ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0490/98 från Klaus Lukas (NI) till rådet (27 februari 1998)

Ämne: Skattefri försäljning

Jag konstaterar att rådet endast kunnat besvara fråga E-2666/97 ((EGT C 102, 3.4.1998, s. 85. )) mycket ytligt och upprepar därför dessa frågor för andra gången.

Rådet har beslutat att den skattefria försäljningen för resande i trafik inom gemenskapen skall upphöra år 1999. Skälet angavs vara att denna skattefria försäljning logiskt sett inte är förenlig med den inre marknaden.

Vilka syften hade rådet med detta beslut?

Kan detta mål uppnås med mindre drastiska medel?

Om ja, vilka åtgärder kan anses vara tillräckliga?

Om nej, varför inte?

Hur kan skattefri försäljning förhindra att den inre marknaden fungerar som den skall?

Vilka beslutsunderlag hade rådet till sitt förfogande för ovan nämnda beslut?

Hur många arbetsplatser berörs i EU av detta rådsbeslut?

Hur bedömde rådet de sysselsättningspolitiska konsekvenserna av detta beslut? Hur bedömer rådet de sysselsättningspolitiska konsekvenserna idag?

Hur motiverar rådet avskaffandet av tusentals arbetsplatser av rent ideologiska orsaker?

Kommer rådet att skapa ersättningsjobb för de personer som gått miste om sitt arbete genom detta rent ideologiskt motiverade beslut?

Om ja, när och var kommer dessa arbetsplatser att skapas?

Hur finansieras dessa arbetsplatser?

Om nej, står detta beslut i överensstämmelse med rådets, i dess olika sammansättningar, ofta upprepade bedyranden att göra allt för att skapa arbetsplatser?

Svar (18 maj 1998)

Rådet har inget att tillägga till det svar som lämnades på den skriftliga frågan E-2666/97 från den ärade parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0259/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: Plötslig spädbarnsdöd

1. Enligt USA:s EPA skall det finnas ett samband mellan ¨plötslig spädbarnsdöd¨ och förorenat fintkornigt damm i hemmiljön. Har kommissionen kunskap om dessa rön eller planerar kommissionen att stödja forskning eller forskningsprojekt om dem?

2. Har man i EU:s medlemsstater sett någon ökning av ¨plötslig spädbarnsdöd¨?

3. Om ja, i vilka stater och i vilka regioner? Rör det sig i första hand om industriregioner eller om landsbygdsområden?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (17 mars 1998)

1. Kommissionen känner inte till några undersökningar som skulle påvisa ett samband mellan plötslig spädbarnsdöd och dammpartiklar i hemmet. Som ett led i sin verksamhet när det gäller biomedicinsk forskning och forskning om hälsa har kommissionen finansierat ett projekt med titeln ¨ECAS, European Concerted Action on Sudden Infant Death¨ (gemensam europeisk insats mot plötslig spädbarnsdöd), vars syfte är att fastställa förebyggande metoder. För närvarande håller den slutliga rapporten över projektet på att slutföras. Dessutom pågår inom europeiska miljö- och klimatforskningsprogrammet ett större forskningsarbete om luftkvalitet som spänner över allt från föroreningskällor och föroreningsprocesser till deras verkningar på människors hälsa, inklusive både sjuklighets- och dödlighetsaspekter.

2. och 3. Kommissionen har inga uppgifter om förekomsten av plötslig spädbarnsdöd i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0363/98 från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Saltängarna i Aguamarga i Alicante

I en fråga till kommissionen av den 3 december 1997 beskrev jag det allvarliga hot som urbaniseringen utgör och alltid har utgjort mot blötmarkerna i Aguamarga i Alicante.

Kelme-gruppen planerar att bygga en sportanläggning, en konstgjord sjö och 500 bostäder i våtmarksområdet i Aguamarga.

