SKRIFTLIG FRÅGA E-3203/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till rådet

(11 november 2002)

Ämne: Mänskliga friheter i Turkiet och Albanien

Gemenskapens tjänstemän har gjort uttalanden enligt vilka EU tänker sända Turkiet ett uppmuntrande budskap och även önskar fortsätta att bygga upp relationerna till Albanien. Trots detta har man i albanska tidningar kunnat läsa om allt flera fall av kränkningar av albanernas rätt till privatkorrespondens. Och den välrenommerade franska tidningen Le Figaro kunde den 22 oktober 2002 rapportera om A Firat, kandidat i de turkiska valen den 3 november, som den 21 oktober 2002 häktades av turkisk polis, anklagad för att ha talat kurdiska vid ett valmöte.

Känner rådet till dessa uppenbara kränkningar av de mänskliga friheterna i Turkiet och Albanien? Varför tillåts dessa kränkningar fortgå, trots alla protester från ledamöter av Europaparlamentet, respektabla internationella publikationer, icke-statliga organisationer och andra instanser som framförts under årens lopp? Kan det vara så att rådet inte lyckats göra klart att alla ekonomiska eller andra förbindelser med EU förutsätter absolut respekt för de grundläggande mänskliga friheterna som utgör en oseparerbar del av den europeiska kulturen? Varför genomförs inte de reformer som Turkiet meddelade om för en tid sedan, som gällde rätten att använda kurdiska i utbildningssammanhang och i radio och television? Har man i samband med dessa reformer som den turkiska regeringen utannonserat också dragit tillbaka den ålderdomliga vallag som gällt i Turkiet, enligt vilken kandidater som ställer upp i val är förbjudna att tala något annat språk än turkiska?

Svar

(3 mars 2003)

Den ärade parlamentsledamoten påpekar med rätta de nuvarande bristerna när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Turkiet, särskilt i fråga om rättigheter och friheter för turkiska medborgare av kurdiskt ursprung. Dessa brister, avseende såväl lagstiftning som genomförande, tar EU regelbundet upp vid möten på olika nivåer inom ramen för den politiska dialogen med Turkiet, senast i samband med det besök som EU:s trojka med politiska direktörer gjorde i Ankara den 31 oktober.

Det går dock inte att förneka att en viktig politisk reformprocess för närvarande pågår i Turkiet och att som de senaste Europeiska råden erkänt Turkiet därmed har kommit närmare målet att uppfylla de politiska kriterierna för anslutning till EU. Reformpaketet av den 3 augusti 2002, som EU välkomnade i ett uttalande, innehåller bl.a. bestämmelser om utbildning och radiosändningar på kurdiska. Förordningar för genomförande av de nya bestämmelserna om utbildning antogs nyligen, och genomförandet av bestämmelserna om radiosändningar är på väg. Turkiet kommer i detta avseende att uppmuntras till att främja och fullt ut vidta alla åtgärder som krävs för att skydda religionsfriheten och språkliga eller etniska minoriteter och på så sätt anpassa sig till europeiska normer för skydd av de mänskliga rättigheterna.

Av det senaste lagstiftningspaketet från december framgår en tendens att bekräfta denna inriktning, bland annat genom att mjuka upp de restriktiva bestämmelserna om mötesfrihet, inbegripet användningen av andra språk än turkiska. EU har inlett granskningen av de åtgärder som lades fram i början av december 2002 för att bedöma om alla medborgare, oavsett ursprung, under bättre förhållanden kan åtnjuta sina rättigheter och friheter och ser fram emot ett faktiskt genomförande av ny lagstiftning.

Europeiska rådet i Köpenhamn fastställde att om Europeiska rådet i december 2004, på grundval av en rapport och en rekommendation från kommissionen, konstaterar att Turkiet uppfyller de politiska kriterierna från Köpenhamn kommer Europeiska unionen utan dröjsmål att inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet.

När det gäller situationen i Albanien betonar rådet att det aldrig kommenterar pressuttalanden eller artiklar som landet publicerar och ber att få informera den ärade parlamentsledamoten om att rådet inte är medvetet om något särskilt fall av brott mot brevhemligheten när det gäller albanska

medborgares avsända eller mottagna korrespondens. Frågan om respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter är emellertid en integrerad del av stabiliserings- och associeringsprocessen och tas regelbundet upp i dialogen mellan EU och Albanien. Den kommer också att få en framträdande plats i det stabiliserings- och associeringsavtal som kommissionen kommer att förhandla om med Albanien på grundval av rådets mandat av den 21 oktober 2002.