SKRIFTLIG FRÅGA E-1112/01

från Alexander de Roo (Verts/ALE) och Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) till kommissionen

(6 april 2001)

Ämne: Alquevadammen i Portugal

Alquevadammen som ligger i Portugals del av floden Guadiana förväntas bli slutförd vid utgången av 2001. Portugals regering planerar då att börja lägga området under vatten och skapa ett vattenmagasin på 250 kvadratkilometer (av vilka 63 kvadratkilometer kommer att ligga i Spanien), huvudsakligen för konstbevattningsändamål. Med tanke på detta inleddes ett röjningsprogram som kommer att påverka 19 740 hektar inom ett av de viktigaste naturområdena i södra delen av Pyreneiska halvön, där de dominerande ekosystemen är av typerna montado samt mediterran skog och livsmiljöer kring floder. Om dessa prioriterade livsmiljöer försvinner kommer följderna för många hotade arter av ryggradsdjur att bli dramatiska. Inom området förekommer också pyreneiska lodjur, något som bekräftas av en rapport som bekostats av LIFE (Instituto da Conservação da Natureza, 1998, Conservation of the Iberian Lynx, LIFE-projekt nr B4-3200/94/767). Floden Guadiana är ett av de fem portugisiska kärnområden som fortfarande finns kvar och området Alcarrache-Gadelim där röjningsarbetena skall utföras är en del av detta kärnområde.

Vattenmagasinet kommer att lägga 94 procent av livsmiljöområdet Guadiana-Juromenha under vatten och påverka det särskilda fågelskyddsområdet Mourão-Barrancos. Innan röjningsarbetena inleddes hade det inte utförts någon miljökonsekvensbedömning och i samband med dessa arbeten utfördes inte heller några av de åtgärder som planerats för att skadeverkningarna skulle bli så små som möjligt. Arbetena inleddes utgående från ett antagande om att det skulle bli nödvändigt att fylla på dammen till dess maximala lagringsnivå på 152 meter och att vattnet skulle behövas för konstbevattning av ett område på över 11 000 hektar och att en del av det skulle avledas från Guadiana till Sadobäckenet. Det kom dock aldrig att fastställas vad dessa planer på konstbevattning skulle innefatta (grödor, kostnader för vattnet, finansiering) och inte heller togs det någon hänsyn till att det rådde en synnerligen stor risk för att den bevattnade marken skulle bli saltmättad, lika litet som den planerade vattenavledningen beaktats i de ursprungliga planerna eller gjorts till föremål för en miljökonsekvensbedömning, såsom EU:s direktiv om miljökonsekvensbedömningar kräver. Icke-statliga organisationer i Portugal gick ut med upprop om att ingen röjning skulle göras över nivån 139 meter, vilket skulle spara över en halv miljon träd och viktiga skyddade livsmiljöer, utan att på förhand utesluta några framtida användningsmöjligheter för dammen. I uppropen ingick också att röjningsarbetena skulle utföras i olika etapper enligt rådande behov och att det skulle dras i gång en diskussion på nationell och europeisk nivå om hur livsdugliga konstbevattningsplanerna var i samband med utvecklingen av Alqueva.

1. Hur kan kommissionen gå med på att detta projekt kan ödelägga områden som var avsedda att betraktas som prioriterade områden enligt livsmiljödirektivet?

2. Kan kommissionen säkerställa att alla aspekter på projektet, också den planerade avledningen av vatten från Guadiana till Sadobäckenet, fullt ut beaktas vid miljökonsekvensbedömningen?

3. Anser kommissionen att de konstbevattningsplaner som innefattar att Alquevadammen skall fyllas till en höjd av 152 meter är ekologiskt och ekonomiskt hållbara?

4. Vad har kommissionen gjort för att säkerställa att det vatten som Alquevadammen skall fyllas med uppfyller de kvalitetsmål som uppställts i ramdirektivet om vatten och i nitratdirektivet?

5. Stämmer det att vattenkraftverket i Alqueva medfinansierats ur sammanhållningsfonden såsom kompensation för att det inte skett någon medfinansiering med gemenskapsmedel?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 juni 2001)

Alqueva-dammen utgör del av ett projekt med flera syften för vilket gemenskapsstöd utlovats i juli 1997(1), förutsatt att ett antal villkor uppfylldes. I februari 1997 beslöt Portugals regering att upprätta en kommitté för miljöövervakning (Comissão de Acompanhamento

Ambiental das Infraestruturas do Alqueva - CAIA) med det portugisiska miljöministeriet som ordförande och med bland annat nationella och regionala miljömyndigheter och icke-statliga organisationer som medlemmar. Denna kommitté har hand om övervakningen av projektets miljöaspekter, t.ex. de enskilda miljökonsekvensbedömningar som genomförs för projektets olika delar. CAIA har också hand om att kontrollera om åtgärderna för att minska miljökonsekvenserna och kompensationsåtgärderna är effektiva, och att löpande övervaka miljöfrågorna.