Området ingår i förteckningen över våtmarker i Valencia, och för att projektet skall godkännas måste man ändra den allmänna stadsplanen och klassificera om minst en fjärdedel av marken till områden för glesare bebyggelse.

Miljögrupper och oppositionspartier motsätter sig helt och hållet att detta projekt fullföljs, men det regerande partiet är berett att stödja det, vilket innebär att det kan komma att genomföras.

Denna saltäng är ett naturområde av stort kulturellt, vetenskapligt och rekreativt värde.

1. Kan kommissionen ingripa för att se till att området bevaras i sitt nuvarande tillstånd?

2. Kan kommissionen på nytt överväga de frågor som jag ställde i min förra skriftliga fråga i detta ärende?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Detta område har inte valts ut som särskilt fågelskyddsområde inom ramen för direktiv 79/409/EEG om bevarandet av vilda fåglar ((EGT L 103, 25.4.1979. )). Området har inte heller vetenskapligt klassats som viktigt för bevarandet av fåglar.

Spanien har inte föreslagit att området skall ingå i nätverket Natura 2000, inom ramen för direktiv 92/43/EEG om bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter ((EGT L 206, 22.7.1992. )). Kommissionen har inte heller fått kännedom om att det hyser en typ av livsmiljö eller en skyddsvärd art som på grundval av relevanta och tillförlitliga vetenskapliga rön skulle göra det nödvändigt för att bevara denna typ av livsmiljö eller för den skyddsvärda artens överlevnad. Det förefaller därför naturligt att området är en nationell snarare än gemenskaplig angelägenhet. Kommissionen har därför inget särskilt skäl att ingripa i de spanska myndigheternas ställe.

Kommissionens ståndpunkt har inte ändrats jämfört med den som hävdades i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-4039/97 ((EGT C 196, 22.6.1998, s. 66. )). I januari 1998 sände Spanien in listan över de områden som föreslås ingå i nätverket Natura 2000 med avseende på den biogeografiska Medelhavsregionen. Detta våtmarksområde finns inte med på listan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0562/98 från Olivier Dupuis (ARE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Konflikten mellan jordbruket och den vilda faunan i Kamerun

Omvandlingen av vildmark till jordbruksmark är otvivelaktigt det viktigaste miljöproblem som man i Afrika ställs inför i dag, samtidigt som det är det största hotet mot den biologiska mångfalden på denna kontinent. Experterna anser i allt högre grad att man bör ¨sätta större värde på¨ naturresurserna och i synnerhet de vilda djuren, och att det är den enda lösningen på detta allvarliga mänskliga och ekologiska problem.

Egendomligtvis tycks det som om den franska regeringen just i Kamerun sedan några år subventionerar bomullsodling, vilket har mycket allvarliga konsekvenser för det ursprungliga ekosystemet (utarmning av jorden) och faunan, men som innebär en kraftigt ökad lönsamhet för Kameruns bönder.

Känner kommissionen till detta problem? Skulle man kunna tänka sig att hos Frankrikes regering göra en framställan om att utreda de långsiktiga följderna för denna strategi i ekonomiskt, ekologiskt och socialt hänseende? Anser kommissionen inte att de erfarenheter som gjorts i Södra Afrika (uppvärdering av faunan) skulle kunna bidra till att lösa problemen?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (26 mars 1998)

Både kommissionen och medlemsstaterna beaktar de frågeställningar om bomullsodlingens ekonomiska, sociala och ekologiska verkningar som frågeställaren tar upp.

Eftersom frågan rör det franska bilaterala biståndet föreslår kommissionen att frågeställaren vänder sig direkt till de franska myndigheterna vad gäller analysen av konsekvenserna för den bomullsodling i norra Kamerun som stöds av Frankrike.

