ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0965/98 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (30 mars 1998)

Ämne: Elektroniskt debiteringssystem för miljöpoäng

1. Vid avlägsnande av ett felaktigt miljövärdekort skadades vindrutan på en lastbil. Vem ersätter företagaren för skadorna?

2. Vad händer när en förare som endast vill göra en bilateral resa glömmer att aktivera rätt knapp på miljövärdekortet, så att poäng debiteras trots att detta inte är nödvändigt? Kan detta korrigeras i efterhand?

3. Hur flexibelt kan miljöpoängskontot avläsas? Kan en företagare få veta sina miljöpoäng varje dag för att kontrollera om rätt antal miljöpoäng har debiterats?

4. Varför måste miljövärdekortet vara fastsatt på vindrutan? Kunde det inte snarare vara förseglat i bilen eller, om nödvändigt, installeras i ett annat fordon?

5. Kommer man vid kontrollerna av miljöpoängsystemet på vägarna, framför allt i övergångsskedet, att vara lika nitisk som vid övriga kontroller i Österrike?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (15 maj 1998)

1. Kommissionen har ännu inte informerats om några fall där lastbilsvindrutor skadats av ett miljövärdekort.

2. En förare som gör en bilateral resa till eller ifrån Österrike och som glömmer att ställa in miljövärdekortet på ¨bilateral¨ (så att det står inställt på ¨transit¨) kommer att få miljöpoäng dragna från operatörens konto, eftersom systemet registrerar lastbilen som transittrafik.

Om operatören inte förfogar över några miljöpoäng kommer lastbilen att stoppas av kontrollmyndigheterna, eftersom den då registreras som en lastbil som genomför en transitresa genom Österrike utan att betala miljöpoäng. I sådana fall utgår kommissionen ifrån att föraren slipper böter om denne kan övertyga kontrollmyndigheterna om att det i själva verket rör sig om en bilateral resa.

3. Det elektroniska miljövärdekortsystemet gör det möjligt att uppdatera uppgifter om användning av miljöpoäng varje dygn.

4. Miljövärdekortet är monterat på vindrutan så att det kan avläsas av en scanner vid vägkanten, och så att föraren snabbt kan ställa in det för den typ av resa de avser att genomföra. Monteringen är fast, eftersom varje lastbil har sitt eget, unika miljövärdekort.

5. Kommissionen förväntar sig att Österrike kommer att genomföra tillräckligt många flygande kontroller för att avskräcka personer som försöker genomföra transitresor genom landet utan att betala miljöpoäng. Kommissionen litar på att sådana kontroller inte kommer att genomföras på ett diskriminerande sätt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 354 , 19/11/1998 s. 0043



SKRIFTLIG FRÅGA E-0943/98 från Allan Macartney (ARE) till kommissionen (30 mars 1998) Ämne: Spridning av erfarenheter mellan partnerskap för finansiering Vilka åtgärder vidtas för att säkerställa att de som hanterar program som omfattar medel från ERUF, ESF och EUGFJ sprider exempel på bästa metoder till partnerskap som bygger på deras erfarenheter mellan olika program och medlemsstater? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (14 maj 1998) Mottagarna av strukturfondsmedel i medlemsstaterna är inte formellt förpliktigade till att överföra sina erfarenheter till andra mottagare. Många av dem är dock intresserade av de bästa erfarenheterna i andra medlemsstater. Kommissionen uppmuntrar detta erfarenhetsutbyte och står för en bred informationsverksamhet. Många dokument, analyser och rapporter publiceras varje år i pappersform eller på Internet. På kommissionens initiativ hålls många seminarier och konferenser, antingen tematiska (t.ex. jämlikhet, miljö, utvärderingar) eller för dem som har gemensamma intressen (t.ex. mål 1-områden, sociala partner). Slutligen uppmuntrar kommissionen också medlemsstaterna och regionerna till att använda programmens tekniska stöd till att utbyta erfarenheter med andra mottagare av strukturfondsmedel.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2176/98 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (10 juli 1998)

Ämne: Rapport om kvalitetskontroll av projekt inom den andra gemenskapsstödramen

Enligt slutsatserna i den rapport som gjorts efter kvalitetskontrollerna av projekt inom den andra gemenskapsstödramen är nästan hälften av de EU-finansierade projekten för regional utveckling tekniskt undermåliga och måste repareras eller till och med göras om på grund av att de har utförts efter bristfälliga studier, byggts med undermåligt material eller att konstruktionerna inte lever upp till det projekten utlovat.

