ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0862/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(20 mars 2003)

Ämne: Utnyttjande av medel från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket från Frosinones kommun

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets granskningskommitté sin redovisning över hur de medel som ställts till förfogande av EU hade utnyttjats. Av den redovisningen framgår även den långsamhet och ineffektivitet med vilken vissa lokala myndigheter har behandlat ansökningar om olika projekt på ett oroväckande sätt.

Dessa larmsignaler när det gäller det otillräckliga utnyttjandet av europeiska medel från vissa lokala myndigheters sida har också vid flera tillfällen understrukits av Europeiska kommissionen.

Med beaktande av att vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, har stort behov av att utnyttja europeiska fonder för omvandling och försäljning av jordbruksprodukter och för landsbygdsutveckling, ombeds kommissionen besvara följande frågor:

1. Har Frosinones kommun lämnat in projekt till EUGFJ?

2. Om Frosinones kommun har erhållit bidrag till sådana projekt?

3. Om så, har den i så fall utnyttjat dem?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

Parlamentsledamotens fråga rör kommunen Frosinones användning av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ).

I regionen Latium bidrar utvecklingssektionen av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till finansieringen av programmet Leader+, vilket behandlas i svaret på den skriftliga frågan E-0863/03(1).

Medverkan från garantisektionen av EUGFJ förekommer däremot i medfinansieringen av planen för landsbygdsutveckling av regionen Latium för 2000/2006, som godkändes genom kommissionens beslut nr C(2000) 2144 av den 20 juli 2000.

Det måste i det här sammanhanget framhållas att genomförandet av stödåtgärder som medfinansieras på gemenskapsnivå inom det nämnda programmet faller under de italienska nationella och regionala myndigheternas behörighet. Kommissionen svarar för uppföljning och kontroll av programmet men har inte ansvar för lokal administration av de olika åtgärderna. Inom ramen för uppföljningen, de årliga rapporter som lämnas in enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(2) och kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av den 26 februari 2002(3), finns det inte möjlighet att avgöra om kommunen Frosinone har varit föremål för projektstöd från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

Det är alltså l'Assessorato all'Agricoltura i regionen Latium, myndigheten som har ansvar för administrationen av programmet, som kan lämna specifika uppgifter om de olika stödmottagarna i och om de olika tidsfrister för anbudsinfordran som har fastställts för regionen och i synnerhet för kommunen Frosinone.

(1) Se s. 157.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.

(3) EGT L 74, 15.3.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1249/03

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(2 april 2003)

Ämne: Ingen skola för tjetjenska barn och ingen folkbokföring för tjetjenska nyfödda i Azerbajdzjan

Sedan kriget bröt ut igen i Tjetjenien 1999 har tiotusentals tjetjener flytt från sitt land till grannländerna, där de ofta lever under ytterst svåra förhållanden. Några tusen har flytt till Azerbajdzjan. Där möter de tjetjenska flyktingfamiljerna enorma materiella svårigheter, och får dessutom inte folkbokföra barn födda i Azerbajdzjan de senaste tre åren hos landets myndigheter. Enligt välinformerade källor har ett hundratal tjetjenska barn fötts i Azerbajdzjan efter det andra krigsutbrottet. Tjetjenska barn får inte heller gå i skola.

Vad vet kommissionen om de tjetjenska flyktingfamiljernas problem att få folkbokföra sina barn som fötts i Azerbajdzjan? Vad vet kommissionen om tjetjenska barns skolgång i Azerbajdzjan? Vilka initiativ har kommissionen tagit eller vilka initiativ avser kommissionen att ta för att tjetjenska barn som fötts i Azerbajdzjan skall kunna folkbokföras och gå i skola?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(2 maj 2003)

Kommissionen har fått kännedom om situationen för tjetjenska flyktingar i Azerbajdzjan genom allmänt tillgängliga informationskällor.

Enligt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) fanns det vid utgången av 2002 62 registrerade flyktingar och därtill 5573 vars asylansökningar höll på att behandlas.

Kommissionen är tacksam för att parlamentsledamoten fäst uppmärksamheten på problemet och kommer att fundera över hur det bäst kan behandlas inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet med Azerbajdzjan. Nästa tilldragelse inom partnerskaps- och samarbetsavtalet blir det möte i samarbetskommittén mellan Europaparlamentet och Azerbajdjzans parlament som planeras äga rum i Baku den 2829 april 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0298/03

från Wilhelm Piecyk (PSE)och Helle Thorning-Schmidt (PSE) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Statligt stöd till sjötransport och sysselsättningen inom sjöfarten i EU

Ett av huvudsyftena med riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport(1) är att stöda och slå vakt om sysselsättningen inom EG. Detta syfte kom till mot bakgrund av att sysselsättningen för sjöfolk inom EG under en rad år gått tillbaka, medan alltmer lågavlönat sjöfolk från tredje land samtidigt anställts.

