SKRIFTLIG FRÅGA E-3161/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(5 november 2002)

Ämne: Internationella företag såsom McDonald's kan bryta mot den europeiska sociala modellen, nationella regler och grönboken om socialt ansvar

1. Känner kommissionen till att den amerikanska snabbmatskedjan McDonald's, som visat prov på en uppseendeväckande tillväxt i Europa och lockat till sig många unga arbetstagare, i Tyskland hotar driftsställen med nedläggning om arbetstagarna inrättar ett företagsråd och i Förenade kungariket utestänger fackanslutna från anställning eller befordran, inte ingår några kollektivavtal och betalar lägre löner än gängse lön?

2. Känner kommissionen till att Fria fackföreningsinternationalen (FFI) och de fackförbund som är anslutna till den anser att dessa problem merendels är alltför stora för att de enskilda EU-medlemsstaterna skall kunna ingripa effektivt mot dem och att det därför i högsta grad vore önskvärt att det nu gjordes något på gemenskapsnivå mot sådana handlingssätt som strider mot det som allmänt anses vara den europeiska sociala modellen?

3. Är kommissionen beredd att, med samtidig erkänsla för de nationella myndigheternas befogenheter och för tillämpningen av nationell lagstiftning, ta initiativet till en samordning på gemenskapsnivå av den verksamhet som syftar till att få detta storföretag och eventuellt andra internationella företag som bryter mot nationella regler att ändra sig?

4. Vad gör kommissionen för att motverka att de inre gränserna missbrukas och att det i Europa sedvanliga förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare undergrävs samt för att få bort de konkurrensfördelar som de företag som gjort sig skyldiga till sådant missbruk fått på bekostnad av andra företag som följer lagar och kollektivavtal i sitt arbete?

5. Vilka möjligheter till sanktioner följer av grönboken om företagens sociala ansvar(1), i och med att det handlar om företag som varaktigt önskar avvika från rekommendationerna om förfaranden för att locka till sig kvalificerade medarbetare och få dem att stanna kvar i företaget, samt om livslångt lärande, en starkare ställning för de anställda, bättre information i hela företaget, bättre balans mellan arbete, familj och fritid, större mångfald inom personalstyrkan, lika lön och karriärmöjligheter för kvinnor, system för vinstdelning och aktietilldelning samt omsorg om anställbarhet och anställningstrygghet?

Källa: den nederländska dagstidningen de Volkskrant av den 8 oktober 2002.

(1) KOM(2001) 366 av den 18 juli 2001.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(6 januari 2003)

Parlamentsledamotens uppgifter om det berörda företagets sätt att behandla frågor som rör lön, föreningsrätten och friheten att föra kollektivförhandlingar faller inte inom ramen för gemenskapslagstiftningen. Enligt EG-fördraget får gemenskapen inte fastställa minimikrav på dessa områden på grundval av artikel 137 (se artikel 137.6 i EG-fördraget). Med tanke på detta och eftersom det inte finns någon koppling mellan de sakförhållanden som beskrivs och gemenskapslagstiftningen, har kommissionen inga befogenheter att vidta åtgärder.

Det är alltid de nationella myndigheterna som ansvarar för att granska företagens beteende i detta avseende, om det konstateras att företaget överträtt bestämmelserna i ett eller flera gemenskapsdirektiv om minimikrav avseende förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. De nationella myndigheterna ansvarar också för att vid behov kontrollera att arbetstagarna kan hävda sina rättigheter i praktiken.

I den strategi för främjande av företagens sociala ansvar i EU som kommissionen föreslog i sin grönbok och senare i ett meddelande(1) ingår inga påföljdsmekanismer, eftersom begreppet företagens sociala ansvar definieras som åtgärder från företagens sida som går längre än de rättsliga kraven. Kommissionen har dock påpekat att man måste se till att de krav som ställs i lagstiftningen följs.

(1) KOM(2002) 347 slutlig.