ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1435/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(23 maj 2002)

Ämne: Terrorn har återvänt till Guatemala

Mottagaren av Nobels fredspris, Rigoberta Manchú, har idag blivit tvungen att återvända till Guatemala, där hon hotas till livet, därför att hon deltagit vid sin samarbetspartner Guillermo Ovalles begravning. Ovalle mördades av repressiva paramilitära styrkor som skyddas eller tolereras av staten,

men som inte respekterar fredsavtalen och fortsätter att hota, förödmjuka, terrorisera och massakrera ursprungsbefolkningen i Guatemala, som är i majoritet. Vilka åtgärder har Europeiska unionens ordförandeskap vidtagit i förhållande till Guatemalas regering för att förhindra dessa terrorattacker? Tänker rådet vidta några åtgärder mot den regeringen?

Svar

(16-19 december 2002)

1. Rådet ser med största oro på alla hot och attacker mot såväl urbefolkningen som domare och jurister, människorättsaktivister, journalister och politiska ledare. Rådet har vid upprepade tillfällen fördömt dessa gärningar som hindrar framsteg när det gäller att förstärka rättsstatsprincipen och vädjat till Guatemalas regering att skydda de utsatta personerna och undersöka dessa fall så att rättsliga åtgärder kan vidtas för att straffa de ansvariga. När det gäller det särskilda fallet med mordet på Guillermo Ovalle visar kontrollen som gjorts av FN:s kontrolluppdrag i Guatemala (Minugua) att de allmänna kännetecknen för fallet och gärningsmännen tyder på en gärning som utförts av vanliga kriminella. Eftersom ett antal andra fall, som från början troddes vara gärningar av vanliga kriminella, senare visat sig ha utförts av politiska skäl, fortsätter Minugua dock att kontrollera att alla offentliga utredningar inte utesluter andra hypoteser. Rådet kommer därför att fortsätta att nära följa detta fall för att se till att det utreds på rätt sätt och uppmanar att de ansvariga ställs inför rätta.

2. Den 24 april i år, med anledning av fyraårsdagen av mordet på biskop Gerardi, framhöll rådet på nytt för Guatemalas regering sin oro inför de trakasserier, hot och angrepp som drabbar medlemmar i människorättsorganisationerna, journalister och personer inom rättsväsendet. I maj deltog det spanska ordförandeskapet tillsammans med flera EU-ambassadörer och företrädare för givarländerna i en de marsch till vicepresidententen där man uttryckte oro över människorättsfrågor, särskilt hoten mot dem som arbetar på fältet.

3. Rådet upprätthåller en konstruktiv dialog med Guatemala som grundar sig på respekt för mänskliga rättigheter och genomförandet av fredsavtalen, både bilateralt och inom ramen för San José-dialogen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2572/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: Cyklamat i lightläsk

Det nederländska organet för livsmedelsfrågor, Nederlandse Voedingscentrum, slog nyligen larm om användningen av cyklamat i lightdrycker. Min kollega Alexander de Roo (VERTS/ALE) ställde en skriftlig fråga (E-0051/02(1)) om detta. Kommissionen meddelade den 22 februari att man inte tänker införa något förbud mot cyklamat. Man anser inte heller att det behövs ytterligare krav på etiketteringen.

Om kommissionen anser att det inte är nödvändigt med ytterligare varningar på etiketterna, hur tänker kommissionen då varna allmänheten för överdriven konsumtion av cyklamat?

Kommissionen undersöker hur man kan säkerställa att intaget av cyklamat inte överskrider det nya ADI-värdet, till exempel genom ändring av de tillåtna användningsmängderna och godtagande av andra alternativ. Kan kommissionen lämna närmare information om detta?

Vad menar kommissionen med ändring av de tillåtna användningsmängder för cyklamat?

Vilka är alternativen till cyklamat, som kommissionen talar om i sitt svar på den skriftliga frågan E-0051/02? Hur avser kommissionen att uppmuntra användningen av dessa?

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 236.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 oktober 2002)

Som framgår av svaret på skriftlig fråga E-0051/02 från Alexander De Roo har kommissionen undersökt hur man kan säkerställa att intaget av cyklamat inte överstiger det nya godkända dagliga intag som fastställts för detta ämne, exempelvis genom ändringar av godkända gränser för dess användning och godkännande av alternativ.

Kommissionen antog i detta syfte den 11 juli 2002 ett förslag till ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG om sötningsmedel för användning i livsmedel(1). Enligt detta förslag ska mängden cyklamat som får användas i light-läskedrycker sänkas. Ett förbud införs också mot cyklamat i godis, tuggummi och glass utan tillsatt socker.

