ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2431/99

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Mål 2 och regionen Latium

Det har nyligen skett en omstrukturering av de geografiska målen och därmed också av fördelningen av Europeiska unionens strukturfonder. Detta ledde till polemik i regionen Latium (Italien) om

omdefinieringen av målen. Regionen Latiums förslag angående mål 2 tycks inte tillräckligt väl spegla kraven avseende utveckling för de olika områdena och motsvarar därmed inte de anvisningar som kommissionen har givit medlemsstaterna.

Kan kommissionen besvara följande:

1. Har kommissionen redan ingripit i frågan rörande fastställande av de geografiska målen i Latium? Om så är fallet, på vilket sätt?

2. Har kommissionen givit sitt samtycke till förslaget från regionen Latium om en omdefiniering av målen, i synnerhet mål 2?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 januari 2000)

Efter kommissionens beslut av den 1 juli 1999, i vilket det för varje medlemsstat fastställs ett tak för hur stor del av befolkningen som får omfattas av mål 2 under perioden 2000 2006, ombads de nationella myndigheterna att senast den 31 augusti 1999 lämna in sina förslag beträffande stödberättigade områden till kommissionen. De italienska myndigheterna lämnade in sitt förslag den 1 oktober 1999.

Den 11 oktober informerades de italienska myndigheterna om att deras förslag inte kunde godkännas eftersom det inte uppfyllde kraven i artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) enligt vilken minst 50 % av den folkmängd som omfattas skall uppfylla gemenskapskriterierna i punkterna 5 och 6 i samma artikel.

Kommissionen har därför uppmanat de italienska myndigheterna att utarbeta ett nytt förslag i vilket bestämmelserna i ovan nämnda artikel iakttas.

Så snart som man mottagit det italienska förslaget kommer kommissionen bedöma huruvida den italienska regionen Latium är berättigad till stöd enligt mål 2.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2851/99

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Diskriminering av EU-medborgare genom kopplingslagen i Nederländerna

Den 20 oktober 1998 besvarade kommissionen min fråga E-2744/98(1) om diskriminering av EU-medborgare genom kopplingslagen i Nederländerna. Kommissionen sade i sitt svar att den kommer att vända sig till de nederländska myndigheterna för att få information om lagens räckvidd och om det aktuella cirkuläret (koppelingswet).

Vad har kommissionens ingripande givit för resultat? Har frågan om kopplingslagen och EU-medborgare nu enligt kommissionens åsikt reglerats på ett icke-diskriminerande sätt?

(1) EGT C 118, 29.4.1999, s. 132.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Kommissionen har kontaktat de nederländska myndigheterna. Dessa har bekräftat att EU-medborgare som är bosatta i Nederländerna behandlas på samma sätt som landets medborgare i enlighet med gemenskapslagstiftningen och EG-domstolens rättspraxis. Med andra ord diskrimineras de inte när det gäller beviljande av socialtrygghetsförmåner eller socialbidrag.

De nederländska myndigheterna har också bekräftat att det inte krävs att man har uppehållstillstånd eller är inskriven i de kommunala registren (GBA) för att ha rätt till dessa förmåner och bidrag.

De nederländska myndigheterna garanterar att det uppehållstillstånd som nämns i cirkuläret av den 28 april 1998 och som parlamentsledamoten hänvisade till i den skriftliga frågan E-2744/98(1) är helt av anmälningskaraktär.

Under dessa förhållanden anser kommissionen, som inte har fått några andra klagomål om detta, att den ovan nämnda lagen inte verkar diskriminera de övriga EU-medborgarna.

Kommissionen kommer ändå att noga följa tillämpningen av lagen i fråga.

(1) EGT C 118, 29.4.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2716/99 från Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) till kommissionen. Brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0110 - 0111



SKRIFTLIG FRÅGA E-2716/99 från Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) till kommissionen (18 januari 2000) Ämne: Brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran Vilken omfattning har EU:s export till Iran och importen från iranska företag till Europeiska unionens ekonomiska marknad? Känner kommissionen till om vapen levereras från EU:s medlemsstater till Iran? Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar (2 februari 2000) Gemenskapens export till Iran uppgick år 1998 till 4 389 miljarder euro. Importen uppgick till 3 980 miljarder euro. Uppgifter för 1999 finns ännu inte att tillgå. Kommissionen känner inte till att det skulle ha ägt rum några vapenleveranser från medlemsstaterna till Iran. Relevanta bestämmelser om kontroll av vapenexport gäller.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2401/99

