ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1977/03

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(13 juni 2003)

Ämne: F.d. jugoslaviska republiken Makedoniens kränkande av romers rättigheter

Enligt meddelande från organisationen Läkare i världen kan man för närvarande konstatera att de mänskliga rättigheterna uppenbarligen kränks för de ungefär 600 romer (bland dem finns 270 barn, tio gravida kvinnor och flera åldringar) som befinner sig vid gränsen mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, nära gränsövergången Mentitligia. Flyktingarna har levt under bar himmel utan tält eller annat skydd mot sol och regn samt utan grundläggande hygienanläggningar sedan mars då FN:s flyktingkommissariat och f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens arbetsmarknadsministerium förbjöd deras läger och stoppade deras försörjning av livsmedel, vatten och el. Den 22 maj använde f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens säkerhetsstyrkor våld mot flyktingarna för att få bort dem från gränsen, trots att romerna inte innehar resedokument och är helt beroende av myndigheterna.

Vad avser rådet att inom ramen för associeringsavtalet mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien göra till stöd för respekten för de mänskliga rättigheterna och upprättande av värdiga levnadsförhållanden för Mentitligias romer?

Svar

(7 oktober 2003)

När det gäller den allmänna situationen för romer i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har rådet inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen betonat för myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att de etniska grupperna måste inleda en dialog, bl.a. om en konkret strategi för att integrera romerna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

När det gäller situationen vid gränsövergången Medzitlija har rådet regelbundna kontakter med regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien genom sina företrädare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i syfte att finna en lösning som garanterar full respekt för de mänskliga rättigheterna.

Rådet vill emellertid betona att de 600-700 romerna vid gränsövergången Medzitlija frivilligt har valt att slå läger där och har tackat nej till erbjudanden om alternativ inkvartering och ekonomiskt stöd från UNHCR.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1423/03

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(15 april 2003)

Ämne: Sjösäkerhet

Den 27 mars i år kom rådet (transport) fram till ett antal slutsatser inom området för sjösäkerhet. Skulle kommissionen kunna informera om dessa slutsatser?

Gäller förbudet mot transport av tunga oljor i enkelskrovsfartyg också de fartyg som ligger för ankar i en bukt i närheten av en hamn?

Skulle kommissionen kunna ange vilka medlemsstater som röstade emot detta förslag från kommissionen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

För att få veta vilka slutsatser rådet kommit fram till uppmanas parlamentsledamoten att besöka rådets webbplats(1), på vilken det finns ett pressmeddelande från rådets möte den 27 mars 2003. Detta pressmeddelande återger i sin helhet de beslut som rör enkelskrovsfartyg.

Förbudet för enkelskrovsfartyg att transportera tunga oljor gäller alla fartyg som anlöper eller lämnar en hamn eller en terminal till havs, eller ligger för ankar i ett område som ligger inom ett medlemslands jurisdiktion. Detta gäller oavsett vilken flagg fartyget seglar under.

Dessa viktiga beslut fattades enhälligt.

(1) http://ue.eu.int/fr/summ.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1207/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(2 april 2003)

Ämne: Personer som anställts via sysselsättningspakter

Att lyckas nå målet om full sysselsättning är av särskild vikt för EU:s ekonomiska tillväxt och för hållbarheten i de sociala trygghetssystemen. De territoriella sysselsättningspakterna, som delfinansieras via Europeiska socialfonden, anses av kommissionen vara ett sätt att nå målet och att bekämpa arbetslösheten på lokal och regional nivå.

I Grekland har åtskilliga arbetstagare lyckats få anställning via territoriella sysselsättningspakter, i huvudsak vid myndigheter och företag inom den regionala och lokala förvaltningen. Merparten av programmen löper ut under det första kvartalet 2003, liksom även anställningsavtalen för dem som fått jobb genom dessa program. Samtidigt som kommissionen fortsätter sin finansiering av de territoriella sysselsättningspakterna och deras åtgärder friställs de anställda, trots att de skaffat sig yrkeserfarenhet.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att de anställda inte skall förlora sina jobb när finansieringen av dessa program förnyas?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 maj 2003)

De territoriella sysselsättningspakterna är pilotåtgärder för att pröva möjligheten att sammanföra lokala arbetsgivare, lokala arbetsförmedlingar och lokala myndigheter för att utarbeta och genomföra småskaliga utvecklingsprogram där jobb kan erbjudas till arbetslösa på orten. Dessa jobb är tillfälliga och varar lika länge som insatsen. Trots att territoriella sysselsättningspakter inte garanterar fasta jobb, kan framgångsrikt utvärderade insatser i territoriella sysselsättningspakter senare komma att infogas i gemenskapens generella program och finansieras via dem.