Under alla omständigheter vill kommissionen erinra om att den sedan ett tiotal år medverkar till att finansiera betydande program både i Kamerun och i hela Centralafrika för rationell användning av skogsekosystemen, särskilt med avseende på bevarandet av den biologiska mångfalden och tillvaratagandet av den vilda faunan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0207/98 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (11 februari 1998)

Ämne: Diskriminerande behandling av SY.DA.SE, grekisk intresseorganisation för jordbrukare

Känner kommissionsledamoten med ansvar för jordbrukspolitiken till att den grekiska intresseorganisationen för jordbrukare ¨Förbundet för demokratiska jordbrukskooperativ i Grekland¨ (SY.DA.SE), som enligt tillförlitliga uppgifter representerar 40 % av de grekiska jordbrukarna, inte deltar i sammanslutning av jordbrukarorganisationer, COPA, vilket däremot andra grekiska jordbrukarorganisationer som till exempel PASEGES och GESASE gör? Jag föreställer mig att kommissionsledamoten kommer att hålla med mig om att detta förhållande inte är förenligt med principerna om demokrati, pluralism och representation som är grundläggande principer för Europeiska unionen.

Kan kommissionsledamoten mot bakgrund av detta upplysa mig om huruvida några åtgärder kommer att vidtas för att få ett slut på detta oacceptabla förhållande, så att de ca 40 % jorbrukare som är organiserade inom förbundet SY.DA.SE också blir representerade i COPA?

Kommer kommissionen därutöver att vidta några åtgärder för att se till att representanter för SY.DA.SE bereds platser i de rådgivande kommittéerna för jordbruket och i Sociala och ekonomiska kommittén?

Skulle kommissionen slutligen kunna upplysa mig om vilka grekiska icke statliga organisationer som erhållit finansiering ur f.d. budgetpost 512, numera B2/5122, under åren 1994, 1995, 1996 och 1997 samt vilka belopp de erhållit?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

Kommissionen vill göra parlamentsledamoten uppmärksam på det faktum att kommittén för jordbrukets näringslivsorganisationer inom Europeiska unionen (COPA) är helt oberoende av kommissionen och har egna föreskrifter och egen ledning. Kommissionen kan därför inte uttala sig när det gäller beviljande eller avslag på en organisations ansökan om inträde i COPA.

Vad beträffar de rådgivande kommittéerna utses medlemmarna på förslag från de europeiska jordbruksorganisationerna oberoende av nationella strukturer.

Kommissionen vill erinra parlamentsledamoten om att ledamöterna i Ekonomiska och sociala kommittén utses av rådet (artikel 194.2 i EG-fördraget) och inte av kommissionen.

Kommissionen håller för sin del regelbunden kontakt med alla jordbruksorganisationer som så önskar.

Upplysningsvis anges nedan uppgifter om fördelningen av det stöd som sedan 1994 beviljats grekiska icke-statliga organisationer inom ramen för anslag enligt budgetrubrik B2*514 och vidare B2*5122:

>TABLE>

Kommissionen vill göra parlamentsledamoten uppmärksam på att parlamentet i kommentaren till budgetrubrik B2*5122 på förhand tilldelar de stora europeiska organisationerna 98 % av anslagen för 1998. Detta betyder att endast 100 000 ecu återstår för att finansiera de organisationer som följer mål inom problemsektorer samt organisationer i länderna i Central- och Östeuropa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0017/98 från Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Språk i Europeiska gemenskapernas officiella tidning

I Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 328 av den 28 november 1997 finns en förteckning över upphandlande myndigheter som förelagts avtalet om offentlig upphandling. På sidan 10 i denna publikation förekommer motsvarande uppgifter för Belgien endast på franska.

Kommissionen känner till mitt engagemang i denna språkfråga. Kan den därför meddela mig varför denna förteckning endast avfattats på franska? Skall jag av detta faktum dra slutsatsen att nederländsk- och tyskspråkiga inte omfattas av dessa bestämmelser om upphandling.