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(13 december 1999)

Ämne: Den internationella rättens företräde framför EU-rätten och efterlevnaden av fördragsrättsliga bestämmelser om förbindelsen Ijzer-Rhen

De transeuropeiska nätens betydelse för Europeiska unionen framgår av att budgeten för dem utökats. Såväl anläggandet av ny transportinfrastruktur som moderniseringen av befintlig sådan kommer i fråga för medfinansiering. I detta sammanhang förtjänar frågan om förbindelsen Ijzer-Rhen särskild uppmärksamhet från rådet. Enligt artikel 12 i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna (av den 19 april 1839) och de belgisk-nederländska fördrag detta gett upphov till, nämligen fördraget av den 5 november 1842 och fördraget av den 13 januari 1873 (det så kallade Ijzer-Rhenfördraget) har Belgien rätt till en förbindelse fram till tyska gränsen genom domkretsen Sittard i Nederländerna. Denna internationella genomfartsrätt fick sitt konkreta uttryck mellan 1869 och 1879 då den allra första gränsöverskridande järnvägsförbindelsen i Europa anlades. Efter första och andra världskriget kom förbindelsen Ijzer-Rhen mellan Antwerpen och Ruhrområdet i Tyskland emellertid att falla ur bruk. För närvarande lägger den nederländska regeringen utgående från landets egen lagstiftning hinder i vägen för att denna internationella järnvägsförbindelse åter skall tas i drift.

1. Erkänner rådet att Belgien enligt artikel 12 i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna (av den 19 april 1839) och de belgisk-nederländska fördrag detta gett upphov till, nämligen fördraget av den 5 november 1842 och fördraget av den 13 januari 1873 har Belgien rätt till en förbindelse fram till tyska gränsen genom domkretsen Sittard i Nederländerna?

2. Är den nederländska miljölagstiftningen vid genomförandet av direktivet om livsmiljöer underordnat de ovannämnda internationella fördragen, eftersom en av fördragsparterna i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna (Ryssland) inte är medlemsstat av EU? (Obs! I Wienkonventionen stadgas det ju uttryckligen att internationell rätt skall ha företräde framför nationell rätt).

3. Ämnar rådet med beaktande av svaren på frågorna 1. och 2. uppmana de nederländska myndigheterna att efterleva sina fördragsrättsliga förpliktelser, i all synnerhet som förverkligandet av förbindelsen Ijzer-Rhen står i samband med de grundläggande principerna för gemenskapen. Om inte, varför inte?

Svar

(28 februari 2000)

Den fråga som den ärade parlamentsledamoten tar upp omfattas inte av rådets behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2745/99

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Eventuellt brott mot gemenskapslagstiftningen

Genom rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter, offentliggjort i EGT (1), åläggs tillverkarna att inrätta, tillämpa och underhålla kvalitetssystem, på det sätt som det fastställs i direktivet, ända fram till saluförandet på marknaden. Men genom hälso- och sjukvårdsministeriets beslut E 3/833/22-6-99 (grekiska regeringens officiella organ 1329/del II/29-6-99) utvidgades tillverkarnas förpliktelser, genom ett brott mot ovanstående direktiv 93/42, att även gälla företag som handlar med sådana produkter. Dessutom blev det obligatoriskt med ett intyg utfärdat av dem senast inom ett år efter offentliggörandet av detta ministerbeslut (dvs. före den 30 juni 2000).

Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga kommissionen:

- Är detta ett brott mot gemenskapslagstiftningen?

- Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta gentemot den grekiska regeringen för att få bort de skadliga effekterna av ovannämnda ordning?

(1) EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(24 februari 2000)

Kommissionen kände inte till det grekiska ministeriebeslut som frågeställaren hänvisar till, enligt vilket distributörer skall uppfylla samma krav som dem som åligger tillverkare i enlighet med rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter. Kommissionen kommer att höra sig för i syfte att samla in de uppgifter som krävs i frågan, och om så är befogat kommer den inte att tveka att inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2789/99

från Paul Coûteaux (UEN) till kommissionen

(7 januari 2000)

Ämne: Märkning på franska av produkter som säljs i Frankrike/överensstämmelse med direktivet om märkning

Generaladvokat Ruiz-Jarabo Colomer anser att den franska lagstiftningens krav om att livsmedelsprodukter skall vara märkta på franska i Frankrike strider mot det europeiska direktivet om märkning.