I rapporten står det att det vid de utförda kvalitetskontrollerna har framkommit att kvaliteten på det material som undersökts ligger utanför föreskrifterna i ca 50 % av fallen vid de entreprenader där man har tagit stickprov. Detta gäller för alla typer av material, förutom asfalt, där siffran går upp till ca 70 %.

Är detta sant och hur avser kommissionen att agera så att regeringen vidtar åtgärder som gör att entreprenörerna i de fall där man har konstaterat försummelser måste rätta till detta eller bygga om i enlighet med sina åtaganden i avtalen?

Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (17 juli 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1146/98 från Hilde Hawlicek (PSE) till kommissionen (24 april 1998)

Ämne: Lika villkor vid anställning av österrikiska tolkar och översättare inom EU

I det österrikiska avtalet om medlemsskap i Europeiska unionen erkändes i protokoll nr 10 ¨angående användningen av specifikt österrikiska uttryck inom det tyska språket inom ramen för Europeiska unionen¨ att det existerar en österrikisk variant av det tyska språket. Detta erkännande är dock begränsat till 23 termer som i stor utsträckning har hämtats från livsmedelsområdet. Härigenom ignoreras specifikt österrikiska uttryck inom andra fackområden, i synnerhet inom det juridiska området.

Rådet antog i juni 1995 en resolution om språken inom Europeiska unionen. I samband härmed hänvisade man till bevarandet av den språkliga mångfalden i Europa, samt till subsidiaritetsprincipens krav på att flerspråkigheten främjas och att ingen åtskillnad görs när det gäller respekterandet av unionens språk.

Dock har man hittills inte i tillräcklig utsträckning beaktat att det efter Österrikes inträde i unionen nu finns två olika varianter av tyskt språkbruk.

På grund av det aktuella rättsliga läget tillåts inte att österrikiska tolkar och översättare vid EU:s uttagningsprov använder sig av österrikisk terminologi, och dessa betraktas som fel vid rättningen av dessa prov. Eftersom detta innebär ett betydande konkurrenshinder för österrikiska sökande, ställer jag följande fråga:

Hur avser kommissionen att åstadkomma lika villkor för anställning av tyska och österrikiska tolkar och översättare inom EU?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (10 juni 1998)

Vid de uttagningsprov för tyskspråkiga översättare från Österrike som kommissionen anordnade tillsammans med andra gemenskapsinstitutioner 1996 och 1997 (EUR/LA 99 och 100) var inte användningen av österrikiska termer förbjuden och ¨bestraffades¨ med andra ord inte heller. Uttagningsproven resulterade i förteckningar med totalt 22 godkända sökande. Översättare har rekryterats eller kommer att rekryteras från dessa förteckningar i mån av lediga platser.

Efter Österrikes anslutning har kommissionens gemensamma tjänst för tolkning och konferenser, som känner till den österrikiska varianten av tyska, anordnat utbildningsdagar tillsammans med österrikiska myndigheterna som ett led i förberedelserna för det österrikiska ordförandeskapet. Sådana utbildningsdagar anordnades i Graz och Wien i maj och juli 1997 respektive mars och april 1998 och de har gett tolkar med tyska i sin språkkombination möjlighet att bekanta sig med, studera eller fördjupa kunskaperna om denna tyska språkvariant, bl.a. inom områden som juridik, ekonomi, förvaltning, finans- och bankväsende.

Kommissionen betraktar inte användningen av österrikiska termer som ett fel när den bedömer resultat från uttagningsprov och tillträdesprov och den kommer att fortsätta att se till att lika möjligheter råder för tyskspråkig översättare och tolkar, oavsett medborgarskap.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1407/98 från Maren Günther (PPE) till kommissionen (11 maj 1998)

Ämne: EU-bidrag för forskning i regionen Oberbayern i allmänhet och Münchens tekniska universitet i synnerhet

Kan kommissionen svara på följande frågor om EU-bidrag inom området för forskning och utveckling i regionen Oberbayern:

1. Till vilket totalbelopp uppgår 1997-års forskningsbidrag för regionen Oberbayern?

2. Hur fördelas medlen mellan de olika uppdragstagarna (storindustrin och deras forskningsavdelningar, små och medelstora företag (SMF), Münchens universitet, oberoende forskningsinstitut, etc.)?

3. Vilka bidrag fick Münchens tekniska universitets (TUM) forskningsinstitutioner i Garching? Hur fördelas beloppen mellan institutionerna inom TUM?