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (20 mars 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 304 , 02/10/1998 s. 0043



SKRIFTLIG FRÅGA E-0163/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (2 februari 1998) Ämne: Burhöns Kommer kommissionen att inleda en undersökning om effekterna av en gradvis avveckling av äggproduktion som sker med hjälp av burhöns på de gårdar eller företag där denna metod nu används, så att åtgärder kan vidtas för att säkerställa att de får hjälp med att övergå till mindre intensiva metoder i framtiden? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 mars 1998) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till det svar som gavs på hennes skriftliga fråga E-115/98 ((Se s. 33. )). Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet kommer att innehålla uppgifter om de ekonomiska effekter som de föreslagna åtgärderna kommer att få och bl.a. uppskattningar av de konsekvenser som avvecklingen av nuvarande bursystem kommer att medföra.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0269/98 från Yiannis Roubatis (PSE) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: Katastrof i ruinstaden Butrinti

Det arkeologiska området Butrinti, enligt Unesco ett av världens viktigaste kulturella minnesmärken och därför upptaget på Världsarvslistan, hotas av förstörelse. Rent konkret gäller det alltså ruinstaden Butrinti på Examiliou-halvön, söder om Agia Saranda, som direkt hotas av de stöldräder och plundringar som utförts i området och dess museum under de senaste oroligheterna.

Ämnar kommissionen ge sitt stöd åt den albanska staten och de arkeologiska ämbetsverkena i staden Ioannina (i Epirus, Grekland) för att rädda det arkeologiska området Butrinti och andra bysantinska minnesmärken och arkeologiska skatter som löper risk för att förstöras i södra Albanien?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (6 april 1998)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på Alexandros Alavanos muntliga fråga H-350/97 vid frågestunden under parlamentets första sammanträdesperiod i maj 1997 ((Europaparlamentets debatt (maj I 1997). )) och Katerina Daskalaki skriftliga fråga E-1439/97 ((EGT C 21, 22.1.1998. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-0736/98 från Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Ansökan till Sammanhållningsfonden för ett projekt för rening av området runt Lis- och Seiça-floderna - Portugal

Den 6 januari 1998 besvarade kommissionen min fråga P-3932/97 ((EGT C 187, 16.6.1998, s. 94. )) angående Lis- och Seiça-flodernas tillrinningsområde Portugal/Sammanhållningsfonden och sade att den mottagit en ansökan om första etappen av ett projekt för rening och att skulle behandla denna begäran ¨på grundval av den tekniska och ekonomiska utvärderingen av projektet, Sammanhållningsfondens disponibla medel för Portugal och de prioriteringar som kommissionen och medlemsstaten gjort¨.

För att återgå till själva sakfrågan frågar jag på nytt kommissionen hur långt man har kommit med utvärderingen och fastställandet av dessa prioriteringar och följaktligen om någonting nu har beslutats om ansökan.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (30 mars 1998)

Ansökan till Sammanhållningsfonden om samfinansiering för projektet gällande integrerad rening i områdena runt floderna Lis och Riberia do Seiça är fortfarande under utvärdering. Beloppet i ansökan överstiger klart Sammanhållningsfondens disponibla medel för Portugal fram till och med 1999. Det slutliga beslutet för projektet kommer därför att fattas med hänsyn till Sammanhållningsfondens prioteringar i samförstånd med de portugisiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0055/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Bordeller i Grekland och övriga EU

För att driva bordellverksamhet i Grekland krävs att man har ett tillstånd som hittills utfärdats av polisen (parlamentet förbereder som bäst ett lagförslag enligt vilket tillståndet i framtiden skall utfärdas av kommunerna). De prostituerade är skyldiga att registrera sig hos polisen, vara försedda med ett hälsokort och genomgå läkarundersökning samt ta blodprov två gånger i veckan.

Ovannämnda bestämmelser gäller grekiska prostituerade men inte alla de tusentals övriga prostituerade som kommit från tredje land och nu arbetar olagligt på bordeller i Grekland.

Jag skulle vilja veta vilka explicita villkor och bestämmelser som gäller för bordellverksamhet i de övriga EU-länderna samt om vilka skyldigheter de prostituerade har i dessa.

