SKRIFTLIG FRÅGA E-0904/00

från Anna Karamanou (PSE) och Minerva Malliori (PSE) till kommissionen

(25 mars 2000)

Ämne: Enorm ökning av narkotikamissbruk bland europeiska skolelever

Enligt årsrapporten från FN:s kommitté för narkotikakontroll har bruket av cannabis ökat rekordartat bland europeiska skolelever. En tredjedel av skoleleverna i Frankrike, 25 procent av alla trettonåriga skolelever i Förenade kungariket och 69 procent av de ungdomar som deltar i fester med teknomusik i Tyskland har prövat på knark. Man har även konstaterat att användningen av syntetiska droger ökat (Ecstasy, LSD), eftersom ungdomarna förknippar dessa droger med att ha roligt. Vidare heter det i rapporten att Albanien har utvecklats till en stor cannabisproducent med avsättningsmarknader i Grekland, Italien och Slovenien. Man noterar även att det faktum att man via Internet kan inhämta upplysningar om hur växten odlas och produceras har ökat framställningen av denna drog i hemmen. Jag vill fråga kommissionen om den känner till vilka faktorer som ligger bakom den dramatiska ökningen av användningen av indisk cannabis och vad som gjorts för att försöka åstadkomma en harmonisering av lagstiftningen och en enhetlig hållning inom Europeiska unionen mot användningen av olika narkotiska ämnen.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(18 maj 2000)

Kommissionen har tagit del av uppgifterna i årsrapporten från Internationella narkotikakontrollstyrelsen. Att fler skolungdomar använder cannabis och syntetiska droger bekräftas även i den senaste årsrapporten från Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, som ligger i Lissabon. Av femton- och sextonåringarna i gemenskapen uppger sig mellan 5 och 40 procent använda cannabis, medan mellan 1 och 13 procent uppger sig ha provat syntetiska droger såsom amfetamin, ecstasy eller LSD.

När det gäller tillgången uppger Europol i sin senaste rapport att cannabis odlas i stor skala i Albanien. Enligt Europol kommer dock 85 % av allt hasch som beslagtas i gemenskapen från Marocko. Den ökande cannabisodlingen och tillverkningen av syntetiska droger inom gemenskapen är problem som även tas upp i kommissionens meddelande om gemenskapens åtgärdsprogram för narkotikabekämpning (20002004), som låg till grund för gemenskapens strategi för narkotikafrågor (20002004) vilken fick Europeiska rådets stöd vid mötet i december 1999. Kommissionen samarbetar även med det portugisiska ordförandeskapet om en handlingsplan för kamp mot

narkotika (20002004) som skall innehålla konkreta åtgärder för att nå målen med gemenskapens strategi för narkotikafrågor. Strategin och handlingsplanen bildar en gemensam ram för gemenskapens narkotikapolitik.

I strategin framhålls även vikten av att ta itu med problem som är kopplade till modern teknik som Internet. Internet kan ju också användas för att minska efterfrågan på narkotika.

Som ledamoten vet kan grundorsakerna till narkotikamissbruk inte utredas i det här svaret. Narkotikamissbruk har många olika, komplicerade orsaker som hänger samman med sociala, ekonomiska och kulturella faktorer. Generellt kan sägas att syntetiska droger som ecstasy och liknande oftast används på klubbar och ravefester på helgerna. Ungdomarnas ökande cannabisbruk är kopplat till vissa ungdomskulturer, och ofta används droger istället för alkohol. För att minska efterfrågan på droger krävs nyskapande metoder, som anpassas och riktar sig till olika missbrukargrupper.

Narkotikalagstiftningen är till största delen medlemsstaternas ansvar. Trots olika lagstiftning om narkotikamissbruk och därmed sammanhängande brottslighet närmar sig medlemsstaterna varandra i praxis. Lagstiftningen behöver bara harmoniseras om det finns ett rättsligt tomrum, som till exempel när det gäller de nya syntetiska drogerna. För att kontrollera vissa substanser i samtliga medlemsstater kan man använda den gemensamma åtgärden om syntetiska droger.(1) Den har använts för att kontrollera en substans som heter 4-MTA. Kommissionen kommer även att göra en utredning av gemensamma definitioner, brottsbeskrivningar och påföljder vid illegal narkotikahandel.

(1) EGT L 167, 25.6.1997.