Svar avgivet av Edith Cresson på kommissionens vägnar (15 juli 1998)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1227/98 från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Jetbränslets effekter på hälsan

Har kommissionen exakta data om hur skadligt jetbränsle är? Om så är fallet: hur pass skadligt är jetbränsle? Stämmer det att jetbränsle, som delvis består av bensen, kan förorsaka cancer i luftvägarna samt leukemi? Går det att få tillgång till de data som kommissionen har om detta?

Svar från Pàdraig Flynn på kommissionens vägnar (22 juni 1998)

I kommissionens Iuclid-databas finns det toxikologiska data om flygfotogen, som allmänheten har tillgång till.

Flygfotogen, som är en petroleumfraktion med bensen som en av sina beståndsdelar (mindre än fem procent), har hittills inte klassificerats enligt cancerogenitet för människor (Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, International Agency for Research on Cancer * monografier över utvärderingen av cancerogenitet för människor, det internationella organet för cancerforskning). Det finns inte mycket uppgifter om cancerframkallande risker från djurexperiment (t.ex. hudtumörer hos möss). Nyligen gjorda epidemiologiska undersökningar av eventuella cancerframkallande effekter hos flygfotogen (t.ex. lungcancer) gav inga slutgiltiga resultat.

Programmet om biomedicin och hälsa (Biomed 2) stöder ett projekt om exponering för låga bensenhalter, biologisk variabilitet mellan individer och cancerrisker, som samordnas av det nationella institutet för cancerforskning i Genua och kommer att ge resultat år 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0640/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Är det sant att kommissionen har uttryckt sin oro hos de spanska myndigheterna angående spanska tekniska ingenjörer med treårig universitetsutbildning. Problemet är att om dessa blir behöriga att söka tjänster i kategorin A/LA, kan det leda till att andra personer med treårig universitetsutbildning får motsvarande behörighet. Är detta ett relevant skäl till att avslå ansökningarna från spanska personer med titeln Ingeniero Técnico?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1153/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (24 april 1998)

Ämne: Bruttonationalproduktens storlek i Lissabon och Tejodalen (Portugal)

Enligt den senaste statistiken från Eurostat har Lissabon och Tejodalen en BNP per capita som är högre än 75 procent av gemenskapens genomsnitt. Området hör således inte i framtiden till strukturfondernas mål 1-områden.

Med tanke på mångfalden och skillnaderna i socio-ekonomin i Lissabon och Tejodalen och på grundval av det som kommissionen svarade på min skriftliga fråga nr P-2010/97 ((EGT C 45, 10.2.1998, s. 142. )) om variationerna i BNP i Andalusien frågar jag emellertid kommissionen om den inte anser det nödvändigt att göra en noggrannare geografisk analys av Lissabon och Tejodalen? Skulle det vara möjligt att utföra en noggrannare analys inom ramen för ett av underområdena till NUTS 3 (i likhet med den som kommissionen nämnde i svaret till fråga 2010/97)?

Svar från Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (4 juni 1998)

Berättigande till stöd enligt strukturfondernas mål 1 är definierat som nivå 2 i nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS). Detta mål syftar faktiskt till att kompensera en långsammare ekonomisk utveckling och bör följaktligen beräknas för geografiska enheter som är tillräckligt stora för att kunna genomföra en regional utvecklingspolitik.

Även om det förekommer skillnader inom regionen ¨Lisboa e Vale do Tejo¨, skall siffrorna för nivå 3 i NUTS behandlas med försiktighet, på grund av att de geografiska enheterna i fråga är små och på grund av de metodologiska svårigheter som pendlarna ger upphov till vid beräkningen av bruttonationalprodukt (BNP) per invånare. BNP beräknas faktiskt på grundval av den plats där tillverkningen sker, medan befolkningen beräknas på grundval av bosättningsort. Härav följer automatiskt en ökning av BNP per invånare i de zoner där arbetstillfällena finns (i detta fall Lissabon med omnejd) och en minskning inom de zoner där löntagarna är bosatta. Detta problem avtar med regionens storlek och är följaktligen mycket mindre märkbart för nivå 2 i NUTS.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0636/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Anser kommissionen att titeln Fachhochschuldiplom är den högsta examenstiteln i Tyskland, eller att det istället är universitetsexamen Hochschuldiplom som är den högsta titeln i denna medlemsstat?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0993/98 från Freddy Blak (PSE) till kommissionen (2 april 1998)

Ämne: Fri rörlighet för arbetstagare

1. Personer som är skrivna i Danmark kan inte (förutom under ganska speciella omständigheter) få tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik inrikes med bilar som är registrerade i något annat EU-land. Detta gäller även om personen är anställd av en utländsk firma och även om endast en liten del av arbetet utförs i Danmark. Är detta något som förekommer i alla EU-länder eller gäller det enbart Danmark?