Innan riktlinjerna antogs hade de europeiska institutionerna vid ett flertal tillfällen påpekat att det behövdes stöd till sysselsättningen för sjöfolk inom EG, till exempel i kommissionens meddelande Mot en ny sjöfartsstrategi(2) och rådets resolution av den 24 mars 1997 om en ny strategi för att öka konkurrenskraften hos gemenskapens sjöfart(3).

Det svar som gavs i riktlinjerna bestod därför i att medlemsstaterna fick möjlighet att bevilja skattelättnader till sjöfolk från EG för att klyftan i fråga om konkurrenskraft mellan sjöfolk från EG och billigare arbetskraft från tredje land skulle minska.

I april 2001 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om utbildning och rekrytering av sjöfolk(4). Kommissionen påpekade att billigare arbetskraft från tredje land var en orsak till att sysselsättningen för sjöfolk inom EG hela tiden minskade och tillkännagav följande: Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka resultaten av tillämpningen av riktlinjerna och kommer att beakta dessa resultat vid nästa omarbetning av riktlinjerna, särskilt med avseende på åtgärderna för främjandet av sysselsättningen (se nämnda meddelande, s. 10).

Instämmer kommissionen, utgående från det ovansagda, med att statligt stöd till anställning av lågavlönad arbetskraft från tredje land strider mot syftet med att stöda sysselsättningen inom EG? Hur avser kommissionen stimulera sysselsättningen inom sjöfartsbranschen i EG med hänsyn tagen till den nu pågående omarbetningen av riktlinjerna?

(1) EGT C 205, 5.7.1997, s. 5.

(2) KOM(1996) 81.

(3) EGT C 109, 8.4.1997, s. 1.

(4) KOM(2001) 188.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(2 maj 2003)

Enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport från 1997 får medlemsstaterna hjälpa sjöfartsföretag att förbättra sin konkurrenskraft genom att minska deras operativa kostnader, bland annat genom att bevilja minskning av eller undantag från skatter och sociala avgifter för sjöfolk.

Stöd till sjötransport har dessutom till syfte att främja expertisen på sjöfartsområdet och sysselsättningen i gemenskapen, både på land och till sjöss.

Kommissionen utarbetar för tillfället ett meddelande om översynen av riktlinjerna från 1997. Enligt detta bekräftas de mål som har fastställts och förbättras metoderna för att uppnå dem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0036/03

från Colette Flesch (ELDR) till kommissionen

(21 januari 2003)

Ämne: Återinsättande av två höga tjänstemän i deras befattningar i Paris

Enligt pressen (Le Monde 2223 december 2002) har två höga tjänstemän vid kommissionens representation i Frankrike, som två månader tidigare hade kallats tillbaka till Bryssel, återinsatts i sina befattningar i Paris.

Vilka var de egentliga skälen till att de kallades tillbaka till Bryssel?

Vilka är de egentliga orsakerna till att de återinsatts i sina tjänster i Paris?

Anser kommissionen att dessa båda åtgärder vittnar om en sund personalpolitik?

Pågår OLAF:s undersökning, som låg till grund för återkallandet, fortfarande?

Har kommissionen för avsikt att i sinom tid meddela resultaten av denna undersökning?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(5 mars 2003)

Kommissionen kan bara hänvisa till svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-3493/02.

Skälet för att i tjänstens intresse omplacera två tjänstemän vid kommissionens representation i Paris inom samma generaldirektorat var att se till att utredningen kunde bedrivas på effektivast möjliga sätt.

Det rörde sig endast om en säkerhetsåtgärd, som absolut inte skall tolkas som att kommissionen betraktar tjänstemännen som skyldiga. Kommissionen har inte röjt deras namn och kan bara beklaga att medierna har gjort det.

Sedan undersökningarna i representationens lokaler i Paris hade avslutats upphävdes säkerhetsåtgärderna efter kontakter med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

Avsikten med åtgärderna var att OLAF skulle kunna bedriva sin utredning under bästa möjliga förhållanden.

