ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2054/00

från Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2000)

Ämne: Undervisning i arkitektur i primärskolorna

I samband med utvecklingen av Europeiska unionens kulturpolitik har ett antal föreningar med uppgift att slå vakt om kulturarvet i dag visat oro över att statsmakterna och de europeiska institutionerna är likgiltiga för undervisningen i arkitektur i primärskolorna. I syfte att komplettera sitt vetande i denna fråga skulle frågeställaren dels vilja veta om detta ämne undervisas i primärskolorna inom andra länder i unionen och dels lära känna kommissionens syn på detta.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(25 juli 2000)

Enligt artikel 149 i EG-fördraget(f.d. artikel 126) har medlemsstaterna ensamma ansvaret när det gäller utbildningssystemens organisation och undervisningens innehåll.

Kommissionen har dock fått värdefull information i denna fråga från Eurydice, det europeiska informationsnätverket inom utbildningen i Europa. Efter att ha konsulterat nätverket erhölls inget svar från Belgien och Irland. När det gäller de övriga medlemsstaterna, ingår arkitektur inte bland de ämnen som undervisas som ett enskilt ämne i primärskolorna. Däremot har det införts i sju medlemsstater inom ramen för andra ämnen t.ex. miljökunskap. Ytterligare information, som ges endast upplysningsvis, skickas direkt till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1150/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Förfarandet för beviljande av tillstånd att släppa ut nya livsmedel på marknaden bör enligt kommissionen undersökas och bli öppnare. Undantagen från bestämmelserna härvidlag måste granskas. Kommissionen kommer att anta bestämmelser som klargör genomförandet av de förfaranden som föreskrivs i förordningen om nya livsmedel. Kommissionen kommer också att lägga fram ett förslag till förbättringar av denna förordning i enlighet med det reviderade rättsliga ramverket enligt direktiv 90/220/EEG. Dessutom måste bestämmelserna om märkning kompletteras och harmoniseras.

1. I vilka hänseenden kommer förfarandet för beviljande av tillstånd att släppa ut nya livsmedel på marknaden att förändras?

2. Kommer flera produkter att omfattas av förordningens tillämpningsområde? I så fall: vilka då?

3. Vilken roll kommer livsmedelsmyndigheten att spela vid utvärderingen av nya livsmedel?

4. Kommer det i framtiden att råda krav på att identiska ingredienser från genmodifierade organismer skall anges vid märkningen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1170/00

från Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(10 april 2000)

Ämne: Mjölkkvoten i Portugal

1. Komjölksproduktionen i Portugal har ökat mycket kraftigt, inte minst under 1999, och produktionsökningen är särskilt märkbar i vissa regioner, framför allt på Azorerna.

2. Det finns tecken på att komjölksproduktionen för säsongen 1999/2000 kan komma att överskrida Portugals referenskvot, enligt vissa uppgifter med så mycket som 100 000 ton.

3. Det är märkligt att den portugisiska regeringen till skillnad från andra länder inte försökte lösa detta problem i samband med förhandlingarna om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken enligt Agenda 2000, eftersom det redan då förhandlingarna ägde rum fanns tillräckliga tecken på att Portugal hade stora problem med mjölkkvoten.

4. Regeringen har i ett meddelande av den 13 mars 2000, utfärdat vid statsdepartementet för jordbruksprodukter och livsmedelskvalitet, bekräftat att den uppmanat kommissionen att i enlighet med artikel 299.2 i EU-fördraget om särskilda villkor för regionerna i gemenskapens yttersta randområden bevilja en ökning av mjölkkvoten för Azorerna med 125 000 ton, utan att detta påverkar den nationella kvot som för närvarande gäller för Portugal.

Har den portugisiska regeringen tagit några initiativ för att med kommissionens ansvariga avdelningar till exempel de avdelningar som Ni har huvudansvaret för förhandla fram en ökning av den portugisiska mjölkkvoten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 maj 2000)

Rykten om att Portugal överskridit mjölkkvoten under 1999/2000 har faktiskt nått kommissionen, ett överskridande som bland annat skulle bero på en ökning av produktionen på Azorerna. Någon exakt siffra kommer troligtvis dock ej att finnas tillgänglig före det datum som i lagstiftningen fastställts som den tidpunkt då medlemsstaterna till kommissionen måste överlämna de definitiva resultaten från regleringsåret 1999/2000, nämligen senast den 31 augusti 2000.

