ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2664/00

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Lagen om reglering av undersökningsrätt

Anser kommissionen att den lag om reglering av undersökningsrätten, http://www.publications.parliament.uk/pa/ld199900/ldbills/093/2000093.htm, som lagts fram av Förenade kungarikets regering skulle bryta mot EU:s lagstiftning om den tillämpades enligt sin nuvarande utformning?

Närmare bestämt: skulle lagen strida mot villkoren i direktivet om e-handel eller mot några andra inslag i EU:s lagstiftning om dataskydd?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 oktober 2000)

Kommissionen har följt lagstiftningsarbetet kring lagen om reglering av undersökningsrätt som nu antagits.

Kommissionen håller på att slutföra sitt interna arbete med en juridisk analys av den nya lagstiftningen som tekniskt sett är mycket komplicerad. Kommissionen kommer att undersöka den aktuella lagen för att kontrollera att den står i överenskommelse med gemenskapens lagstiftning inom områdena dataskydd och e-handel.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3461/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: Meddelande om barn

Med anledning av det tillkännagivande som gjordes av kommissionsledamoten Vitorino för snart ett år sedan angående ett eventuellt Meddelande om barn skulle jag vilja fråga kommissionen om man har för avsikt att offentliggöra något sådant meddelande?

Om inte, varför?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(5 januari 2001)

Parlamentsledamoten hänvisar till ett uttalande som gjordes av kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga och inrikes frågor under parlamentets debatt i november 1999 när man firade tioårsdagen för Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter. Som framgår av protokollet från debatten sade kommissionsledamoten vid det inledande mötet att kommissionen skulle överväga idén om att offentliggöra ett meddelande om barn. Han avslutade med att säga att när det gällde den sektorsvisa politiken noterade han förslaget om ett meddelande i denna fråga som per definition måste vara ett övergripande meddelande.

Kommissionen anser inte att man av dessa uttalanden kan dra slutsatsen att kommissionen har åtagit sig att offentliggöra ett meddelande om barns rättigheter.

Det bör nämnas att det fortfarande ingår i medlemsstaternas ansvarsområde att vidta åtgärder när det gäller barn, eftersom det saknas en uttrycklig rättslig grund i EG-fördraget för att gemenskapen skall kunna skydda barns rättigheter i större utsträckning än inom de befintliga ramarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2927/00

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Taoufik Chaïebs femtionde dag i hungerstrejk

Taoufik Chaïeb som varit fängslad sedan den 28 augusti 1996 för att ha hört till en icke-godkänd organisation (En Nahdha) och för att ha ordnat hemliga möten, har dömts till ett fängelsestraff på åtta och ett halvt år. Den 10 juli 2000 inledde Taoufik Chaïeb en hungerstrejk med kravet om att bli frisläppt efter att ha blivit dömd tre gånger på grundval av samma omständigheter.

Taoufik Chaïebs maka, som besökte honom i det civila fängelset i Tunis den 18 augusti 2000, kunde konstatera att det fysiska tillståndet av hennes makes, som lider av magsår och hjärtklappning, är allt mer kritiskt. Enligt den tunisiska frihetskommittén (CNLT) kan Taoufik Chaïeb inte längre stå upprätt och har svårigheter att tala. Fängelsemyndigheterna i Tunis förvägrar fortfarande Chaïebs advokat, Rahdia Nassraoui, att träffa sin klient.

Är kommissionen medveten om den allvarliga försämringen av Chaïebs hälsotillstånd? Om så är fallet, vilka initiativ har kommissionen vidtagit för att förhindra att en ny tragedi än en gång förverkligas i ett land som framställs och beröms som ett mönstergillt land vad gäller EU:s associeringspolitik? Är kommissionen också medveten om att Chaïebs medlemskap i organisationen En Nahda troligtvis har ett samband med en viss omedgörlighet som somliga i Tunis skulle kunna välkomna för att återuppväcka den så kallade islamiska faran och som sålunda skulle motivera en drift mot ett auktoritärt styre som man bekämpar allt mer både i Tunisien och inom det internationella samfundet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över har Taoufik Chaïeb återvänt till sitt hem efter att ha blivit benådad den 30 augusti 2000. I fängelset hade han hungerstrejkat sedan den 10 juli 2000. Taoufik Chaïeb, som är 36 år och tillhör den islamistiska rörelsen Ennadha, var dömd till två fängelsestraff på två och ett halvt år och tillbringade sammanlagt sex månader i fängelse. Han har tidigare avtjänat ett straff på tre och ett halvt års fängelse.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2144/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Personalen vid Gemensamma forskningscentret