Enligt Colomer utgör skyldigheten att alltid använda att språket i en specifik språkregion som i det här fallet sammanfaller med en medlemsstats territorium ett handelshinder. Domstolen har redan i tidigare mål angivit att ett språk som konsumenterna enkelt kan förstå inte alltid behöver vara ett officiellt språk eller ett regionalt språk.

Kan kommissionen ange om den ställer sig bakom denna analys?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(2 februari 2000)

Frågeställaren hänvisar till de slutsatser som generaladvokaten Damaso Ruiz-Jarabo Colomer presenterade den 25 november 1999 i mål C 366/98 Ministère Public mot Yannick Geffroy.

Kommissionen vill inte i anslutning till detta svar kommentera den analys som gjorts av generaladvokaten, i synnerhet som domstolen ännu inte har meddelat sin dom i ärendet i fråga.

Kommissionen har lämnat skriftliga synpunkter i anslutning till detta ärende.

I de skriftliga synpunkterna har kommissionen bl.a. påpekat för domstolen att nationella föreskrifter som regel får påbjuda användning av det nationella språket, förutsatt att detta krav inte är systematiskt och att det kan bortses från; det gäller när det rör sig om en särskild upplysning som är obligatorisk på etiketten och informationen till köparen kan lämnas på tillfredsställande sätt genom en upplysning på ett annat språk eller på något annat sätt (t.ex. ett via ett piktogram).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2831/99 från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen. Bedömning av pågående forskning om klimatförändringar.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0142 - 0142



SKRIFTLIG FRÅGA E-2831/99 från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) Ämne: Bedömning av pågående forskning om klimatförändringar Vilka bedömningar har kommissionen gjort av läget beträffande forskning om klimatförändringar i Europa, USA och andra länder? Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar (11 februari 2000) Den globala klimatforskningens tekniska utveckling utvärderas med jämna mellanrum av Förenta nationernas mellanstatliga panel för klimatförändringar (IPCC) där de flesta av gemenskapens projektsamordnare är direkt inblandade. Dessutom hölls en viktig europeisk klimatologisk konferens i Wien (European climate science conference) med syfte att granska vad man uppnått och att bedöma det aktuella forskningsläget för den gemenskapsfinansierade klimatforskningen. Konferensen ägde rum i oktober 1998 under Österrikes ordförandeskap, dvs. i slutet av perioden för det fjärde ramprogrammet för FoTU. Handlingarna från konferensen publicerades nyligen på en cd-romskiva, vilken kan erhållas från Generaldirektoratet för forskning (f.d. Generaldirektoratet för forskning och teknisk utveckling se även Recent results of EC's climate research, red. Ghazi et al, publikation från Forskning och teknisk utveckling). De europeiska klimatforskarna spelar av allt att döma en avgörande roll för den globala forskningen. Detta bekräftades även av kommissionens övervakningsspanel och panelen för femårsbedömning. En av förbättringarna som rekommenderades var att effektivisera forskningen mot politiska mål, vilket nu tas upp i det femte ramprogrammet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2681/99 från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Uttalanden från den spanska regeringen angående den olösta frågan om statligt stöd till elsektorn.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 225 E , 08/08/2000 s. 0191 - 0191



SKRIFTLIG FRÅGA E-2681/99 från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) Ämne: Uttalanden från den spanska regeringen angående den olösta frågan om statligt stöd till elsektorn Den spanska regeringen och i synnerhet Josep Piqué, industriminister och tillika regeringens talesman, har vid ett flertal tillfällen meddelat att kommissionen före slutet av 1999 kommer att fatta ett beslut om statligt stöd till den spanska elsektorn beträffande kostnaderna för övergången till en avreglerad marknad. Kan kommissionen bekräfta den spanska regeringens uttalanden? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (8 februari 2000) Vid kontakter mellan den spanske ministern och kommissionären med ansvar för konkurrensfrågor sades det att ett beslut skulle komma att fattas i ärendet före slutet av 1999. Sökandet efter en oberoende konsult och ärendets komplexitet gjorde det tyvärr omöjligt att uppnå detta mål. Kommissionen hoppas kunna fatta beslut inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2596/99

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(11 januari 2000)

Ämne: Författarna till Corpus Juris

Corpus Juris är en grönbok som inte förefaller spegla kommissionens officiella uppfattning.

Har någon av de personer som har författat dokumentet en officiell ställning i gemenskapens institutioner?