I detta sammanhang är situationen på Azorerna speciell: det är den enda bland regionerna i gemenskapens yttersta randområden som framställer överskott, väsentligt över den inhemska konsumtionen. Dessa överskott exporteras till kontinenten, där risken för interventionsköp som belastar gemenskapens budget är reell. Alla de övriga regionerna i de yttersta randområdena är nettoimportörer, och deras totalproduktion uppgår inte till en tjugondel av Azorernas.

Den portugisiska regeringen har till kommissionen överlämnat dokument som är daterade i november 1999 och mars 2000 och behandlar granskningen av Poseima-programmet samt tillämpningen av artikel 299.2 (tidigare artikel 227) i EG-fördraget, men dessa dokument tar inte upp frågan om mjölkkvoterna. Under de senaste månaderna hade problemet inte dryftats annat än i kontakter mellan parlamentsledamöterna. I början av april mottog dock kommissionen en officiell begäran från de portugisiska myndigheterna om en ökning av mjölkkvoten på Azorerna. Denna begäran befinner sig under granskning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1487/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Den brittiska decentraliseringens effekter på strukturfonderna

Nyligen inrättades det skotska och walesiska parlamentet. I vilken utsträckning har dessa institutionella förändringar i Förenade kungarikets statsskick inverkat på förvaltningen och fördelningen av strukturfonderna och Europeiska socialfonden inom Förenade kungariket?

Har man på ett tydligt sätt fördelat ansvaret mellan de olika styrande organen och har det förekommit några förseningar som hindrat genomförandet av strukturfonderna?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(8 juni 2000)

Inrättandet av ett skotskt parlament har medfört förändringar för hur strukturfonderna genomförs och administreras. Då parlamentet inrättades i Skottland övertog Scottish Executive de administrativa uppgifter som tidigare hade ålegat Scottish Office. Det dagliga handhavandet av strukturfondsprogrammen på regeringsnivå har på så sätt i stort förblivit oförändrat.

Den viktigaste förändringen sedan inrättandet av det skotska parlamentet har varit inrättandet av dess Europakommitté. Denna har kunnat utöva en bättre demokratisk kontroll av förberedelserna för den nya programperioden på regional nivå, särskilt när det gäller att förbereda de planer som sorterar under mål 1, 2 och 3, liksom kontrollen av hur de lokala programmen sköts.

I Wales har på liknande sätt den walesiska nationalförsamlingen, National Assembly for Wales (tidigare Welsh Office), fortfarande ansvaret för att administrera strukturfondsprogrammen. Däremot har Wales European Programme Executive (ett oberoende bolag) ersatts av Wales European Funding Office (som lyder direkt under nationalförsamlingen), för att sköta den administration som de löpande programmen kräver.

Liksom i Skottland har upprättandet av National Assembly for Wales medfört att det nu finns ett ökat politiskt intresse för programmen. Sålunda hålls församlingens Economic Development Committee (ungefär kommittén för ekonomisk utveckling) löpande informerad om utvecklingen när det gäller programmen.

Dessa förändringar kan inte sägas ha lett till att genomförandet av programmen har försenats. Inrättandet av parlament i Skottland och Wales har inte haft någon inverkan på tilldelningen av gemenskapsmedel till Förenade kungariket inom ramen för strukturfonderna. När det gäller de nya mål 2-programmen för Förenade kungariket under perioden 20002006 har man tillämpat samma finansiella tilldelning per capita över hela Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2025/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Medlemsstaternas bidrag till budgeten

Kan kommissionen ange vilka respektive nettobidrag medlemsstaterna givit och vad de var och en emottagit under det senaste budgetåret?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Det senaste år för vilket det finns uppgifter om budgetbalanser är 1998.

Beräkningarna för 1999 kommer att offentliggöras samtidigt med 1999 års rapport om fördelningen av EU:s utgifter, som håller på att färdigställas. Liksom tidigare år kommer rapporten troligen att finnas tillgänglig i början av hösten. Rapporten är allmän handling och kommer också att finnas på kommissionens Internetsida.