Hur många av de personer som arbetar vid Gemensamma forskningscentret är medborgare i länder som inte är medlemmar i EU?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 september 2000)

I juni 2000 fanns det totalt 1 691 tjänstemän och tillfälligt anställda vid Gemensamma forskningscentrets samtliga enheter. Av dessa var 1 682 medborgare i gemenskapen (99,47 %) och 9 var medborgare i tredje land (0,53 %). Personalen omfattade även 351 personer vars anställning inte grundade sig på

tjänsteföreskrifterna varav 12 från tredje land (3,41 %). Av dessa 351 personer var 190 stipendiater varav 4 från tredje land (2,10 %), 27 oberoende nationella experter varav 2 från tredje land (7,4 %), 123 praktikanter varav 4 från tredje land (3,25 %) och 11 gästforskare varav 2 från tredje land (18,18 %).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2627/00

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Adoption och fortplantning med medicinsk hjälp för homosexuella par

Förutsatt att alla medborgare har rätt att offentligt uttrycka sina tankar och att inte diskrimineras på grund av kön, ras, funktionshinder, ålder, politisk övertygelse eller sexuell läggning och att Europeiska unionen grundar sig på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen,

Kan kommissionen då tala om:

1. hur Europeiska unionen förhåller sig till adoption av minderåriga och till fortplantning med medicinsk hjälp för homosexuella par, samt,

2. huruvida man har för avsikt att jämställa homosexuella par med familjen i dess traditionella bemärkelse?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(30 oktober 2000)

Kommissionen känner inte till att EU har uttryckt någon ståndunkt i de frågor som parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3379/00

från Richard Howitt (PSE) till kommissionen

(3 november 2000)

Ämne: EU:s yrkesfiskare och tonfiske med långrev

Är kommissionen medveten om att International Bird Life, som stöds av det kungliga sällskapet för skydd av fågel i Förenade kungariket, för en kampanj mot tonfiske med långrev, eftersom upp till 100 000 albatrosser och tornfalkar dödas varje år på grund av denna typ av fiske?

Vilka åtgärder föreslår kommissionen för att man skall se till att EU:s yrkesfiskare anpassar sina revar så att krokarna sitter några fot under ytan, vilket innebär att man räddar sjöfåglars liv utan att påverka mängden fångad tonfisk?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3268/00, E-3378/00 och E-3379/00 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(5 december 2000)

Hittills har de flesta farhågor som kommissionen tagit del av gällt oavsiktlig fångst av sjöfåglar i världshaven på södra halvklotet. Kommissionen håller för närvarande på att samla in information om i vilken utsträckning detta utgör ett verkligt problem i gemenskapens vatten.

Som ett led i denna insats har kommissionen begärt information och råd från Internationella havsforskningsrådet om det tryck som fisket utövar på den marina miljön och i synnerhet på arter som saknar kommersiell betydelse. Kommissionen ber slutligen att få hänvisa parlamentsledamoten till sitt svar på den skriftliga frågan E-3126/00(1) från Chris Davies.

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 190.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2423/00

från Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juli 2000)

Ämne: Skördebortfall i norra och östra Tyskland

På grund av de exceptionella väderleksförhållandena kommer lantbrukarna i norra och östra Tyskland att få skördebortfall på 40-70 procent. Utöver de finansiella avbräcken genom Agenda 2000 kommer nu de konsekvenser som innebär konkurshot på grund av den extrema väderleken. Eftersom jordbruksföretagen har ett begränsad eget kapital riskerar detta att innebära slutet för många.

Vilka möjligheter ser kommissionen att stödja lantbrukarna i norra och östra Tyskland med särskilda medel för att hjälpa dem att komma över de svårigheter som uppstått genom den extrema väderleken?