Alla andra godkända sötningsmedel får användas som ett alternativ till cyklamat. I samband med den föreslagna ändringen av ovanstående direktiv föreslås också att man ska godkänna det nya sötningsmedlet sukralos, som alltså kan bli ytterligare ett alternativ. Europaparlamentet och rådet granskar för närvarande förslaget.

Om dessa åtgärder vidtas, anser kommissionen att konsumenternas intag av cyklamat kan förväntas ligga under det nya godkända dagliga intaget. Enligt ovanstående direktiv måste medlemsstaterna dock i alla händelser övervaka intaget av sötningsmedel, vilket innebär att det skulle upptäckas om intaget ligger över den fastställda gränsen.

(1) KOM(2002) 375 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2819/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(8 oktober 2002)

Ämne: Den spanska regeringens svar till kommissionen angående Spaniens nationella hydrologiska plan

När kommer kommissionen sannolikt att fatta ett beslut mot bakgrund av den spanska regeringens skrivelse från juli 2002 som svar på kommissionens frågor om Spaniens nationella hydrologiska plan?

Är kommissionen nöjd med svaret från den spanska regeringen? Ämnar kommissionen frigöra strukturmedel på denna grundval, och är den säker på att planen inte kommer att få negativa miljökonsekvenser?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2708/02 och E-2819/02ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(25 oktober 2002)

Kommissionen erhöll de spanska myndigheternas svar i slutet av juli 2002. Dokumentationen är mycket detaljerad och teknisk och kommissionen är ännu inte färdig med bedömningen av huruvida den omfattar alla de frågor som togs upp i brevet av den 23 maj 2002 från generaldirektoratet för miljö.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2136/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Haiti

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Haiti som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2002/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Namibia

Kan kommissionen ange vilka projekt som för Namibias del har finansierats genom Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp som beviljats landet för 2000 inom samtliga stödberättigade områden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1460/02

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(21 maj 2002)

Ämne: Uppföljande fråga om bilaga IIa till artikel 10a i förordning 1408/71/EEG

Den 15 april 2002 ställde jag skriftliga frågor till kommissionen om bilaga IIa till artikel 10a i förordning 1408/71/EEG(1) (P-1119/02(2)). Dessa frågor besvarades den 8 maj av kommissionsledamot Diamantopoulou. Det som hon meddelar är dock inte ett fullständigt svar på min fråga. Därför vill jag med dessa uppföljande frågor be om ett fullständigt svar, särskilt på min tredje fråga om hur det nämnda citatet var möjligt.

I svaret på min fråga (P-1119/02) konstaterar kommissionsledamoten att inga formella kontakter har ägt rum. Är det möjligt att ministern genom informella kontakter har kunnat utröna vad kommissionen avser med att ta upp Wajong i den berörda bilagan?

(1) EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2) EGT C 205 E, 29.8.2002, s. 254.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(11 juni 2002)

I det svar som kommissionen gett på den skriftliga frågan P-1119/02 från parlamentsledamoten(1), förklarade kommissionen att den varit i kontakt med experter i de olika medlemsstaternas regeringar, bl.a. Nederländernas, för att i detalj diskutera kännetecknen för de olika socialförsäkringsförmåner som finns införda i förteckningen i bilaga 2 a i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen(2).

Dessa kontakter pågår fortfarande. Kommissionen har ännu inte fattat något beslut om det exakta innehållet i det förslag som den planerar att anta. De slutsatser som Hoogervorst, statssekreterare i Nederländerna med ansvar för socialpolitik och sysselsättning skulle ha dragit av de kontakter man haft på tjänstemannanivå förefaller dock vara förhastade när det gäller kommissionens eventuella ståndpunkt.

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002, s. 254.

(2) EGT L 149, 5.7.1971.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2288/02

från Geoffrey Van Orden (PPE-DE) till rådet

(25 juli 2002)

Ämne: Val till Europaparlamentet 2004

Kommer minskningen av antalet platser i Europaparlamentet (såsom det kommits överens om i Nice) att genomföras 2004? Kommer således Förenade kungariket att få sitt antal platser minskat från 87 i dag till 72 i juni 2004?

Om antalet platser för Förenade kungariket kommer att minskas, hur kommer då omfördelningen av platserna att ske på regional bas?

Svar

(16-19 december 2002)

Rådet ber att få hänvisa den ärade parlamentsledamoten till det svar som rådet gav på fråga E-1706/02 från Andrew Duff.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1866/02 från James Fitzsimons (UEN) till rådet. ILO:s rapport om barnarbete.