Budgetuppgifter för tidigare år (särskilt 19921998) återfinns i rapporten om fördelningen av 1998 års driftsutgifter i EU medlemsstat för medlemsstat (Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State). Rapporten finns tillgänglig på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/budget/pdf/agenda2000/statdepenses98.pdf.

Trots att uppskattningar av medlemsstaternas budgetbalanser finns tillgängliga, bör det noteras att det inte finns någon bra metod att beräkna nettobidrag. Kommissionen har alltid argumenterat mot sådana mätningar när de är avsedda att mäta budgetfördelar och kostnader för ett EU-medlemskap. Dessa frågor behandlas ingående i Europeiska unionens inkomster Rapport från kommissionen om systemet med egna medel, oktober 1998, särskilt i bilaga 3. Rapporten finns att tillgå på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/budget/fr/agenda2000/a2000rp.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1312/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(27 april 2000)

Ämne: Omnipaque/Iohexol och araknit

Omnipaque (även kallat Iohexol) är ett färgämne som injiceras i patienter för att läkarna skall kunna göra ett myelogram.

Det finns ett samband mellan detta färgämne och araknit, en fortskridande, tärande och ytterst smärtsam sjukdom. Det tar lång tid innan symtomen visar sig, vilket leder till att många patienter inte förknippar dem med det ursprungliga färgämnet. I själva verket ställs för många patienter den felaktiga diagnosen artrit.

Senator Traficant lade 1997/98 fram ett lagförslag för USA:s representanthus om att förbjuda detta färgämne, och angav att det hade bevisats att det orsakar araknit.

Kan kommissionen ange om den erhållit information om andra fall av biverkningar av detta färgämne?

Kan kommissionen också ange vilka undersökningar, om några, den utfört av detta färgämne och dess biverkningar? Om kommissionen ännu inte utfört några undersökningar av detta färgämne, avser den att göra det inom den närmaste framtiden?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(8 juni 2000)

Omnipaque är ett läkemedel vars aktiva ämne är iohexol. Det är ett jodhaltigt kontrastpreparat som används vid olika typer av röntgenundersökningar. Godkännande för försäljning för detta läkemedel har beviljats av de nationella myndigheterna. Därmed är också uppföljningen av preparatet, inbegripet säkerhetsövervakningen, dessa myndigheters ansvar.

Enligt bestämmelserna för säkerhetsövervakning av läkemedel skall bieffekter av läkemedel anmälas till behöriga myndigheter.

Kommissionen är inte behörig vad gäller läkemedel som har godkänts av de nationella myndigheterna, utom i de fall som omfattas av rådets direktiv 75/319/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter(1), för vilka en anmodan om undersökning läggs in, vilket leder till att Europeiska läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommitté gör en undersökning och avger ett yttrande, varefter kommissionen fattar sitt beslut.

Beträffande det nämnda läkemedlet har Europeiska läkemedelsmyndigheten hittills inte fått in någon anmodan att göra en undersökning. Parlamentsledamotens fråga kommer att sändas till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

(1) EGT L 147, 9.6.1975.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2741/00

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Kostnaden för övergången till euro

1. Har kommissionen gjort någon uppskattning av vad det kostat för de 11 länder som för närvarande ingår i euroområdet att gå med i den gemensamma valutan samt av vad kostnaderna väntas bli för Grekland när landet går med 2001? Kan kommissionen stå till tjänst med en beskrivning av hur dessa kostnader fördelar sig?