Har någon av dem inflytande över politikens utformning?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(7 februari 2000)

Corpus juris(1) är ingen grönbok och har inte utarbetats av kommissionen. Studien har emellertid utförts på parlamentets begäran, under kommissionens överinseende. Rapporten från september 1999 om uppföljningen av Corpus juris översändes informellt till parlamentets budgetkontrollutskott(2).

En grupp på åtta oberoende forskare har fått i uppgift att utarbeta Corpus juris. Ingen av dem har under denna tid utövat officiella uppgifter inom gemenskaperna.

De idéer som framförs i Corpus juris och uppföljningsrapporten avser kommissionen, och för övrigt även parlamentet, använda som underlag för institutionernas förslag till institutionella förändringar, bland annat med sikte på regeringskonferensen.

(1) Corpus juris portant dispositions pénales pour la protection des intérêts financiers de l'Union européenne, utgiven av Economica 1997.

(2) Nécessité, légitimité et faisabilité de Corpus juris.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2391/99

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Oegentligheter i samband med arbetena med järnvägssträckan för höghastighetståg Madrid-Zaragoza-Barcelona

Nyligen avskedades två höga tjänstemän vid det statsägda företaget Ente Gestor de Inversiones Ferroviarias, som lyder under det spanska näringsdepartementet (Ministerio de Fomento). Detta skedde efter att man upptäckt att de tilldelat kontrakt värda mer än 5 miljarder pesetas för arbetena med järnvägssträckan för höghastighetståg Madrid-Zaragoza-Barcelona till företag som de var aktieägare i.

EU samfinansierar dessa arbeten genom Sammanhållningsfonden. Känner kommissionen till dessa oegentligheter? Om ja, anser den att de bör föranleda en granskning från gemenskapsmyndigheternas sida?

Anser kommissionen att dessa händelser kan försena arbetena med järnvägssträckan för höghastighetståg eller äventyra EU:s samfinansiering? Har kommissionen begärt eller avser den att begära någon typ av förklaring från den spanska regeringen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(20 januari 2000)

Kommissionen känner till att två ansvariga tjänstemän vid järnvägsförvaltningen (GIF) har avskedats och att en administrativ utredning i frågan har inletts.

Utredningen som leddes av det spanska transportministeriet (Fomento) undersökte om det finns en koppling mellan de ansvariga tjänstemännen och två företag som tilldelats två kontrakt i anbudsförfarandet för genomförande av byggnadsarbeten på höghastighetsjärnvägen Madrid Barcelona franska gränsen, samt om dessa företag eventuellt behandlats förmånligt. Den ansvarige ministern lade nyligen fram resultaten av utredningen för det spanska parlamentet.

De avtal som figurerar i utredningen omfattas inte av en medfinansiering från Sammanhållningsfonden, utan ingår i två projektgrupper för vilka de spanska myndigheterna har lämnat in en ansökan om medfinansiering, som för närvarande håller på att granskas.

Kommissionen väntar på resultaten från de spanska myndigheternas utredning för att kunna ta ställning till vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2493/99

från Dominique Souchet (UEN) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Exportbidrag för bearbetade livsmedel

Bidrag är en förutsättning för att vissa livsmedelsindustrier inom EU ska kunna fortsätta att exportera europeiska bearbetade jordbruksprodukter till de internationella marknaderna. De utgör den logiska och rättmätiga kompensationen för den skillnad som råder mellan EU och den internationella marknaden när det gäller råvarupriser och är en väsentlig faktor för gemenskapspreferensen.

Kommissionens förslag i syfte att minska bidragen med 4,5 procent för produkter utöver de som omnämns i bilaga I fördes nyligen till omröstning under förvaltningskommitténs senaste sammanträde. Kvalificerad majoritet uppnåddes inte eftersom omröstningens resultat blev 53 röster mot, 28 nedlagda röster samt inga röster för.

1. Tänker kommissionen under dessa förhållanden godkänna förslaget?

2. Anser inte kommissionen att den före WTO:s förhandlingar som inom kort påbörjas i Seattle ger en ofördelaktig politisk signal när det gäller gemenskapspreferensen, vilken är en väsentlig del av den gemensamma jordbrukspolitiken (PAC)?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(26 januari 2000)

Parlamentsledamoten hänvisar till fastställandet av exportbidrag för varor som inte omfattas av bilaga I (tidigare bilaga II) till EG-fördraget. Stödbeloppen har schablonmässigt sänkts med 4,5 % från och med den 1 november 1999. Syftet med denna sänkning är att se till att kostnaderna för bidrag till sektorn som inte omfattas av bilaga I hålls inom de budgetramar som fastställts av budgetmyndigheten.

