SKRIFTLIG FRÅGA E-0301/00

från Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen

(11 februari 2000)

Ämne: Att främja europeisk rättskultur i Tjeckien

Tjeckiens författningsdomstol beslutade den 8 mars 1995 i målet Dreithaler att det var en handling som stod i samklang med rättsprinciperna för civiliserade europeiska länder när den tyska befolkningen på grundval av de så kallade Benesch-dekreten berövades sina rättigheter och utvisades. Detta medför till exempel att lagen av den 8 maj 1946 om det berättigade i handlingar som utförts i anslutning till kampen för att tjecker och slovaker skulle återfå sin frihet fortfarande gäller. Det handlar då om en lag som straffriförklarar gärningsmän och än i dag skapar en rättslig grund för godtyckliga åtgärder vilkas verkningar gör sig gällande på bestående basis.

Känner kommissionen till denna dom och hur bedömer kommissionen mot bakgrund av de förestående anslutningsförhandlingarna den omständigheten att Tjeckien fortfarande har i kraft diskriminerande lagar som riktar sig mot andra medlemsstater eller vissa av deras medborgare?

Är det också kommissionens åsikt att det vore ett betydande bidrag till en gemensam europeisk rättsordning om dessa dekret och lagar skulle upphävas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 och E-0398/00 ingivet av Günter Verheugen för kommissionen

(20 mars 2000)

Anslutningsförhandlingarna med Tjeckien rör främst dess godtagande av och anpassning till Europeiska unionens regelverk och dess förmåga att uppfylla de av Europeiska rådet fastställda villkoren för medlemskap. Tjeckien måste som medlemsstat anta och tillämpa alla delar av gemenskapslagstiftningen och gemenskapspolitiken, inklusive principerna om fri rörlighet för personer och fri etableringsrätt. Den fråga som togs upp av parlamentsledamoten måste i första hand ses mot bakgrund av detta, men de politiska kriterierna från Köpenhamn spelar givetvis också en roll, eftersom skyddet av de mänskliga rättigheterna och av minoriteternas rättigheter ingår i dessa. Kommissionen följer uppmärksamt utvecklingen när det gäller dessa frågor i samtliga kandidatländer.

Det är emellertid viktigt att observera att det problem som läggs fram i dessa frågor rör händelser som inträffade innan EG-fördraget trädde i kraft. De så kallade Benesch-dekreten kommer därför inte att ha någon betydelse i samband med anslutningsförhandlingarna. Dessutom anges det i artikel 295 (tidigare artikel 222) i EG-fördraget att fördraget inte i något hänseende skall ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Kommissionen har därför inte möjlighet att ingripa när det gäller frågor som rör återlämnande av egendom i en nuvarande eller framtida medlemsstat.

Tjeckien är dock ansluten till Europakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna sedan 1992. Genomförandet av konventionen är Europarådets ansvarsområde. Frågor med anknytning till denna konvention bör därför ställas till Europarådet.

Kommissionen ber dessutom att få hänvisa parlamentsledamoten till de relevanta bestämmelserna i den tjeckisk-tyska förklaring om ömsesidiga förbindelser som antogs den 21 januari 1997.

Av de olika skäl som anförts ovan finner kommissionen det svårt att inta en ståndpunkt beträffande de särskilda fall som parlamentsledamoten tar upp.