Vilka åtgärder planerar kommissionen att vidta inom ramen för struktur och regionalpolitiken för att hjälpa de berörda regionerna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(14 september 2000)

Kommissionen känner till skördeskadorna i norra och östra Tyskland 2000. Det finns dock inga särskilda anslag för att kompensera jordbrukarnas inkomstbortfall. Inom ramen för systemet för jordbruksstöd finns redan ett visst skydd mot varierande skördar eftersom arealersättningen är fast och inte kopplad till den faktiska produktionen. Kommissionen kan göra vissa tillämpningsföreskrifter mer flexibla för att bistå jordbrukare i vissa avgränsade områden där jordbruket påverkas kraftigt av väderförhållanden, som torka eller översvämning. I sådana fall kan jordbrukare få rätt att göra ett frivilligt arealuttag av vissa åkrar som inte kunnat besås. Det måste framhållas att kommissionen endast agerar om medlemsstaten i tid har lämnat in en detaljerad och välmotiverad rapport. Detta var inte fallet för östra delen av Tyskland i år.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1), åligger det medlemsstaterna att upprätta landsbygdsutvecklingsprogram för de berörda regionernas behov. I förordningen fastställs de bestämmelser som krävs för landsbygdutvecklingen inklusive åtgärder för att återställa den potential för jordbruksproduktion som skadats genom naturkatastrofer samt bestämmelser för lämpliga förebyggande åtgärder.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3541/00

från Charlotte Cederschiöld (PPE-DE) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: må och medelstora företag tillgång till tjänster

I planeringsdokumentet från generaldirektoratet för näringsliv påpekas att små och medelstora företag fortfarande stöter på många hinder som försvårar deras möjligheter att få tillgång till och dra nytta av den inre marknaden på bästa sätt. Dessutom tvingas de ådra sig onödiga kostnader på grund av det tungrodda regelverket i flera medlemsstater. Kostnaderna undergräver deras konkurrenskraft och hindrar deras framtida utveckling.

Små och medelstora företag behöver en rad olika typer av affärs- och yrkestjänster för att överleva och blomstra i dagens föränderliga affärsklimat. Ändå är marknaden för yrkestjänster fortfarande reglerad på ett sätt som ställer upp hinder som gör det svårare för de små och medelstora företagen att köpa de tjänster de så väl behöver till ett bra pris och på ett smidigt sätt. En del av dessa hinder har upprättats för att skydda vissa marknader för reglerade tjänster mot konkurrens, för att på ett konstgjort sätt hålla uppe priserna på dessa tjänster.

Kan kommissionen garantera Europaparlamentet att den kommer att prioritera de små och medelstora företagens behov av obegränsad tillgång till rimligt prissatta yrkestjänster?

Vad tänker kommissionen föreslå för åtgärder för att avveckla de hinder som man genom regelverk ställt upp inom vissa fria yrken och som leder till ökade kostnader för yrkestjänster, som är en av de största utgiftsposterna för många små och medelstora företag?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 december 2000)

Kommissionen för en aktiv politik för konkurrensreglernas tillämpning på de fria yrkena. Därigenom kan kommissionen stoppa sådana restriktioner som förekommer inom de fria yrkena, t.ex. att honorar fastställs kollektivt och att reklam förbjuds, vilket allvarligt försvårar tillträdet till de berörda tjänstemarknaderna.

Det bör också påpekas att medlemsstaterna är skyldiga att respektera principerna om fri etableringsrätt och fritt tillhandahållande av tjänster enligt artiklarna 43 och 49 (f.d. artiklarna 52 och 59) i EG-fördraget. Enligt domstolens rättspraxis medför tillämpningen av dessa principer inte bara att statliga hinder kan undanröjas utan också de hinder som uppkommer då organisationer som inte lyder under den offentliga rätten utövar sin juridiska självständighet. I det fallet åligger det det nationella rättsväsendet att tillse att artiklarna 43 och 49 i EG-fördraget respekteras.

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon framfördes krav om att före slutet av år 2000 utarbeta en strategi för att undanröja hinder mot tjänster och kommissionen arbetar på ett meddelande i frågan. Då strategin genomförs kommer det att bli möjligt att upptäcka eventuella behov av ytterligare åtgärder inom alla tjänstesektorerna. På området erkännande av yrkeskvalifikationer försöker man finna lösningar för att göra det lättare att tillhandahålla tjänster i samband med etablering.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2912/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(20 september 2000)

Ämne: Sanktioner mot Österrike

Enligt en överenskommen förklaring som förelåg nyhetsbyråerna APA och AFP den 26 juni hade de 14 EU-länderna beslutat att fortsätta åtgärderna mot Österrikes regering.