Europeiska unionens officiella tidning nr 052 E , 06/03/2003 s. 0112 - 0112



SKRIFTLIG FRÅGA E-1866/02 från James Fitzsimons (UEN) till rådet (28 juni 2002) Ämne: ILO:s rapport om barnarbete Kan rådet ange hur det ämnar reagera å EU:s vägnar på ILO:s första globala rapport om barnarbete som innehåller den alarmerande beräkningen att av världens totalt 246 miljoner barnarbetare mellan 5 och 17 år, nära 180 miljoner eller 73 procent tros utföra de värsta formerna av barnarbete, däribland farliga arbeten och t o m sexuellt utnyttjande, slaveri, människohandel och skuldbindning? Svar (5 november 2002) Rådet hänvisar till sitt svar på en identisk muntlig fråga från den ärade ledamoten i maj 2002 (H-0377/02).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1690/02

från Ioannis Souladakis (PSE) till rådet

(12 juni 2002)

Ämne: Skydd för framställning av vinäger

I vinförordningen (EG) nr 1493/1999(1) görs det ingen skillnad mellan vinäger som framställts av soltorkade druvor och vinäger som framställts av vin. Men däremot anges det att ren sprit framställd av vin är likvärdig med ren sprit framställd av druvor. Vissa producenter av vinäger framställd av vin har på sista tiden via EU försökt inskränka försäljningen av vinäger framställd av druvor, med motiveringen att denna inte omfattas av förordningen.

1. Känner rådet till några insatser som gjorts för att begränsa marknaden för vinäger framställd av druvor?

2. Har man från EU:s sida i tillräckligt hög grad utrett vilka olika typer av vinäger som framställs i medlemsstaterna, så att det finns skydd och standarder för alla typer?

3. Har rådet för avsikt att klargöra vad som omfattas av denna förordning, så att det inte råder några tvivel om olika vinägertyper inom EU?

4. Vilka åtgärder tänker rådet vidta för att undvika denna felaktiga syn?

(1) EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.

Svar

(5 november 2002)

Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin avser endast ättika framställd av vin och inte sådan ättika som framställs av torkade druvor eller bordsdruvor. I bilaga I till förordningen definieras vinättika som ättika som framställs uteslutande genom ättiksyrajäsning av vin.

I samma förordning definieras som vin den produkt som framställs uteslutande genom alkoholjäsning av krossade eller okrossade färska druvor eller av druvmust. Vin kan således inte framställas genom alkoholjäsning av torkade druvor, och vinättika av torkade druvor, som inte framställs av vin per definiton, omfattas inte av bestämmelserna i ovannämnda förordning.

Detta hindrar inte att alla typer av vinättika ingår i tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000, som fastställer allmänna bestämmelser om märkning och presentation av livsmedel och genom vilket gemenskapen syftar till att säkerställa att konsumenterna får korrekt information om dessa produkter.

Rådet har för övrigt inte fått kännedom om de uppgifter som den ärade parlamentsledamoten nämner och har inte mottagit någon anmodan i förbindelse med några sådana svårigheter. Rådet kan dock endast fatta beslut på grundval av ett förslag från kommissionen om den senare bedömer att den nuvarande lagstiftningen är otillräcklig och anser att det behövs och är lämpligt med särskilda regler för vinättika. För närvarande föreligger det inte något förslag i ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2571/02

från Margie Sudre (PPE-DE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: De miljömärkta turistanläggningarnas framtid i Europa

Den europeiska organisationen för miljöfostran, Foundation for Environmental Education in Europe, FEEE, grundades för tjugo år sedan på initiativ av experter från Europarådet. FEEE startade Blå Flagg-kampanjen, som i dag spridits till 24 länder, och det är även FEEE som administrerar kampanjen.

För fyra år sedan utökade FEEE sin sakkunskap med ett program för märkning av turistanläggningar, Gröna Nyckeln.

Som en del av kampanjen har man bett FEEE delta i Lifeprogrammet VISIT (Voluntary Initiative for Sustainability in Tourism) som arbetar för att främja ekomärkning av den turistnäring som redan finns i Europa. Europeiska kommissionen ger för närvarande ett avsevärt stöd till programmet (882 858 EUR).

Samtidigt upptäckte FEEE med förvåning och intresse kommissionens projekt för att bevilja ett europeiskt miljömärke till turistanläggningar.