2. Har kommissionen gjort någon uppskattning av vad det skulle komma att kosta för Danmark, Sverige och Förenade kungariket att gå med i den gemensamma valutan, ifall dessa länder skulle vilja gå med?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(29 september 2000)

Kommissionen anser att det är omöjligt att räkna fram en kostnad för övergången till euron, och att de beräkningar som gjorts här och var bör tas med en nypa salt. Oftast tar man i sådana beräkningar inte med de positiva följderna av euron.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2195/00

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(3 juli 2000)

Ämne: Järnvägslinjen Valencia-Tarragona: åsidosättande av direktiv 85/337/EEG i sträckan Benicàssim-Oropesa

I en fråga som ingavs i januari(E-0324/00)(1) påtalade jag att den i lag föreskrivna miljökonsekvensbedömningen inte hade gjorts för sträckan genom orterna Benicàssim och Oropesa i samband med arbetena för att uppföra järnvägslinjen Valencia-Tarragona, som till 85 procent finansieras av Sammanhållningsfonden. I sitt svar av den 29 mars uppgav kommissionsledamoten Wallström att direktiv 85/337/EEG(2) är tillämpligt på projektet och att åtgärder skulle vidtas för att se till att gemenskapslagstiftningen skall respekteras.

Uppenbarligen har de spanska myndigheterna, genom utrikesministern, besvarat kommissionens frågor och uppgivit

- att det rör sig om en ändring av det ursprungliga projektet,

- att en miljökonsekvensbedömning inte krävs för arbetena, eftersom en sådan har utförts med avseende på generalplanen för stadsplanering i Benicàssim.

Vad beträffar Benicàssim finns för det första endast en handling kallad miljöintegreringsstudie, vilken inte uppfyller gemenskapslagstiftningens krav, och för det andra berör järnvägens största del orten Oropesa, vars generalplan för stadsplanering inte omfattas av någon miljökonsekvensbedömning.

Kan kommissionen kontrollera om det svar den har erhållit från de spanska myndigheterna överensstämmer med det ovan angivna?

Och om så är fallet: Vilka nya åtgärder avser kommissionen att vidta för att garantera att direktiv 85/337/EEG om miljökonsekvensbedömningar skall iakttas med avseende på uppförandet av järnvägen Benicàssim-Oropesa?

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000, s. 127.

(2) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Kommissionen har erhållit svar från de spanska myndigheterna rörande det projekt frågeställaren kritiserar.

Eftersom svaret inte ansågs vara tillfredsställande, har kommissionen nyligen beslutat avge ett motiverat yttrande beträffande projektet i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1571/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2000)

Ämne: Hundkapplöpningar (vinthundar greyhounds)

Eftersom frågan om hur man skall få slut på att vinthundar behandlas illa måste lösas av de enskilda medlemsstaterna själva kan kommissionen inte göra något annat än uppmana de behöriga myndigheterna att se till att det blir slut på denna dåliga behandling (frågor E-0826/00 och E-0919/00(1)).

1. Vilka behöriga myndigheter har kommissionen uppmanat att se till att det blir slut på den dåliga behandlingen av vinthundar?

2. När har kommissionen gått ut med uppmaningar till dessa myndigheter att se till att det blir slut på den dåliga behandlingen av vinthundar (vänligen bifoga kronologisk översikt över tidpunkter)?

3. På vilka sätt har kommissionen gått ut med uppmaningar till dessa myndigheter att se till att det blir slut på den dåliga behandlingen av vinthundar?

4. Avser kommissionen än en gång uppmana dessa myndigheter att se till att det blir slut på den dåliga behandlingen av vinthundar? Om inte: varför inte, i och med att vinthundar fortsättningsvis behandlas illa?

(1) EGT C 26 E 26.1.2001, s. 115.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

Kommissionen visade tydligt i det kombinerade svaret till parlamentsledamoten på de skriftliga frågorna E-0826/00 och E-0919/00 från Glyn Ford(1) att villkoren för hur vinthundar föds upp och behandlas i medlemsstaterna inte lyder under gemenskapens behörighet. Dessa hundars välmående, utom vid transport, är därför en fråga som helt regleras av nationell lagstiftning i varje medlemsstat.

Kommissionen beklagar att djur far illa i onödan, i vilket land det än sker, men kan bara vidta åtgärder för att förhindra det där kommissionen har den rättsliga befogenhet som krävs.

Kommissionens svar på de ovan nämnda skriftliga frågorna innehåller dock en allmän uppmaning att den dåliga behandlingen av vinthundar som parlamentsledamoten beskriver skall upphöra. Kommissionen har emellertid inte tagit upp frågan med de enskilda medlemsstaterna eftersom den för närvarande inte har någon rättslig grund som kan åberopas för att få stöd för sin synpunkt.

