SKRIFTLIG FRÅGA E-2174/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: EU:s politik vad gäller kärnkraftsreaktorerna i Kozloduj

Kommissionsledamot Hans van den Broek har upprepade gånger sagt att EU skall utöva påtryckningar på den bulgariska regeringen så att det farliga kärnkraftverket i Kozloduj stängs. Bulgarien får även bidrag från Phare-programmet i detta syfte. van den Broeks rådgivare Konzen besökte nyligen Kozloduj för att utarbeta en ny rapport om kärnkraftverket.

Bulgarien förband sig 1993 enligt det avtal som landet då ingick med kärnsäkerhetsfonden vid Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att stänga reaktor 1-2 före april 1997 och reaktor 3-4 före slutet av 1998. Bulgarien har inte uppfyllt detta avtal och som det verkar har landet lyckats förlänga driften vid dessa reaktorer. Det är tydligt att Bulgarien inte bara strävar efter att låta bli att stänga nuvarande riskfyllda kärnkraftverk, utan även att uppnå bibehållen drift av reaktor 1-2 fram till 2005 och reaktor 3-4 fram till 2010. Dessutom vill man förbättra produktiviteten vid enheterna 5 och 6 genom att bygga nya kärnkraftverk.

Kärnsäkerhetsfonden är mer släpphänt gentemot Bulgarien än mot andra länder i Central- och Östeuropa som har kärnkraftverk. EBRD, som utreder de bulgariska förslagen till en revidering av avtalet från 1993, skall under juni avge sina synpunkter. Den bulgariska regeringen har inte vidtagit några åtgärder, som t.ex. att utnyttja alternativa energikällor.

1. Vad exakt står det i Konzens rapport om hur farligt Kozloduj är?

2. Varför är kommissionen släpphänt gentemot Bulgarien?

3. Kommer EU att godta EBRD:s experters åsikter?

4. Vem kommer att ta ansvaret för en eventuell kärnkraftsolycka?

5. Kommer EU att fortsätta att ge bidrag till Bulgarien, trots den opålitlighet som landet visar prov på?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(30 september 1998)

Kommissionen har alltid framhållit att Bulgarien bör fullgöra sina åtaganden om att stänga kärnkraftverk som inte går att rusta upp. I "Agenda 2000" slår kommissionen fast att de tidsplaner med avseende på kärnsäkerhet som de berörda regeringarna (på vissa villkor) enats om beträffande stängning av kärnkraftverk som inte går att rusta upp, måste respekteras. I agendan erinras om att Bulgariens åtaganden om stängning i det avtal som undertecknats med Europeiska banken för utveckling och återuppbyggnad (EBRD) för att beviljas lån från kärnsäkerhetskontot (nuclear safety account), omfattades av vissa villkor. I kärnsäkerhetsavtalet som Bulgarien undertecknade 1993 fastställs att enheterna 1 till 4 i kärnkraftverket i Kozloduy skall stängas så fort som andra energikällor finns att tillgå. Respekt för Bulgariens åtaganden inom ramen för kärnsäkerhetsavtalet ingår också som en av prioriteringarna i partnerskapet för anslutning.

1998 tillkännagav den bulgariska regeringen att den hade för avsikt att skjuta upp stängningen av dessa enheter och begärde en översyn av kärnsäkerhetsavtalet. Kommissionen har motsatt sig denna begäran vilket även bidragsgivarna till kärnsäkerhetskontot gjorde vid ett möte i juni 1998 i London. Kommissionen har i sina förbindelser med de bulgariska myndigheterna, och senast i samband med den ansvarige kommissionsledamotens besök i Bulgarien den 11 september 1998, konsekvent understrukit betydelsen av att åtagandena inom ramen för kärnsäkerhetsavtalet respekteras. Kommissionen har också noterat president Stoyanovs uttalande nyligen om att han ser allvarligt på meddelanden från Bryssel och att han inte på något sätt skulle vilja se denna fråga försena hans lands närmanden till Europa.

Beträffande det finansiella stödet undersöker kommissionen för närvarande möjligheten att bevilja ett Euratomlån för att finansiera en del av säkerhetsupprustningen av enheterna 5 och 6 vilket i enlighet med kärnsäkerhetsavtalet skulle underlätta stängningen i tid av enheterna 1 till 4. Å andra sidan har kommissionen gjort klart att den inte kommer att finansiera någon upprustning av enheterna 1 till 4 (med undantag för kortsiktiga säkerhetsförbättringar) och kräver fortfarande att dessa stängs före slutet av deras planerade livslängd.

Beträffande alternativa möjligheter för energiförsörjning fastställs det i partnerskapet inför anslutning som en kortsiktig prioritering att före slutet av 1998 fullfölja, att Bulgarien utarbetar en omfattande och långfristig energistrategi enligt vilken kärnsäkerhetsnormer och åtagandena inom ramen för kärnsäkerhetsavtalet respekteras. Som ett första steg mot detta har Bulgarien redan utarbetat en handlingsplan och kommissionen har tillkännagivit att den är beredd att stödja Bulgariens ytterligare strävanden i denna riktning.

I den nationella lagstiftningen och folkrätten fastställs vem som bär ansvar i händelse av kärnkraftsolyckor. Bulgarien har undertecknat Wienkonventionen om kärnsäkerhet. Vad som nu är viktigt är att se till att sannolikheten för en kärnkraftsolycka i Kozloduy i görligaste mån minskas. Kommissionen fortsätter att stödja den bulgariska kärnsäkerhetsmyndigheten för att skapa en positiv inställning till kärnsäkerhet.

Den rapport om kärnsäkerhet i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna, som utarbetats av panelen med rådgivare på hög nivå i vilken Jean-Pierre Contzen är ordförande, syftar till att fungera som en neutral informationskälla för kommissionen vid utvecklandet av dess framtida strategi för kärnsäkerhetssektorn. Resultaten, i vilka det kommer att hänvisas till prioriteringarna i gemenskapens framtida insatser i denna sektor, kommer att beaktas i riktlinjerna för och det framtida genomförandet av Phareprogrammen inom denna sektor i Bulgarien.