SKRIFTLIG FRÅGA E-3566/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(17 november 2000)

Ämne: Genomförande av det operativa programmet för utbildning och inledande yrkesutbildning inom den andra gemenskapsstödramen i Grekland

Den tredje utvärderingsrapporten om det operativa programmet för utbildning och inledande yrkesutbildning (EPEAEK) från The European Business Group, som beställts av utbildningsministeriet, talar om bristande planering, brist på de statistiska data som krävs för detaljerade översikter av organisationen, långsamt genomförande och brist på samordning mellan central och regional ledning.

Instämmer kommissionen i rapportens slutsatser? Vad anser kommissionen om EPEAEK:s framsteg i Grekland, med tanke på att i det operativa programmet inom den tredje gemenskapsstödramen, som har lämnats till kommissionen för godkännande, den grekiska regeringen fortsätter att finansiera de flesta åtgärder som också utvaldes inom den andra gemenskapsstödramen? Vilket är det slutgiltiga belopp som tilldelats programmet, och vilket var det ursprungliga beloppet, alltså det belopp som tilldelades 1994?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(24 januari 2001)

Resultaten av den tredje utvärderingsrapporten om det operativa programmet för allmän utbildning och inledande yrkesutbildning inom den andra gemenskapsstödramen i Grekland som parlamentsledamoten hänvisar till bör undersökas noggrant och i sin helhet.

Kommissionen vill helt allmänt betona programmets strategiska och innovativa uppläggning. Kommissionen kan bekräfta att programmet stötte på olika problem, särskilt i det inledande stadiet. Dessa brister berodde främst på att det grekiska programmets innovativa och ambitiösa struktur, kombinerat med utbildningsministeriets brist på erfarenhet och beredskap i början av programperioden 19941999. Det är sant att bristen på statistiska data och användningen av indikatorer och mätbara mål för mänskliga resurser och mjuka åtgärder mera allmänt kan ses som en svaghet. Åtgärderna genomfördes långsamt, särskilt under de två första åren, men påskyndades därefter. Förseningen var en av orsakerna till att programmet skars ned vid halvtidsöversynen. Även om några fall av bristande samordning mellan den centrala och den regionala ledningen kan nämnas kan detta knappast ses en av programmets svagaste punkter.

Genomförandet av programmet trappades upp på hösten 1998. 100 % av de tillgängliga medlen har nu reserverats i gemenskapens budget både för Europeiska socialfonden och för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utbetalningarna uppgår till ungefär 80 % för socialfonden och 88 % för utvecklingsfonden. Enligt kommissionens uppskattningar kommer alla tillgängliga medel för programmet att användas före sista utbetalningsdatum den 31 december 2001.

Programmets ursprungliga budget uppgick till 1 165 miljoner euro för Europeiska socialfonden och 221 miljoner euro för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Ytterligare 25 miljoner euro beviljades åt socialfonden på grund av deflatorn. Vid halvtidsöversynen 1998 minskades budgeten för Europeiska socialfonden med 190 miljoner euro till 1 000 miljoner euro, och budgeten för Europeiska regionala utvecklingsfonden utökades med 49 miljoner euro till 280 miljoner euro. Gemenskapens andel var 75 % för de båda fonderna före halvtidsöversynen och blev 80 % för Europeiska socialfonden och 55 % för Europeiska regionala utvecklingsfonden från den 1 januari 1998.

Kommissionen anser att programmet, som har stor strategisk betydelse för Grekland, trots vissa problem kommer att genomföras i sin helhet och att en tillräckligt stor andel av målen kommer att uppnås. Programmet bör anpassas och förstärkas under nästa programperiod för att Grekland skall kunna komma ikapp de medlemsstater som kommit längre på detta område.