SKRIFTLIG FRÅGA E-0016/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(18 januari 2002)

Ämne: Mikrofinansieringspolitik

Vilka åtgärder har Europeiska kommissionen vidtagit under de tre senaste åren för att genomföra de aspekter av sin mikrofinansieringspolitik som har konsekvenser för tillhandahållandet av mikrofinansieringstjänster till mycket fattiga människor i tredje världen?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3587/01, E-3614/01, E-3636/01, E-0016/02 och E-0083/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 april 2002)

Kommissionen är fullt medveten om den viktiga roll som väl fungerande mikrofinansieringsinstitut kan spela vid bekämpningen av fattigdom. De kan på ett avgörande sätt bidra till att ge de fattiga tillträde till det ekonomiska området. Ekonomiska sammanslutningar såsom mikroföretag är endast i behov av blygsamt finansiellt stöd för att förbättra sin förmåga att skapa välstånd och sysselsättning.

Ett meddelande om mikrofinansiering(1), några metodgenomgångar och ett meddelande om utveckling av den privata sektorn(2), samtliga utgivna 1998, pekade ut den viktiga roll som mikrofinansiering kan spela vid bekämpningen av fattigdom. Denna roll bekräftas i meddelandet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik(3) och i Cotonouavtalet från 2000 och kommer att klargöras i de kommande gemensamma riktlinjerna för stöd till den privata sektorn.

Gemenskapsåtgärder till stöd för små- och mikroföretag inriktas bland annat på följande områden:

- stöd till upprättandet av ett rättsligt regelverk och ett system för banktillsyn i syfte att garantera en lämplig reglering av marknaden för mikrofinansiering;

- uppmuntran till mikrofinansieringsinstitut att utveckla nya tjänster och finansiella produkter;

- hjälp att integrera mikrofinansieringen i de lokala finansiella systemen genom att ge spridning åt bästa metoder och resultatstandarder, upprätta ramar för reglering och övervakning samt stöd till institutionell utveckling;

- förstärkning och övervakning av mikrofinansiella institutioners resultat, deras styrsystemt och deras förmåga att betjäna mikroföretag.

Dessa åtgärder skall genomföras i nära samordning och i nära samarbete med multilaterala organ och med de finansiella instituten, i synnerhet med den rådgivande gruppen för stöd till de allra fattigaste (CGAP).

I väntan på upprättandet av ett nytt, övergripande mikrofinansieringsprogram stödjer gemenskapen initiativ på detta område i olika regioner, såvitt möjligt i samordning med andra givare och med CGAP.

Flera projekt med anknytning till landsbygdsutveckling har finansierats i främst Afrika (Madagaskar, Guinea, Niger, Kamerun och Sydafrika). Dessa projekt syftar främst till att stödja den institutionella utvecklingen av lokala mikrofinansieringsinstitut.

Andra projekt har genomförts i Latinamerika och Asien för att stödja en bättre tillgång till krediter för mikroföretag. Detta sker genom att krediter görs tillgängliga för förmedlande finansinstitut som är intresserade av att betjäna marknaden för små företag i såväl stads- som landsbygdsområden.

Ett europeiskt intitiativ för att utvärdera mikrofinansieringsinstitutens (MFI) resultat i Afrika har nyligen stötts av gemenskapen i samordning med CGAP. Initiativet syftade till att förenkla kreditvärderingspraxis bland afrikanska MFI. Som en följd av det positiva resultatet söker gemenskapen nu finna nya sätt att fortsätta initiativet i samarbete med CGAP.

Europeiska investeringsbanken (EIB) har redan godkänt ett antal globala lån riktade till mikrofinansieringsinstitut såsom Finadev i Benin, Banco Ademi i Dominikanska republiken och Caribbean Microfinance Ltd i Trinidad och Tobago. Sistnämnda institut har också nyligen erhållit stöd från ett av kommissionens program för den privata sektorn, företagstödssystemet EG-AVS (EBAS), för att utveckla en särskilt utformad teknologi för mikrofinansieringsmarknaden på landsbygden. EIB har nyligen stött en ny fond, Africap, som inrättats för att stödja befintliga mikrofinansieringsinstitut i Afrika.

Kommissionen bedriver följande projekt i Bangladesh vilka inbegriper stöd till mikrokrediter:

- Rangpur Region Rural Development Programme (ALA/84/21). Ungefär 2,5 miljoner EUR av ett totalt EU-bidrag om 32,5 miljoner EUR är öronmärkta för krediter inom ramen för fonden för förlängningsbara krediter (the Revolving Loan Fund). Projektet syfte är att lämna ett bestående bidrag till fattigdomsutrotningen i Rangpurregionen genom att ge 1,5 miljoner organiserade, fattiga hushåll möjlighet att för alltid lämna fattigdomen bakom sig år 2004.

- Proshika: Mot ett samhälle utan fattigdom (ALA/99/297). Cirka 16 miljoner EUR av ett totalt EU-bidrag om 41,1 miljoner EUR har anslagits för krediter inom ramen för fonden för förlängningsbara krediter. Projektets syfte är att ge 1,5 miljoner fattiga, organiserade hushåll möjlighet att för alltid lämna fattigdomen bakom sig år 2004.

- BRAC: Fattigdomslindring (ALA/96/05).

Nästan 7,85 miljoner EUR av ett totalt EU-bidrag om 32,3 miljoner EUR har anslagits till utveckling av och krediter för byorganisationer. Projektet utgör en del av utvecklingen av byorganisationer och deras kredit- och lånekassor. Projektet syftar till att främja 16 760 nya byorganisationer med ungefär 774 000 medlemmar, vilket innebär att antalet direkta förmånstagare uppgår till cirka 2 miljoner människor i 500 000 byorganisationer.

ALA/01/89 Ett ifrågasättande av begränsningarna för fattigdomsminskning (Challenging the Frontiers of Poverty Reduction). Ungefär 17 miljoner EUR av ett totalt EU-bidrag om 28 miljoner EUR är öronmärkta för kapitalinvesteringar och bidrag till uppehälle. Pengarna kommer att användas för att ge ungefär 72 000 ytterst fattiga förmånstagare de nödvändiga tillskotten för att ge dem möjlighet att starta inkomstbringande verksamheter samt till att ge dem bidrag till uppehälle under de första 18 månaderna. Bidraget kommer att hjälpa dem med deras dagliga utgifter tills dess att de erhåller en regelbunden inkomst från den inkomstbringande verksamheten. Förmånstagarna kommer dessutom att ges ett omfattande tekniskt stöd och erbjudas lämpliga affärsutvecklingstjänster. Det rör sig därför inte i egentlig mening om ett system för mikrokrediter, utan snarare om ett system för mikrobidrag.

(1) KOM(1998) 527 slutlig.

(2) KOM(1998) 667 slutlig.

(3) KOM(2000) 212 slutlig.