Denna åtgärd underminerar inte principen om gemenskapens företräde. Syftet med åtgärden är att säkerställa att följande beaktas när bidragssatserna fastställs: å ena sidan de stora skillnaderna mellan gemenskapspriset och världsmarknadspriset för jordbruksprodukter och, å andra sidan, det faktum att budgetdisciplinen måste respekteras när det gäller gemenskapens budget och detta gäller i synnerhet jordbrukskomponenten.

Dessutom har kommissionen lagt fram ett meddelande(1) till rådet. I det föreslås vissa särskilda åtgärder, exempelvis ekonomiska åtgärder och inrättandet av tilläggsarrangemang för att underlätta tillgången till förfarandet för aktiv förädling. Detta kommer att göra det möjligt för gemenskapens förädlingsindustri att bevara sin konkurrenskraft på marknader i tredje land.

(1) KOM(1999) 673 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1781/99

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(11 oktober 1999)

Ämne: Undersökningar om olyckor till sjöss

Kommer kommissionen mot bakgrund av den kollision som nyligen inträffade på Engelska kanalen, och i syfte att förbättra säkerheten för passagerare till sjöss att säkerställa att ett arrangemang för oberoende olycksfallsutredningar införs i EU, i likhet med de arrangemang som gäller för utredning av luftfartsolyckor?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 november 1999)

Ett första initiativ från kommissionen för att införa oberoende olycksfallsutredning ledde till antagandet av rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik(1). Direktivet skall ge alla medlemsstater med ett betydande intresse rätt att delta i, samarbeta om eller, där så föreskrivs enligt Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) kod vid utredning av sjöolyckor(2), att genomföra undersökningar av sjöolyckor eller tillbud till sjöss som berör ro-ro-passagerarfartyg eller höghastighetspassagerarfartyg.

I sin motivering till förslaget till detta direktiv(3) kom kommissionen fram till att ett motiverat och berättigat deltagande av medlemsstater i undersökningar av sjöolyckor inte skulle begränsas till ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg. Kommissionen såg förslaget som ett första steg mot en mer allmän tillämpning av IMO-koden för utredning av sjöolyckor och meddelade att man i ljuset av de erfarenheter som görs i samband med tillämpningen av detta direktiv skulle undersöka vilka ytterligare steg som kan komma att krävas på gemenskapsnivå för att garantera ett effektivt genomförande av IMO-koden för alla sjöolyckor och tillbud som inträffar på vatten som faller inom gemenskapens behörighet.

Kommissionen bekräftade denna avsikt i sitt meddelande om den gemensamma transportpolitiken hållbar rörlighet: ett framtidsperspektiv, där man även nämner att ett förslag till olycksutredning och statistikinsamling kan vara en av de viktigaste möjligheterna för kommissionen handlingsprogram för perioden 2000-2004(4).

(1) EGT L 138, 1.6.1999.

(2) IMO:s församlings resolution A.849(20) antagen den 27 november 1997.

(3) EGT C 108, 7.4.1998.

(4) KOM(98) 716 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1977/99

från Ursula Schleicher (PPE-DE) till kommissionen

(5 november 1999)

Ämne: Regionplan och byggnadsplaner för naturpark Sintra-Cascais i Portugal

Känner kommissionen till att det görs ansträngningar för att urbanisera delar av naturparken Sintra-Cascais, bl.a. områdena Cabo Raso och Abano, vilket skulle leda till varaktiga skador för denna naturpark? Är kommissionen beredd att göra insatser för att upprätthålla gemenskapens naturskydd och till skydd för nätverket Natura 2000 genom att påverka de berörda instanserna i Portugal?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 december 1999)

Kommissionen noterar det fall som parlementsledamoten lagt fram och kommer att registrera det. Naturparken Sintra-Cascais sammanfaller faktiskt delvis med det område av gemenskapsintresse som har samma namn och som enligt Portugals föreslag skall ingå i nätverket Natura 2000 i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Kommissionen kommer därför att se till att de nationella myndigheterna respekterar gemenskapslagsrättens naturskyddsbestämmelser. I en skrivelse till dem kommer vi följaktligen att rikta deras uppmärksamhet på det aktuella fallet och erinra dem om deras skyldigheter enligt gemenskapsrätten, särskilt de skyldigheter som anges i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG. Enligt denna bestämmelse skall alla projekt som inte direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett Natura 2000-område, men som kan påverka området på ett betydande sätt, genomgå en lämplig bedömning med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.