Vid denna tidpunkt fanns det ännu ingen officiell slutgiltig enighet om det portugisiska initiativet. EU-ordförandeskapets talesman sade på tisdagskvällen att det ännu inte finns någon slutgiltig konsensus. Även den österrikiska förbundsregeringen skulle informeras om planen, så snart som den skulle läggas fram officiellt, meddelade talesmannen.

Detta tillvägagångssätt uppvisar olika felaktigheter:

- Uppenbarligen informerades två nyhetsbyråer innan den österrikiska förbundsregeringen informerades. Förbundsregeringen var tvungen att höra om en exit-strategi via medierna.

- Ingen tidsram för genomförandet av planen nämndes.

- Ett råd bestående av tre vise män skulle på grundval av en noggrann prövning lägga fram en rapport som tar upp den österrikiska regeringens engagemang för de gemensamma europeiska värdena, i synnerhet minoriteters rättigheter, flyktingar och invandrare.

De 14 medlemsländernas tillvägagångssätt är okänsligt och verkar groteskt.

Följande frågor riktas i detta sammanhang till rådet:

1. Varför diskuterade rådet inte direkt med den österrikiska förbundsregeringen för att först därefter leda vidare informationen till nyhetsbyråerna?

2. Hur föreställer rådet sig det sedan länge nödvändiga slutet på häxjakten, om det inte ens är berett att ange en tidsram?

3. Om nu rådet vill betona de gemensamma europeiska värdena och granska den österrikiska regeringen vad gäller hur den efterlever minoriteternas rättigheter, varför är rådets engagemang så bristfälligt vad gäller att förankra minoriteternas rättigheter i en stadga om de grundläggande rättigheterna i EU?

4. Hur är det möjligt att Frankrike och Belgien två av de mest övertygade anhängarna till sanktionerna än idag varken ratificerat eller undertecknat Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter?

Svar

(22 december 2000)

Rådet har inte tagit ställning till något av de spörsmål som den ärade parlamentsledamoten tar upp och är därför inte i stånd att svara på frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3299/00

från Eryl McNally (PSE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Generiska läkemedel

Generiska läkemedel spelar en viktig roll inom EU:s offentliga hälsovård, men i motsats till vad som gäller för de flesta tillverkare av generiska läkemedel utanför EU, tillåter inte EU lagstiftningen experimentell användning och testning för registreringsändamål. Europaparlamentet har efterfrågat en likvärdig lagstiftning vilket skulle innebära att 13 000 arbetstillfällen skulle räddas inom EU och att industrin skulle kunna bli konkurrenskraftig.

Kommissionen förpliktigade sig själv i sitt meddelande om den inre marknaden för läkemedel (KOM(1998) 588) att garantera att konsumenterna skulle få tillgång till generiska lågprisläkemedel så snart som möjligt efter att patentskyddet för ursprungsprodukten gått ut.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att införa lagstiftning som garanterar att europeiska tillverkare av generiska läkemedel förblir internationellt konkurrenskraftiga och att patienter får tillgång till läkemedel till överkomliga priser?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(8 december 2000)

Kommissionen är i färd med att se över regelverket och en slutrapport väntas inom den närmaste tiden. När det gäller patentskydd bör man känna till att en generisk produkt kan registreras med hjälp av uppgifter som tagits fram någon annanstans, vilket innebär att generika ofta släpps på gemenskapsmarknaden omedelbart efter det att patentskyddet löpt ut. Kommissionen har idag inga planer på att reformera patentsystemet, men naturligtvis är kommissionen öppen för synpunkter från producenter och konsumenter av läkemedel i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2309/00

från Ari Vatanen (PPE-DE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Samordning av programmen Interreg och Tacis CBC utmed gränsen mellan EU och Ryssland