Enligt den relevanta förordningen(1), är det medlemsstaternas ansvar att göra urvalet av projekt och insatser som skall medfinansieras genom gemenskapsprogram av strukturfonderna. Finansieringen av en andra generation territoriella sysselsättningspakter och/eller att göra den första generationens insatser i territoriella sysselsättningspakter generella inom de regionala operativa programmen är alltså helt de grekiska myndigheternas ansvar.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1202/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(2 april 2003)

Ämne: Kommunen Sienas utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0645/03

från Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) till kommissionen

(4 mars 2003)

Ämne: 2002 års årliga debatt om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Under 2002 års årliga debatt om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa den 12 februari ställde jag följande frågor till rådet och kommissionsledamot Vitorino, men fick inget svar.

I Spanien för 22 år sedan, den 13 februari 1981, dog Joseba Arregi, en baskisk politisk fånge, av tortyr medan han satt fängslad hos polisen.

År 2002 arresterades 634 politiskt aktiva personer.127 av dem har förklarat inför rätta att de behandlats illa eller blivit torterade.

Har kommissionen fått klarare uppgifter i frågan av den spanska regeringen?

Anser kommissionen att den spanska regeringen respekterat principen om insyn?

I fjol föreslog den spanska regeringen att ett flertal sociala organisationer, medie- och kulturorganisationer, skulle förbjudas. Organisationerna hade fördömt det politiska förtryck som de baskiska oliktänkande lider under. På basis av ett spanskt initiativ har EU gjort upp en svartlista över organisationer och personer som anklagats för att uttryckligen eller i det tysta stödja terrorism. De anklagade kan inte försvara sig den rättsliga vägen, och kan inte anlita domstolarna på ett effektivt sätt.

Anser kommissionen att principen om demokratisk kontroll verkligen genomförts i Spanien?

Kommer kommissionen att lägga fram ett rättsligt instrument i de texter som håller på att utarbetas för dem som finns upptagna på EU:s svartlista?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(7 april 2003)

Respekten för de grundläggande rättigheterna utgör en bärande princip i EU:s och dess medlemsstaters rättsordning.

Den som anser att de grundläggande rättigheterna kränkts har möjlighet att väcka talen vid Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter sedan de inhemska rättsmedlen uttömts, vilket ger ännu ett rättsligt skydd.

Rådet antog den 19 december 2002 ett beslut 2003/48/RIF om genomförande av särskilda åtgärder avseende polissamarbete och rättsligt samarbete i syfte att bekämpa terrorism i enlighet med artikel 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP(1).

(1) EGT L 16, 22.1.2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0993/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Florens utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Florens, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Florens lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Florens beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1201/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(2 april 2003)

Ämne: Kommunen Pratos utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Prato, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0910/03

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(24 mars 2003)

Ämne: Ersättning för skador till följd av naturkatastrof

Den senaste naturkatastrofen i Grekland har vållat omätbara skador på odlingar, egendom, infrastruktur och framför allt på vägnätet, med stora transportproblem som följd. Runt elva grekiska län har drabbats särskilt hårt av det dåliga vädret och förödelsen.

Med anledning av ovanstående vill jag fråga kommissionen följande:

1. Har Grekland ansökt om bistånd från kommissionen, detta med tanke på vissa län, exempelvis Kykladerna, där majoriteten av befolkningen drabbats? För vilka behov rekommenderar kommissionen att medlen skall användas?

2. Har kommissionen inlett förfarandena för att betala ut omedelbart ekonomiskt bistånd för dessa behov, i syfte att bidra till att snabbt återställa normala levnadsförhållanden i de katastrofdrabbade områdena i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002(1) av den 11 november 2002?

(1) EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 april 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-0657/03 om möjliga källor som kan bidra med stöd för reparation av skador som orsakats av naturkatastrofer på ögruppen Cykladerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1173/03

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Visioner om institutionellt ramverk för samfinansierade projekt i EU

De senaste veckorna har vi i Grekland kunnat se sättningar i gator och landsvägar, sprickbildningar i vägnätet och annat. Trots de senaste årens framsteg i Grekland när det gäller offentliga arbeten, som delvis finansieras av EU, hör det fortfarande till regeln med byggslarv, överskridna tidsfrister och budgetar, tilläggsavtal, ett otillräckligt institutionellt ramverk för byggstudier med mera.

Skulle kommissionen kunna meddela vad den har för visioner och förslag och vilka åtgärder den tänker vidta för att upprätthålla ett institutionellt ramverk på europeisk nivå som garanterar ett öppet och tydligt system för tilldelning och utförande av arbeten, en god kvalitet på arbetena samt iakttagande av tidsfrister och budgetar för projekt som delfinansierats av EU?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikter beträffande nödvändigheten av ett institutionellt europeiskt ramverk som garanterar ett öppet och tydligt system för tilldelning och utförande av arbeten. Ett sådant ramverk finns redan, enligt bland annat rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993(1), concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts (finns ej i svensk översättning), som redan har genomförts till grekisk lag så att det överensstämmer med direktivet.