2. Anser kommissionen att detta är förenligt med principen om fri rörlighet för arbetstagare? Motivera!

3. Anser kommissionen att denna situation är önskvärd? Motivera!

4. Tänker kommissionen ta initiativ till att rätta till situationen så att det blir mer lockande för EU-medborgare att söka arbete i andra EU-länder?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (19 maj 1998)

Enligt dansk lagstiftning skall enskilda individer eller företag som är bosatta eller etablerade i Danmark registrera sina bilar i Danmark. Även om undantag tillåts under särskilda omständigheter är detta inte någon stor fördel för gränspendlare bosatta i Danmark som arbetar i en intilliggande medlemsstat. I själva verket begränsas användningen av företagsbilar som registreras i den medlemsstat i vilken arbetsgivaren befinner sig och ställs till en gränspendlares förfogande mycket starkt. De danska myndigheterna tillåter användningen av företagsbilar för direkta resor mellan arbetstagarens hem och gränsen endast under veckoslut, främst för provkörningar. Gränspendlare får inte använda företagsbilar för privat bruk.

Kommissionen anser att dessa bestämmelser bryter mot gemenskapslagstiftningen om fri rörlighet för arbetstagare och tillhandahållandet av tjänster över gränserna (artikel 48 respektive 59 i EG-fördraget) av följande orsaker:

Arbetstagare bosatta i Danmark kan inte ta emot en anställning på andra sidan gränsen, vilket skulle innebära att de för arbetet måste köra en företagsbil på båda sidorna om gränsen. Vidare, mot bakgrund av att användningen av en företagsbil, även för privat bruk, i många fall anses vara en normal löneförmån, kan gränspendlare inte fullt ut dra nytta av de (icke-materiella) förmåner arbetsgivaren erbjuder.

Företag i de medlemsstater som gränsar till Danmark avskräcks från att anställa arbetstagare bosatta i Danmark eftersom dessa inte har laglig rätt att köra företagets bilar som är registrerade i dessa medlemsstater för yrkesmässig verksamhet i Danmark. Därmed begränsas företagen både i valet av anställda och tillhandahållandet av tjänster över gränserna genom de anställda som är bosatta i Danmark.

Kommissionen har blivit medveten om denna situation genom ett antal klagomål från EU-medborgare som är bosatta i Danmark. Efter att ha undersökt fallen grundligt inledde kommissionen ett överträdelseförfarande mot Danmark på grundval av artikel 169 i EG-fördraget. Kommissionen har nyligen beslutat att skicka ett motiverat yttrande till Danmark.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0635/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Är det sant att kommissionen vid de allmänna uttagningsproven till tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA antar eller har antagit ansökningar från personer som har ett Fachhochschuldiplom?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1519/98 från Thierry Jean-Pierre (I-EDN) till rådet (14 maj 1998)

Ämne: Köp av D3-byggnaden - lån

Europaparlamentets presidium har nyligen att vänt sig till Société Espace Léopold (ett skalbolag som skyddar belgiska och franska bankers intressen) och givit det i uppdrag att i Europaparlamentets namn låna ett belopp motsvarande 525 miljoner ecu och 7 miljarder BEF för att från samma företag kunna köpa hela D3-fastigheten.

1. Har rådet med tanke på ansvaret givit tillstånd till denna affär, vilken är minst sagt förvånande?

2. Med hänsyn till det stora belopp det är fråga om och det egendomliga tillvägagångssätt som parlamentets instanser har för avsikt att följa, anser inte rådet att gemenskapsrätten om offentlig upphandling mycket noggrant måste följas och att ett upphandlingsförfarande bör inledas för att inte bara garantera skydd av gemenskapens skattebetalares intressen, utan också de grundläggande konkurrensreglerna?

3. Känner rådet till den undersökning som de belgiska rättsliga myndigheterna genomfört beträffande korruption i samband med byggnationen av D3-byggnaden?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1259/98 och E-1519/98 (13*14 juli 1998)

Av de interinstitutionella samtal som de ärade parlamentsledamöterna refererar till följer att en indirekt finansiering kan vara den lösning som väljs.

För övrigt äger Europaparlamentet genom sin administrativa självständighet rätt att med respekt för fördragen om upprättandet av gemenskaperna, särskilt de finansiella bestämmelserna i dessa samt berörd nationell lagstiftning, utforma den lösning som den anser lämpligast vid förvärv av egna fastigheter.

Rådet har inte informerats om den undersökning som åberopas i punkt 3 i fråga nr E-1519/98.