Landgränsen mellan EU och Ryssland bildar den största klyftan i fråga om levnadsstandard i hela världen. Den 29 och 30 juni besökte ni själva detta område och fick en bild av det. I samband med beslutsfattandet kring programmen Interreg och Tacis CBC uppträder det problem som försvårar

samordningen av det regionala samarbetet över gränsen mellan EU och Ryssland. Med tanke på en utveckling av kvalitén på samarbetet mellan gränsregionerna och en bättre samordning mellan Tacis och Interreg vore det önskvärt att administrationen av projekt enligt Interreg och Tacis CBC skulle decentraliseras på regional nivå, till exempel till Euregio. Ett minimikrav är att det skulle inbegäras utlåtanden från Euregio eller den mottagande regionen om föreslagna projekt enligt Tacis CBC, ifall beslutsfattandet skall fortsätta att ske i Bryssel.

1. Hur har ni tillsammans med den för externa relationer ansvariga kommissionsledamoten Chris Patten främjat en bättre samordning av programmen Interreg och Tacis CBC så att det gränsöverskridande samarbetet mellan EU och Ryssland skulle bli effektivare?

2. Hur ställer sig kommissionen till Euregio Karelias förslag om ett experiment där förvaltningskommittén för Euregio på regional nivå skulle fatta programbaserade beslut om projekt både enligt programmet Interreg och programmet Tacis CBC?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(28 september 2000)

Kommissionen har påtagit sig att förbättra samordningen mellan gemenskapsinitiativet Interreg och TACIS CBC-programmet. Trots de klara skillnaderna mellan det decentraliserade, regionala tillvägagångssätt som kännetecknar Interreg och det centraliserade externa stödsystem som används för att genomföra TACIS CBC finns det tillräckligt med möjligheter till fortsatt samordning.

På programnivå kommer det nära samarbetet att fortgå under förberedelsearbetet för båda programmen, vilket gör det möjligt att samordna de insatser som skall erhålla stöd på båda sidor av gränsen under programperioden.

På projektnivå kommer berörda organisationer och myndigheter, inbegripet de finska myndigheterna, att rådfrågas angående projektförslag för att undvika dubbel finansiering samt för att fastställa möjligheter till komplementaritet. Samtidigt kommer man att uppmuntra till mer omfattande publicitetsåtgärder för att klargöra de olika förfarandena på båda sidor om gränsen. Dessutom kommer projekt som bekostas genom det ena av de två programmen att åtnjuta hög prioritet under urvalsförfarandet för det andra programmet.

När det gäller Euregio Karelias förslag om ett pilotprojekt för gemensamt beslutsfattande om Interreg och TACIS CBC verkar detta något förhastat, med tanke på den typ av finansiering som för närvarande används i fråga om TACIS CBC. Kommissionen kommer emellertid även i fortsättningen att noggrant övervaka genomförandet av Interreg och TACIS CBC. Avsikten är att så småningom, om möjligt, gå över till ett decentraliserat genomförandesystem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2687/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Parlamentets fråga E-0561/00.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 151 E , 22/05/2001 s. 0016 - 0016



SKRIFTLIG FRÅGA E-2687/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (1 september 2000) Ämne: Parlamentets fråga E-0561/00 Kan kommissionen ange när den kommer att kunna lämna den information som den utlovar i sitt svar på parlamentets fråga E-0561/00(1) av den 7 april 2000? (1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 218. Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (29 november 2000) Kommissionen lämnade informationen den 28 november 2000. Kommissionen beklagar att svaret har dröjt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2694/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Maltas anslutning till EU

1. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Malta i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 och E-2698/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(13 oktober 2000)

För att kunna göra en uppskattning av de ytterligare årliga kostnaderna för jordbruksstöd som blir följden av Lettlands, Litauens, Maltas, Slovakiens, Bulgariens och Rumäniens anslutning till gemenskapen krävs det något sånär säkra uppgifter om datum och villkor för anslutningen. Dessa aspekter kommer att fastställas vid anslutningsförhandlingarna med dessa länder, men jordbrukskapitlet har ännu inte öppnats för förhandling. De kostnadsberäkningar som gjorts på grundval av de antaganden som anges av parlamentsledamoten måste därför anses vara högst hypotetiska, spekulativa och osäkra. Vid det nuvarande skedet i förhandlingsprocessen har kommissionen följaktligen inte möjlighet att besvara parlamentsledamotens frågor.