Kommissionen kan bekräfta att OLAF:s utredning fortfarande pågår. Parlamentet kommer att informeras om utredningsresultaten i enlighet med artikel 12.3 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)(1).

(1) EGT L 136, 31.5.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0255/03

från Roy Perry (PPE-DE) till kommissionen

(29 januari 2003)

Ämne: Lloyd's of London

I ett pressmeddelande av den 21 januari 2003 om kommissionens ännu pågående överträdelseförfarande i frågan om reglering och övervakning av Lloyd's of London, erkänner kommissionen att framsteg har gjorts genom FSMA 2000-ordningen men att den ännu hyser viss tveksamhet om huruvida direktivet i fråga (73/239/EEG(1)) efterlevs.

Kan kommissionen i detalj ange hur den nya ordningen innebär en förbättring jämfört med den tidigare ordningen?

Det framgår vidare i pressmeddelandet att kommissionen, i ljuset av tidigare misslyckanden, fortfarande hyser betänkligheter om det nuvarande systemet för reglering och övervakning.

Kan kommissionen precisera dessa tidigare misslyckanden och beskriva vilka av dessa som ännu inte har åtgärdats?

(1) EGT L 228, 16.8.1973, s. 3.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(27 februari 2003)

Kommissionen är medveten om parlamentsledamotens och flera andra parters intresse av kommissionens utredningar av detta komplexa och känsliga ärende. Därför beslutade kommissionen att publicera pressmeddelanden om att både när den första och den kompletterande formella underrättelsen avsändes, även om detta inte är normalt i detta skede av utredningen.

De tre personliga inlägg som gjorts av kommissionsledamoten med ansvar för inre marknaden och kommissionens övriga insatser för att hålla ledamöterna av utskottet för framställningar regelbundet uppdaterade om framstegen i ärendet är ytterligare bevis på kommissionens goda vilja och allmänna strävan efter öppenhet.

Parlamentsledamoten måste dock ha förståelse för att kommissionen under förfaranden inom ramen för artikel 226 i EG-fördraget och i enlighet med artikel 10 i samma fördrag, måste upprätthålla en anda av ömsesidigt förtroende vid genomförandet av sina utredningar och vid kontakterna med en medlemsstat. Målet med dessa förfaranden är att på nytt se till eller säkerställa att en medlemsstat uppfyller sina gemenskapsförpliktelser, och inte att fastställa om medlemsstaten tidigare har uppfyllt sina förpliktelser eller inte. Därför krävs konfidentiell behandling för att inte kommissionen skall påverkas när den genomför en av sina huvuduppgifter att övervaka tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.

Därför kan kommissionen inte ge ytterligare upplysningar om vari de utredda eventuella felen och anklagelserna består.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0455/03

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(19 februari 2003)

Ämne: Livsmedelsallergier och restaurangingredienser

Jag hänvisar till min tidigare fråga E-2809/02(1) och svaren från kommissionsledamot Byrne av den 12 november 2002. Kan kommissionen tala om vem som är den slutliga livsmedelskonsumenten, om det inte är restaurangens kund, dvs. den som äter maten?

Skulle kommissionen kunna bekräfta minimistorleken på den text som trycks på ingrediensförteckningen på livmedelsförpackningar?

(1) EGT C 52 E, 6.3.2003, s. 218.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(18 mars 2003)

Som en komplettering till svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-2809/02 kan kommissionen upplysa om att det i direktiv 2000/13/EG(1) finns en förteckning över de uppgifter som skall ingå i märkningen av livsmedel avsedda att tillhandahållas konsumenter, restauranger, sjukhus, personalrestauranger och andra liknande storkök.

Märkningskraven gäller alltså för livsmedel som restaurangerna har köpt för att producera måltider men inte för själva de måltider som serveras i dessa restauranger.

I det nämnda direktivet fastställs ingen minimistorlek på den text som används på märkningen av livsmedel, men i artikel 13 föreskrivs att de uppgifter som anges i märkningen skall markeras på sådant sätt att de är lätta att se, klart läsbara och outplånliga.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel, EGT L 109, 6.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1505/03

från Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(5 maj 2003)

Ämne: Leksaker i livsmedel

På senare tid har leksaker (eller delar av leksaker) som finns med som gåvor i livsmedelsprodukter orsakat flera dödsolyckor. Exempel:

1. I Sverige har enligt uppgifter från det svenska konsumentverket en flicka på ett och ett halvt år, dotter till en kirurg, dött på grund av kvävning.