Kommissionen kommer även framöver noga att följa detta projekt för att se till att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt. Detta gäller särskilt för det regionala operativa programmet för Alentejo, under vilket flera av de enskilda projekten skall samfinansieras, och där kommissionen deltar i övervakningskommittén. Kommissionen kommer också att fortsätta att be de portugisiska myndigheterna att tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter för att kontrollera att de åtgärder för att minska och kompensera miljöeffekterna som var ett villkor för att samfinansieringen skulle godkännas genomförs korrekt.

Jag vill nedan svara med ingående på frågeställarnas frågor:

- I projektets miljöförvaltningsplan ingår åtgärder för att minska och kompensera miljöeffekterna, så som det rekommenderats i konsekvensundersökningarna och av utvärderingskommittén. I miljöförvaltningsplanen nämns också uttryckligen att känsliga naturområden kommer att undantas från alla framtida bevattningsplaner. Kommissionen har redan bett de portugisiska myndigheterna att lämna in alla uppgifter som behövs för att kontrollera att alla åtgärder som omfattas av miljöförvaltningsplanen genomförs korrekt. Även i samband med att besluten om eventuell samfinansiering av de enskilda delarna av projektet fattas kommer man naturligtvis att ta hänsyn till huruvida samfinansieringsvillkoren har uppfyllts.

- De enskilda delarna av det allmänna projektet, t.ex. bevattningsplaner och eventuell vattenöverföring från Guadianabäckenet till Sadobäckenet kommer att genomgå separata miljökonsekvensbedömningar i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(2) samt rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(3). Kommissionen kommer att följa dessa bedömningar med särskild uppmärksamhet inom ramen för det regionala operativa programmet för Alentejo för perioden 20002006.

- Innan kommissionen fattade sitt beslut om samfinansiering granskades även andra alternativ, och nivån på 152 meter valdes som den bästa lösningen.

- I ramdirektivet för vatten(4) föreskrivs att alla vatten (floder, sjöar, grundvatten och kustvatten) skall ha uppnått målet god status före år 2015. Det är de berörda medlemsstaterna (i detta fall Spanien och Portugal) som har ansvar för att vidta de åtgärder som behövs för att uppnå målet. I direktivet fastställs tidsramar för genomförandet av åtgärder för att uppnå målet, och kommissionen kommer att vara mycket uppmärksam på de framsteg som Spanien och Portugal gör i denna fråga. I nitratdirektivet(5) föreskrivs ett system med två nivåer: obligatoriska åtgärder i s.k. nitratkänsliga områden och ett (frivilligt) system för spridning av bästa jordbrukspraxis utanför dessa områden. Däremot föreskrivs inga skyldigheter att uppnå kvalitetsmål inom viss tidsfrister i direktivet. Sådana tidsfrister har först nyligen införts inom ramen för vattendirektivet.

- Inom ramen för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken kontrollerar kommissionen också noggrant huruvida de åtgärder som föreskriv i nitratdirektivet tas med i bästa jordbrukspraxis, vilket är en förutsättning för utbetalningen av vissa stödmedel inom programmen för landsbygdsutveckling (kompensationsbidrag). Bästa jordbrukspraxis fungerar också som ett mått vid kompensationsutbetalningar till jordbrukare inom ordningen för miljöåtgärder för jordbruket.

- I artikel 8 i kommissionens beslut om samfinansiering införs krav som bygger på rådets direktiv 91/676/EEG om nitrater. I beslutet ingår också skyldigheter som bygger på rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(6). Vad beträffar vattenmängd och -kvalitet bör det påpekas att den spanska utrikesministern i ett brev till den förre kommissionsledamoten med ansvar för regionpolitik, i mars 1997, bekräftade att Spanien åtar sig att följa reglerna i den konvention om användning av vatten i internationella floder som upprättades mellan Spanien och Portugal år 1968.

- Samfinansiering inom ramen för sammanhållningsfonden är begränsad till vattenkraftverket Alqueva och syftar till att integrera detta kraftverk i den nationella planen för minskning av koldioxidutsläppen.

(1) Beslut C(97)2350 av den 28 juli 1997.

(2) EGT L 206, 22.7.1992.

(3) EGT L 175, 5.7.1985.

(4) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, EGT L 327, 22.12.2000.

(5) Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, EGT L 375, 31.12.1991.

(6) Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991, EGT L 135, 30.5.1991.