ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2581/00

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(25 juli 2000)

Ämne: Avtal om internationella normer för humana fångstmetoder

Europeiska gemenskapen undertecknade i december 1997 ett avtal om internationella normer för humana fångstmetoder. För att dessa normer skall kunna genomföras på ett korrekt sätt i medlemsstaterna har det för länge sedan accepterats att kommissionen kommer att behöva utarbeta ett rättsinstrument. Kan kommissionen förklara varför något sådant rättsinstrument ännu inte offentliggjorts och när detta kan förväntas ske? Kan kommissionen också, mot bakgrund av den starka kritik som Europaparlamentet och djurskyddsorganisationer riktat mot detta avtal, försäkra att den kommer att använda sig av det tillfälle som detta rättsinstrument erbjuder och införa mer krävande normer än dem som avtalet innehåller?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Det kommer att krävas en betydande insats från alla inblandade parter för att avtalet om internationella normer för humana fångstmetoder skall kunna genomföras fullt ut. Kommissionen har låtit göra en oberoende undersökning om fångstmetoder i medlemsstaterna för att förbereda införandet av lämpliga genomförandeåtgärder. Denna undersökning innehåller uppgifter om hur mycket som fångas för närvarande, fångsttekniker samt forskning och lagstiftning på detta område. Kommissionen har nyligen fått tillgång till de slutliga resultaten av undersökningen. På grundval av dessa överväger kommissionen nu den genomförande lagstiftningens innehåll och utformning.

Kommissionen har inte för avsikt att gå utöver de krav som ställs i avtalet. Avtalet är ett resultat av långvariga och intensiva förhandlingar med gemenskapens internationella partner och att försöka att gå utöver det som bestämdes i förhandlingarna skulle kunna uppfattas som ett svek från gemenskapen sida och skada genomförandet av avtalet. Dessutom finns det en bestämmelse i avtalet om framtida ändringar av normerna för fångstmetoder på grundval av resultaten från pågående forskning på området humana fångstmetoder och djurs välbefinnande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3339/00

från Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Turistanläggningar längs Teuladakusten på Sardinien (Italien)

Kommunstyrelsen i Teulada (Cagliari, Italien) godkände den 30 juni 2000(1) en rad tomtplaner från företaget SITAS för turistanläggningar på totalt 143 000 m3 i Malfatano (hotell, lägenhetskomplex, privatbostäder, serviceanläggningar, golfbana).

Kuststräckan mellan Capo Spartivento och hamnstaden Teulada (kommunerna Teulada och Domus de Maria) är en av de få ännu orörda och vilda kusterna i Medelhavet. Den omfattas av naturskyddslagar (lagstiftningsdekret nr 490/1999) och klassificeras i lag nr 394/1991 som marint skyddsområde.

Tomtplanerna skulle dessutom påverka skogsområden där det brunnit och där det är förbjudet att bygga eftersom marken skall användas på samma sätt som före eldsvådan (nationell lag 47/1975, införlivad i nationell lag 428/1993).

Miljöorganisationerna Amici della terra och Gruppo d'intervento giuridico har redan anmält fallet till nationella och lokala förvaltningar, men ändå har ingen av de ovannämnda turistanläggningarna blivit föremål för den särskilda och obligatoriska miljökonsekvensbeskrivningen enligt direktiv 85/337/EEG(2), införlivat i och ändrat genom direktiv 97/11/EG(3) bilaga II punkt 12 c.

1. Känner kommissionen till ovanstående?

2. Kan kommissionen bekräfta huruvida ovannämnda anläggningar är förenliga med bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar?

3. Tänker kommissionen vidta några åtgärder i ärendet?

4. Planeras eller pågår det någon ytterligare gemenskapsfinansiering, till exempel via strukturfonderna, som direkt eller indirekt skulle kunna röra de aktuella tomtplanerna?

(1) Kommunstyrelsens överläggningar nr 47, 48, 49, 50 och 51 av den 30.6.2000.

(2) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(3) EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 december 2000)

Det projekt som parlamentsledamoten hänvisar till verkar omfattas av projektkategori 12 c i bilaga II till rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.

Följande föreskrivs i direktivet (artikel 4.2): Om inte annat följer av artikel 2.3 skall medlemsstaterna när det gäller projekt som redovisas i bilaga II bestämma, genom granskning från fall till fall eller genom gränsvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaten, om projektet skall bli föremål för en bedömning i enlighet med artiklarna 510. Medlemsstaterna får besluta att tillämpa båda förfarandena.

Eftersom kommissionen inte känner till de specifika omständigheter som parlamentsledamoten hänvisar till kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att samla in information i ärendet och se till att gemenskapslagstiftningen efterlevs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2364/00

från Lissy Gröner (PSE) till rådet

(24 juli 2000)

Ämne: Varierande porton i EU

På ett postkontor i Paris fick jag veta att varierande porton gäller för postkort inom Europeiska unionen.

Portot för ett vykort till Finland är 3,80 FRF och 3,00 FRF för ett vykort till Tyskland.

Hur är det möjligt att postmyndigheterna uppbär olika porton för olika medlemsstater i det land som nu innehar ordförandeskapet för unionen?

Kan rådet se till att man såväl förhindrar diskriminering av enskilda medlemsstater som ojämlik behandling vid fastställande av avgifter för offentliga tjänster?