(1) EGT CEGT C 26 E 26.1.2001, s. 115.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1998/00

från Didier Rod (Verts/ALE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Kontrakt inom GD I gällande stöd till brasilianska frivilligorganisationer

För tre år sedan undertecknade kommissionen (GD I) flera kontrakt med brasilianska frivilligorganisationer som arbetar på miljöområdet. Sedan kontrakten undertecknades har mottagarna inte hört något och inte erhållit några anslag (exempel på berörda frivilligorganisationer är: Ecotropica i staten Mato Grosso, kontrakt nr BR97/023/B7-E201/04, och WWF Brasilien i Brasilia).

Kan kommissionen förklara orsakerna till denna försening och redogöra för sin politik gällande miljöskydd och frivilligorganisationer i de latinamerikanska länderna? Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta i förbindelse med dessa kontrakt?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Kommissionen har inte undertecknat några kontrakt med brasilianska icke-statliga miljöorganisationer vad gäller de nämnda projekten eller andra projekt inom samma paket. Det finns således ännu inte några kontraktsenliga skyldigheter gentemot de icke-statliga partnerorganisationerna i fråga om genomförandet av projektförslagen.

Förslagen i fråga har i princip godkänts för finansiering. De utgör en del av ett paket som inbegriper de projekt som skall genomföras med de icke-statliga organisationerna och en samordningsmekanism för tekniskt bistånd, vilken förutsätter att ett formellt avtal ingås med Brasiliens regering. Projektets ovanliga utformning har medfört svårigheter hos båda sidor när det gäller att slutföra arrangemangen. Inom en nära framtid kommer kommissionen att granska projektpaketet på nytt i syfte att komma fram till det lämpligaste tillvägagångssättet.

Kommissionen har finansierat ett stort antal miljöåtgärder i Latinamerika som genomförs av icke-statliga organisationer, särskilt genom budgetanslagen för tropiska skogar, miljö och samfinansiering med icke-statliga organisationer. Under föregående år finansierades enbart genom budgetanslaget för samfinansiering med icke-statliga organisationer projekt i Brasilien till ett värde av över 22 miljoner euro. Det civila samhällets roll i fråga om miljöskydd och hållbar utveckling erkänns allmänt i Latinamerika och i kommissionens politik. Som exempel på projekt som kommissionen finansierat kan nämnas COAMA-projektet i Amazonområdet i Colombia (som tilldelades Right Livelihood-priset 1999) och ett projekt tillsammans med en brasiliansk icke-statlig organisation för att skydda de indianer i Javariområdet i Brasilien som inte har kontinuerlig kontakt med den moderna civilisationen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2575/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) och Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Regler för tillämpning av jordbruksrelaterade miljöåtgärder i Portugal

Enligt uppgifter råder det stora brister i tillämpningen av vissa jordbruksrelaterade miljöåtgärder i Portugal, i synnerhet de som rör bevarande av extensiva korkeks- och steneksodlingsmetoder samt det biologiska jordbruket.

Dessa brister förekommer i första hand på tre nivåer:

- brister hos de tekniker som på regional nivå genomför inspektioner,

- avsaknaden av en regelram för kontrollåtgärder,

- bristande förhandsinformation till jordbrukarna om de tekniska krav som skall uppfyllas i samband med de olika åtgärderna.

Till följd av dessa brister görs det ofta skilda tolkningar av vilka rättsliga och tekniska krav som måste uppfyllas för en korrekt tillämpning av de olika åtgärderna och följaktligen drabbas de jordbrukare som åtgärderna riktar sig mot orättvist.

Kan kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och landsbygdens utveckling besvara följande frågor:

1. Vilken lagstiftning ligger till grund för kontrollåtgärderna och de jordbruksrelaterade miljöåtgärderna i Portugal?

2. Vilken utbildning har de tekniker vid det portugisiska jordbruksministeriet som är ansvariga för kontrollen av de jordbruksrelaterade miljöåtgärderna?

3. Har kommissionen nyligen genomfört någon inspektion i Portugal på detta område?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(27 september 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.