SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/844

(2004/C 78 E/0898)

SKRIFTLIG FRÅGA P-3652/03

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(2 december 2003)

Ämne: Stamceller och stamcellslinjer

Har kommissionen finansierat produktionen av stamceller och stamcellslinjer? Hur många projekt har finansierats? I vilka länder? Hur stora summor rör det sig om?

Hur många embryon använde man för att erhålla de två stamcellslinjerna i Förenade kungariket och de 7 stamcellslinjerna i Sverige?

Är detta det totala antalet stamcellslinjer som producerats i Europa sedan den 27 juni 2002?

Har kommissionen finansierat importen av embryonala stamceller eller embryonala stamcellslinjer? Hur många har importerats? Hur mycket har detta kostat?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(16 januari 2004)

Gemenskapen har fram till nu inte finansierat någon forskningsverksamhet som bedrivits i syfte att producera mänskliga embryonala stamcellslinjer.

Inom det femte ramprogrammet (1998-2002) har cirka 60 forskningsaktiviteter med minst ett inslag som rör stamceller finansierats. En lista över dessa projekt har sänts direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Av dessa har endast två projekt forskningsinslag som omfattar mänskliga embryonala stamcellslinjer. Till alla dessa projekt har gemenskapen sammanlagt bidragit med knappt 90 miljoner euro. Kommissionen har dock inte tillgång till information om den summa som i dessa projekt specifikt går till stamcellsforskning. När det gäller deltagande länder är de flesta av medlemsstaterna representerade men också tredjeländer som till exempel Schweiz, Israel, Ungern och Norge. Mer information om projektens deltagare och vilka länder som är inblandade finns på Cordis webbplats (1).

Kommissionen har inte heller tillgång till någon information om hur många embryon som använts för att skapa de två stamcellslinjerna i Storbritannien och de sju stamcellslinjerna i Sverige.

Kommissionen har ingen exakt information om det totala antalet mänskliga embryonala stamcellslinjer som skapats i Europa sedan 27 juni 2002. Det totala antalet linjer som skapats i Europa ändrar sig ständigt. Eftersom det nu enligt lag är tillåtet att ta fram mänskliga embryonala stamceller från överflödiga embryon i sju andra medlemsstater (Belgien, Danmark, Grekland, Spanien, Finland, Nederländerna och Finland) är det troligt att nya linjer är under utveckling. I synnerhet i den rapport som lagts fram av Astrid Thors, som av utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden utsetts som föredragande för att utarbeta ett förslag till yttrande om rådets beslut om ändring av rådets beslut 2002/834/EG av den 30 september 2002 (2) om det särskilda programmet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” (2002-2006) (3), nämns att tre linjer kan komma att finnas tillgängliga i Helsingfors men säger inget om när de producerats.

Alla mänskliga embryonala stamcellslinjer som använts i gemenskapsfinansierade projekt fram till nu är existerande linjer som har skapats utanför unionen. Som nämns ovan är ingår två projekt i det femte ramprogrammet: i ett av dem kommer man att arbeta med två linjer som importerats från National Institute of Health i USA och i det andra arbetar man med en israelisk linje för forskningsverksamhet i Israel. I det nuvarande sjätte ramprogrammet, efter den första anbudsinfordran, rör ett av de förslag som kan komma att finansieras ett forskningsinslag med en mänsklig embryonal stamcellslinje från National Institute of Health. Som nämndes i det första stycket har kommissionen ingen information om huruvida kostnaderna för import tagits upp i unionens kontrakt. Den genomsnittliga kostnaden för de linjer som listats hos i National Institute of Healths register är 5 000-6 000 US-dollar per linje, men endast för forskningsändamål.

(1) http://dbs.cordis.lu/fep/LIFE/LIFE_PROJ1_search.html

(2) EUT L 294, 29.10.2002.

(3) KOM(2003) 390.