2. I Turkiet har enligt den turkiska pressen och uppgifter publicerade av ANEC (European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation) en femårig flicka, dotter till en sjuksköterska, dött på grund av kvävning.

Hur förklarar kommissionen att det inte finns någon särskild lagstiftning som skyddar de europeiska konsumenterna i dessa fall?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 och E-1591/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(5 juni 2003)

Ämnet i de frågor som ställts av parlamentsledamöterna har blivit föremål för flera svar från kommissionen på föregående parlamentsfrågor. Därför uppmanas parlamentsledamöterna att ta del av de bifogade svar som getts till de skriftliga frågorna E-0504/02 från Anna Karamanou och E-0548/02 från Alexandros Alavanos(1) samt på de skriftliga frågorna E-2630/00 från Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 från Elisa Maria Damião och E-2632/00 från Carlos Lage(2).

När det gäller de olyckor som nämns i den skriftliga frågan E-1505/03 har kommissionen kontakt med myndigheterna i de berörda länderna för att få detaljer om dessa olyckor och utvärdera dem. Kommissionen kommer även att särskilt uppmärksamma resultaten av pågående forskning om eventuell risker med försäljning av livsmedel och andra produkter som samordnas av parlamentets STOA-grupp (Scientific and Technological Options Assessment).

Alla nya fakta som kommer från dessa uppgifter kommer att granskas för att avgöra om det finns anledning att ta initiativ på EU-nivå.

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0563/03

från Frédérique Ries (ELDR) till rådet

(27 februari 2003)

Ämne: Förslag till förordning om läkemedel för barn

I december 2000 antog rådet enhälligt en resolution i vilken man uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning för att förbättra de tillgängliga möjligheterna för behandling av barn. Rådet erkände att det fanns en reell brist inom denna del av folkhälsoområdet, och kommissionen beslutade att efterkomma rådets uppmaning. Kommissionen har flera gånger bekräftat detta åtagande under de diskussioner som nyligen ägt rum i parlamentet med anledning av revideringen av läkemedelslagstiftningen. Kravet att förslaget till förordning om läkemedel för barn måste underställas en studie av de ekonomiska effekterna medför emellertid att det finns stor risk för nya förseningar när det gäller publiceringen av denna text. De mycket viktiga ekonomiska åtaganden som gemenskapsinstitutionerna ställs inför 2004 kommer att fördröja genomförandet ytterligare.

Skulle rådet kunna prioritera denna fråga så snart det tagit del av kommissionens förslag till förordning?

Svar

(13 maj 2003)

Som den ärade parlamentsledamoten minns visade rådet intresse för denna fråga i resolutionen av den 14 december 2000 om läkemedel för barn. I sin resolution uppmanade rådet kommissionen att så snart som möjligt lägga fram lämpliga förslag i form av stimulansåtgärder, föreskrifter eller andra åtgärder till stöd för klinisk forskning och utveckling, med beaktande av etiska aspekter på kliniska försök på barn, för att de nya läkemedlen för barn och de läkemedel som redan finns på marknaden skall vara fullt anpassade till de särskilda behoven hos denna del av befolkningen, och även med beaktande av internationellt erkända normer för skydd av minderåriga när det gäller medicinsk forskning.

Rådet avvaktar med intresse kommissionens förslag och kommer i sinom tid att behandla denna viktiga fråga på lämpligt och effektivt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1591/03

från António Campos (PSE) till kommissionen

(8 maj 2003)

Ämne: Leksaker i livsmedelsprodukter

Med anledning av de olyckor som inträffat under de senaste åren då barn kvävts till döds, har vissa samvetsgranna tillverkare frivilligt dragit tillbaka potentiellt farliga produkter från marknaden.

- Nestlé drog tillbaka sin magic Ball (en plastboll täckt av choklad med en liten Disney-figur inuti) eftersom leksaker i livsmedelsprodukter anses extremt farliga.

- I Danmark och i Storbritannien har en yoghurt med en leksak (Onken) frivilligt dragits tillbaka från marknaden.

- I Finland har ett ägg med en överraskningsleksak som tillverkats i Österrike dragits tillbaka från marknaden.

Trots detta fortsätter skrupelfria tillverkare att göra reklam för sina livsmedelsprodukter och sälja dem med hjälp av leksaker (vilket naturligtvis är ett marknadsföringstrick för att öka försäljningen av livsmedelsprodukten) som kan orsaka dödsolyckor och oåterkalleliga skador i familjernas liv.