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (23 februari 1998)

Kommissionen engagerar sig aktivt mot människohandel med sexuellt utnyttjande som syfte. Kommissionen lade fram ett särskilt meddelande till rådet och parlamentet i november 1996 ((KOM(96) 567. )) för att främja en sammanhållen europeisk politik i denna fråga och driver ett utbytes- och utbildningsprogram för ansvariga för bekämpning av människohandel (STOP-programmet som inrättades genom den gemensamma åtgärd som antogs av rådet den 29 november 1996). Det är emellertid upp till varje medlemsstat att själv fatta beslut om bestämmelserna beträffande prostitution och gemenskapen saknar därför behörighet på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0165/98 från Constanze Krehl (PSE) till kommissionen (2 februari 1998)

Ämne: Tillgång till bidrag med stöd av åtgärder som samfinansieras med europeiska strukturfondsanslag

Kan kommissionen ge besked om det står fastställt i strukturfondsförordningen att tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta inom ett målområde för strukturfondsåtgärderna skall vara principiellt utestängda från bidrag med strukturfondsmedel?

Om det inte står något sådant i strukturfondsförordningen, är det då tillåtet för de nationella eller regionala instanserna att i sina riktlinjer för främjande av åtgärder som samfinansieras med europeiska strukturfondsanslag principiellt utesluta tredjelandsmedborgare som är bosatta inom vederbörande målområde för strukturfondsåtgärderna från bidrag med strukturfondsmedel?

Är det alltså möjligt att en polsk kvinna, som är gift med en EU-medborgare och som bor med honom i en EU-stat men dock är polsk medborgare, på ovan anförda grunder kan vägras tillgång till strukturfondsmedel?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (12 mars 1998)

Det finns inga bestämmelser i lagstiftningen om strukturfonderna som gör det möjligt att utesluta medborgare i tredje land från rätten till finansiellt stöd om de på lagligt sätt är bosatta i ett stödberättigat område i en medlemsstat eller som tillåter nationella eller regionala myndigheter att utestänga medborgare i tredje land från rätten till stöd.

Däremot föreskriver bestämmelserna att stöd endast får beviljas för verksamheter som bedrivs inom gemenskapens territorium.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0059/98 från Ian White (PSE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Radiovågor av extremt låga frekvenser

Efter Sovjetunionens fall verkar det som om radiosändningar på extremt låga frekvenser fortfarande pågår, i några fall från länder som ansöker om medlemskap i Europeiska unionen. Känner kommissionen till detta och har någon kontroll av frekvensen och räckvidden för sändningarna ägt rum?

Känner kommissionen till om några undersökningar genomförts, håller på att genomföras eller skall genomföras för att undersöka de negativa hälsoeffekterna av cyklotronresonansen i samband med dessa sändningar?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (11 mars 1998)

Kommissionen känner inte till den fråga som parlamentsledamoten har tagit upp.

Kommissionen offentliggjorde 1996 ett omfattande dokument om källor, exponering för och effekter på hälsan av icke-joniserande strålning, som täcker extremt låga frekvenser, inklusive jordens naturliga magnetfält.

Riskbedömning när det gäller människor som utsätts för extremt låga frekvenser har också ingått i många forskningsverksamheter, av vilka en del har mottagit stöd från gemenskapen. Dessutom samordnar Världshälsoorganisationen (WHO) en översikt över alla internationellt tillgängliga undersökningar i detta ämne. Kommissionen deltar som observatör i dessa ansträngningar, och ett möte kommer att hållas i maj 1998 i Moskva i syfte att göra en förnyad genomgång av den forskning som gäller exponering för låga och höga frekvensfält. Material från detta möte kommer att offentliggöras på ryska och engelska.