De arbeten som genomförs av medlemsstaterna är dessa ansvariga för, enligt det juridiska system som beskrivs ovan.

När det gäller Grekland har de strukturella bristerna på området offentliga arbeten väckt kommissionens uppmärksamhet. I samband med den andra stödramen enades kommissionen med de grekiska myndigheterna om nödvändigheten av en reform, vilken bland annat syftar till att förbättra kvaliteten på tekniska förstudier och arbeten och att garantera att arbetena genomförs utan att överskrida kostnader och avtalade tidsfrister. Enligt planerna skall denna reform fortlöpa inom den tredje gemenskapsstödramen.

(1) EGT L 199, 9.8.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0702/03

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(3 mars 2003)

Ämne: Italiens överträdelse av gemenskapsbestämmelserna om mejeriprodukter

I juli 2001 inledde Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget, ett överträdelseförfarande mot Italien för brott mot direktiv 92/46/EEG(1) om mejeriprodukter. Italien hade nämligen underlåtit att, i enlighet med artikel 8.1 i detta direktiv, meddela vilka undantag från hygienreglerna som man beviljat vid tillverkning av ostar med en lagrings- eller mognadstid av minst 60 dagar.

Kan kommissionen meddela vad som har hänt i detta överträdelseförfarande? Har kommissionen kommit fram till en slutsats efter att ha tagit del av den italienska regeringens svar på den formella underrättelsen?

(1) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(31 mars 2003)

Kommissionen inledde i december 2000 överträdelseförfarandet mot Italien enligt artikel 226 i EG-fördraget på grund av att landet på ett felaktigt sätt överfört rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter.

I direktivet föreskrivs bl.a. i artikel 8 att medlemsstaterna genom kommittéförfarande får bevilja individuella eller allmänna undantag från direktivet om vissa krav i detta kan förmodas påverka tillverkningen av mjölkbaserade produkter med traditionella egenskaper.

Eftersom Italien inte hade lämnat in någon sådan begäran före den 1 oktober 1993 såsom krävs i direktivet, ansåg kommissionen att Italien inte hade rätt att i sin lagstiftning behålla det undantag som tillåter tillverkning av smör eller andra mjölkbaserade produkter utifrån grädde eller vassla som härrör från bearbetningen av rå mjölk i en process som inte uppfyller hygienreglerna i direktiv 92/46/EEG.

Italien har hävdat att undantaget inte innebär någon risk för människors hälsa och kommissionen har därför inlett en teknisk dialog med landet för att undersöka konsekvenserna av den italienska åtgärden. Det bör här påpekas att rådet i december 2002 nådde en politisk överenskommelse om ett förslag till förordning om livsmedelshygien som ska ersätta direktiv 92/46/EEG.

I utkastet till förordning förutses en möjlighet för medlemsstaterna att på vissa villkor begära att få göra ett undantag från förordningens regler för livsmedelshygien.

Kommissionen håller nära kontakt med de italienska myndigheterna och har begärt att få ingående teknisk information för att kunna kontrollera om ett sådant undantag kan ligga inom ramen för den nya förordningen.

Med tanke på det föregående och i väntan på den begärda informationen har kommissionen tills vidare skjutit upp beslutet om överträdelseförfarandets fortsatta handläggning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0745/03

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(11 mars 2003)

Ämne: Översikt över standarder

Kan kommissionen göra en översikt över samtliga standarder, som är obligatoriska enligt olika EU-direktiv och EU-förordningar, samt upplysa om hur många sidor detta blir. Tillkommer dessa sidor till de 97 000 sidor EU-regler som kommissionen nyligen räknat fram?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(28 mars 2003)

I den engelska versionen av denna fråga används termen standards, och om man med det menar tekniska standarder i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter(1), måste man påpeka att det inte rör sig om tvingande normer utan om frivilliga regler som för övrigt inte ingår i gemenskapens lagstiftning.

De 97 000 sidor frågeställaren hänvisar till utgörs av samtliga tvingande rättsakter som var i kraft och ingick i gemenskapens sekundärrätt vid utgången av 2002 (förordningar, direktiv och beslut enligt artikel 249 i EG-fördraget). De tekniska standarderna ingår alltså inte i denna siffra.

Om man med termen standards avser rättsakter i en av de tre tvingande juridiska former som nämns i artikel 249 i EG-fördraget, så ingår de samtliga i dessa 97 000 sidor.

I båda fallen skulle de efterforskningar som skulle behövas för att ge ett detaljerat svar på frågan bli oproportionerligt omfattande i förhållande till det svar som begärs, och de skulle också gå långt utöver svaret på en skriftlig fråga.

(1) EGT L 204, 21.7.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0992/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Carraras utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.