Vilka specifika åtgärder tänker kommissionen vidta i syfte att skydda de europeiska konsumenterna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 och E-1591/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(5 juni 2003)

Ämnet i de frågor som ställts av parlamentsledamöterna har blivit föremål för flera svar från kommissionen på föregående parlamentsfrågor. Därför uppmanas parlamentsledamöterna att ta del av de bifogade svar som getts till de skriftliga frågorna E-0504/02 från Anna Karamanou och E-0548/02 från Alexandros Alavanos(1) samt på de skriftliga frågorna E-2630/00 från Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 från Elisa Maria Damião och E-2632/00 från Carlos Lage(2).

När det gäller de olyckor som nämns i den skriftliga frågan E-1505/03 har kommissionen kontakt med myndigheterna i de berörda länderna för att få detaljer om dessa olyckor och utvärdera dem. Kommissionen kommer även att särskilt uppmärksamma resultaten av pågående forskning om eventuell risker med försäljning av livsmedel och andra produkter som samordnas av parlamentets STOA-grupp (Scientific and Technological Options Assessment).

Alla nya fakta som kommer från dessa uppgifter kommer att granskas för att avgöra om det finns anledning att ta initiativ på EU-nivå.

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0828/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Frosinones kommuns utnyttjande av medel från åtgärdsprogrammet för migrerande arbetstagare

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets tillsynsmyndighet en utgiftsredovisning för de medel som ställts till förfogande av Europeiska unionen.

Av denna studie framgår även på ett mycket oroväckande sätt hur långsamt och ineffektivt vissa lokala myndigheter handlägger tilldelningen av projekt.

Även Europeiska kommissionen har vid ett flertal tillfällen framfört liknande varningar om att de lokala myndigheterna inte har utnyttjat de europeiska medlen i tillräcklig omfattning.

Mot bakgrund av att särskilt vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, är i stort behov av att utnyttja europeiska medel för att stödja migrerande arbetstagare, däribland tredjelandsmedborgare, så att dessa kan garanteras bästa möjliga förutsättningar för integrering och samlevnad med lokalbefolkningen, såväl i yrkeshänseende som i socialt hänseende, önskar jag att kommissionen lämnar upplysningar om följande:

1. Har Frosinones kommun inkommit med förslag till projekt inom ramen för Europeiska fonden för åtgärdsprogrammet för migrerande arbetare?

2. Har man mottagit finansiering för sådana projekt?

3. Har dessa medel utnyttjats?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 och E-1138/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(28 april 2003)

Det finns för närvarande inte något åtgärdsprogram på EU-nivå för migrerande arbetstagare. Kommissionen vill påminna om att stöd till åtgärder för att främja integrering av migrerande arbetstagare enligt budgetpost B3-4110 upphävdes 1998 efter EG-domstolens dom i mål C-106/96. Efter detta har inga medel ställts till förfogande inom detta område.

Ett nytt program för att främja integreringen av tredjelandsmedborgare enligt budgetpost B5-815 kommer att lanseras av kommissionen (Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor) i maj 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0136/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EUComorerna och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EUComorerna kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Comorernas fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 mars 2003)

1. I artikel 2 i det nu gällande protokollet till fiskeavtalet mellan gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna(1) fastställs det ekonomiska bidraget till 350 250 euro per år. En del av det beloppet, nämligen 210 250 euro är avsett för finansieringen av de åtgärder för utvecklingen av fiskesektorn i Komorerna som avses i artikel 3 i protokollet.

2. Det ekonomiska bidraget på 350 250 euro per år utgör det belopp som betalas i utbyte mot de fiskemöjligheter som ställs till förfogande för gemenskapsflottan. Det ekonomiska bidraget omfattar en fångstvolym på 4 670 ton per år i Komorernas vatten. Om gemenskapsfartygens fångster av tonfiskarter i Komorernas vatten överstiger denna kvantitet höjs nämnda belopp proportionellt.

3. De belopp som skall betalas av fartygsägarna fastställs i bilagan till protokollet, enligt följande:

För tonfiskfiske uppgår licensavgiften till 25 euro per ton tonfisk som fångats i Komorernas vatten. Licenserna utfärdas sedan förskottsbetalning erlagts till Komorerna med ett fast belopp på 2 250 euro per år för notfartyg för tonfiskfiske och med 1 375 euro per år för fartyg med flytrev på mer än 150 BRT och 1 000 euro per år för fartyg med flytrev på mindre än 150 BRT.

(1) EGT L 193, 17.7.2001.