Information om WHO-projektet återfinns på Internet (http://www.who.ch:programmes/peh/emf/emf-home.htm). En kopia av 1996 års granskningsdokument samt en förteckning över undersökningar beträffande cyklotron resonans har sänts direkt till parlementsledamoten och till parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0311/98 från Johanna Maij-Weggen (PPE) till kommissionen (10 februari 1998)

Ämne: Ekonomiska åtaganden inom ramen för de italienska statsfinanserna

I andra kammaren i Nederländerna har nedanstående frågor ställts till den nederländske finansministern. Kan även kommissionen besvara dessa frågor för att främja största möjliga objektivitet gentemot Italien?

1. Känner ni till att Banca d'Italia genom denna transaktion gjort en vinst på sju biljoner lire, varav banken överfört 50 % i skatt till den italienska staten, det vill säga 0,175 % av BNI?

2. Delar ni uppfattningen att denna vinst endast kunnat uppnås genom att guldet i fråga sålts långt under sitt marknadsvärde? Rör det sig här om en bokföringsmanöver i syfte att på omvägar se till att transaktionen kan tas med i beräkningen av EMU-underskottet, något som inte gäller vid försäljning av guld eller annan statlig egendom?

3. Skulle ni kunna undersöka om Eurostat förklarat denna transaktion vara relevant för beräkningen av EMU-underskottet?

4. Skulle ni kunna undersöka hos kommissionen om alla medlemsstater - inom ramen för det överdrivna förfarandet för fastställande av underskott före prövningen av tillträdet till EMU - avger någon förklaring om huruvida underskottsresultaten under 1997 påverkas av tillfälliga åtgärder?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

För att skydda liran från spekulativa angrepp erhöll Italiens centralbank år 1974 ett lån på 2 miljarder US-dollar (1 840 miljoner ecu) från Bundesbank. Lånet beviljades mot en säkerhet på 543 ton guld, som Ufficio Italiano Cambi (UIC) köpte från Italiens centralbank. Lånet löstes in i september 1978, men guldet stod kvar på UIC:s balansräkning. Under de följande åren omvärderades guldet kvartalsvis, men de realisationsvinster som därmed uppstod beskattades inte. Enligt den italienska skattelagstiftningen beskattas realisationsvinster endast när de realiseras. I juli 1997 köpte Italiens centralbank tillbaka guldet från UIC. Försäljningen gav UIC en realisationsvinst, som gav upphov till en skatt på 3,076 triljoner lire (1 577 miljoner ecu) eller 0,16 % av den inhemska bruttoprodukten. Skatten betalades i november 1997.

Eurostat har analyserat denna transaktion för att avgöra om den har redovisats korrekt enligt det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 79). Den 27 januari 1998 beslutade Eurostat att denna betalning var en finansiell transaktion som inte påverkar beräkningen av det offentliga underskottet enligt definitionen i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott. Transaktionen kommer därmed inte att minska underskottet enligt den definition som är relevant för deltagande i den ekonomiska och monetära unionen (EMU).

I konvergensrapporten som offentliggörs den 25 mars 1998 kommer kommissionen i enlighet med artikel 109j.1 i EG-fördraget att presentera sin utvärdering av om den offentliga sektorns finansiella ställning i Italien och de andra medlemsstaterna är hållbar.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 223 , 17/07/1998 s. 0134



SKRIFTLIG FRÅGA E-0177/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (5 februari 1998) Ämne: Utsläpp av kloakvatten och avloppsvatten Föreligger det någon gemenskapslagstiftning eller förslag om dylik lagstiftning som avser att förhindra utsläpp av orenat avloppsvatten då kraftiga regn eller översvämmningar medför att reningsanläggningarnas kapacitet inte är tillräcklig? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (5 mars 1998) Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse ((EGT L 135, 30.5.1991. )) innehåller bestämmelser om att ledningsnät och reningsanläggningar för avloppsvatten skall utformas, byggas, drivas och underhållas på ett sådant sätt att utsläpp av orenat avloppsvatten kan begränsas efter en överbelastning av anläggningarna på grund av kraftig nederbörd.