De här två initiativen som härstammar från samma institution förefaller dock arbeta mot varandra, eftersom det ena syftar till att främja redan existerande initiativ och det andra att få dem att försvinna och ersätta dem.

Skulle kommissionen så klart som möjligt kunna redogöra för vad den ämnar göra rörande framtiden för ekomärkning av turistnäringen i Europa?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 oktober 2002)

Frågeställaren ber kommissionen om ett tydliggörande beträffande två initiativ på turistområdet: LIFE-projektet VISIT och det europeiska miljömärket för turistanläggningar.

Dessa aktiviteter bör komplettera varandra och syftar till att förbättra miljöaspekterna vid turistanläggningar i Europa genom märkningssystem. Det finns ungefär 60 olika märken på marknaden och mot den bakgrunden har de två initiativen som syfte att se till att konsumenterna har tillgång till tillförlitlig information om turisttjänsters miljökvalitet.

VISIT-projektet innebär en gemensam plattform för att öka allmänhetens medvetenhet om de deltagande märkningssystemen. Bara de system som uppfyller en viss lägsta nivå på sina kriterier och kontrollförfaranden kan använda denna plattform. Detta innebär inte att alla deltagande system har samma ekologiska kriterier och certifieringssystem.

Det europeiska miljömärket för turistanläggningar kommer att innebära ett harmoniserat europeiskt miljömärke som godkänns genom en oberoende organisation, och som är enkelt att känna igen eftersom samma logotyp kommer att användas för alla turistanläggningar som fått märket i hela Europa. Konsumenten kan vara övertygad om att den tjänst som bär märket är en av de bästa i miljöhänseende.

Gemenskapens miljömärkning har en strategi för samarbete och samordning med det nationella typ I-märkningssystemet för att åstadkomma mer hållbara konsumtionsmönster i Europa. De kriterier som håller på att utarbetas inom gemenskapens miljömärkningssystem innebär att befintlig typ I-märkning räknas in som fördel i poängsystemet. Arbetet på detta område kan följas på webbplatsen för gemenskapens miljömärke (http://europa.eu.int/ecolabel).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2599/02

från Janelly Fourtou (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Varumärkesrättigheter i Polen

Den polska riksdagen (underhuset i parlamentet) skall inom kort ta ställning till ett förslag till ändring av lagen om definitioner och beteckningar avseende alkoholhaltiga drycker. Enligt förslaget kommer det polska vodkamärket Wyborowa (som i många år varit registrerat hos den polska varumärkesbyrån för produktionsbolaget Pomos Poznans räkning ett bolag som ägs av Pernod Ricard S.A.) att förvandlas till en generisk beteckning. Om detta ändringsförslag röstas igenom skulle det innebära att underhuset går emot den polska EU-ministerns rekommendationer, den polska varumärkesbyrån och den polska senaten. Det är en uppfattning som uppenbarligen delas av kommissionens tjänstemän.

Faktum är att om ändringsförslaget röstas igenom kommer varumärket att förlora sin speciella karaktär och även de exklusiva rättigheter som är förknippade med det. Vem som helst kommer att kunna framställa alkoholdrycker med namnet Wyborowa. Det skulle innebära att man skadade i stället för stärkte det skydd som nu finns för namnet Wyborowa.

Hur ämnar kommissionen påverka det polska underhuset för att undvika ett sådan uppenbart brott mot de immateriella rättigheterna i ett kandidatland?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 oktober 2002)

Parlamentsledamoten pekar på möjligheten att det polska parlamentet stiftar en lag genom vilken det polska vodkamärket Wyborowa blir en generisk benämning.

På samma sätt som i de övriga kandidatländerna följer kommissionen även i Polen noggrant den gradvisa anpassningen av nationella bestämmelser till gemenskapslagstiftningen. Denna anpassning är emellertid en enorm uppgift och på många områden krävs det att man motstår påtryckningar från intressegrupper och besitter mycket god förmåga att övertyga.

I det fall som parlamentsledamoten hänvisar till har de polska myndigheterna vederbörligen informerats om att antagandet av lagstiftning med bestämmelser som är oförenliga med gemenskapens bestämmelser skulle kunna få allvarliga följder. Det är därför med tillfredsställelse som kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att det polska parlamentet intog samma ståndpunkt som regeringen och den polska senaten, och således är den lag som slutligen antogs den 13 september 2002 förenlig med gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2007/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Niger

Kan kommissionen redogöra för de projekt som för Nigers del godkänts för finansiering genom Europeiska unionens budget under 2001 och ange det totala investeringsbeloppet för samma år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.