Bilaga: Lista över porton, postkontoret i Paris den 30 maj 2000

Svar

(7 november 2000)

I artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna fastställs principen om att priserna skall stå i relation till kostnaderna. Detta är förklaringen till att gällande taxor kan variera efter försändelsens bestämmelseort. Medlemsstaterna kan emellertid välja att använda en enhetlig taxa inom sitt nationella område, om de så önskar.

Den 30 maj 2000 antog kommissionen ett förslag till ändring av direktiv 97/67/EG (KOM(2000) 319 slutlig). Diskussioner om förslaget pågår redan i rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2083/00

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2000)

Ämne: Hur testas livsmedelssäkerheten i fråga om genmodifierade grödor i medlemsstaterna i dag?

Kan kommissionen tala om vilka av följande metoder för att testa livsmedelssäkerheten (inverkningarna på människors hälsa) i fråga om genmodifierade grödor som för närvarande är i bruk i alla medlemsstater:

1. den biokemiska sammansättningen

2. den biologiska inverkan a) i allmänhet och b) på särskilda befolkningsgrupper, såsom gravida kvinnor och deras barn, personer med nedsatt immunförsvar och äldre personer?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2083/00, E-2084/00 och E-2086/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(3 oktober 2000)

Den nya livsmedelsförordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser)(1) skall tillämpas på genmodifierade växter eller produkter som härrör från dessa om avsikten är att använda dem som livsmedel och livsmedelsingredienser.

Kommissionen har gett riktlinjer för inlämning och bedömning av ansökningar enligt den nya livsmedelsförordningen (kommissionens rekommendation 618/97/EG om de vetenskapliga aspekterna på och utformningen av information som skall lämnas som stöd för ansökningar om att släppa ut nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser på marknaden, samt utarbetandet av de första utvärderingsrapporterna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97)(2).

Varje nytt livsmedel och ny livsmedelsingrediens skall utvärderas för sig. Medlemsstatens organ för livsmedelsutvärdering skall göra den första utvärderingen. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna kan lämna in synpunkter på eller komma med invändningar mot denna första utvärderingsrapport under 60 dagar. Vid invändningar samråder kommissionen med Vetenskapliga kommittén för livsmedel. Alla yttranden som Vetenskapliga kommittén för livsmedel avger offentliggörs på Internet. Kommissionen har för avsikt att säkerställa att utvärderingar mot vilka inga invändningar görs och om vilka följaktligen inget yttrande från Vetenskapliga kommittén för livsmedel begärs också skall offentliggöras på Internet i framtiden.

Kommissionens gemensamma forskningscenter genomför för närvarande en undersökning om hur genmodifierade organismer påverkar människors hälsa och miljön(3). Målet är att samla in och analysera uppgifter om konsumtion av genmodifierade organismer eller produkter som härrör från dessa på kort och lång sikt. Denna rapport torde bli färdig i början av 2001 och kommer eventuellt att ge mer information om frågan.

(1) EGT L 43, 14.2.1997.

(2) EGT L 253, 16.9.1997.

(3) Impact of GMOs on Human Health and the Environment: Mapping of Risks, som samordnas av Institutet för tekniska framtidsstudier i Sevilla.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2958/00

från Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: En undersökning av herr Stubbe beträffande förekomsten av hamster i gränsområdet vid Heerlen (NL) Aken (D)

Diskussionen angående anläggning av ett gränsöverskridande industriområde i den tysk-nederländska gränsregionen vid Aken och Heerlen präglas sedan länge av den eventuella skada detta medföra på den europeiska hamsterns naturliga habitat. Sedan ett klagomål framförts från Naturschutzbund i Tyskland har kommissionen låtit en sakkunnig, herr Stubbe, genomföra en undersökning.

Hur ser kommissionen på denne sakkunniges oberoende/opartiskhet med hänsyn till att han är medlem i Naturschutzbund som framförde klagomålet?

Hur avser kommissionen att vederlägga eventuella klagomål beträffande vad som framstår som partiskhet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström

(6 oktober 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-0910/00 från Margot Keßler(1).

(1) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 129.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2077/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(29 juni 2000)

Ämne: Arbetstidsdirektivet (93/104/EG)

Enligt artikel 18.1 b i direktiv 93/104/EG(1) är det arbetsgivarens skyldighet att hålla ett uppdaterat register över samtliga anställda som arbetar mer än 48 timmar i veckan.

Anser kommissionen att denna bestämmelse till fullo har införlivats i Förenade kungarikets lagstiftning genom SI 1999/3372?

(1) EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

I artikel 18.6 i direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden fastställs att kommissionen vart femte år till Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén skall avge en rapport om hur direktivet har tillämpats i alla medlemsstater.

Kommissionen lägger just nu sista handen vid denna rapport om tillämpningen. Så snart kommissionen har antagit rapporten kommer den att sändas till parlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1792/00

från José Ribeiro e Castro (UEN) till rådet

(9 juni 2000)

Ämne: Förslag från den tyske ministern Joschka Fischer om framtiden för EU

De portugisiska medierna har rapporterat att den portugisiske utrikesministern Jaime Gama har skrivit till sin tyske kollega Joschka Fischer för att gratulera honom till de åsikter som han uttryckte offentligt i Berlin den 12 maj 2000 om framtiden för EU.

Den portugisiske ministerns uppfattning sades representera det portugisiska ordförandeskapets åsikt.

De portugisiska medierna har naturligtvis bara återgivit vad de i sin tur har fått höra.

Olika delar av Fischers förslag står i skarp kontrast till de åsikter som presenterats tidigare av det portugisiska ordförandeskapet om förslaget till dagordning för den kommande regeringskonferensen och de diskussioner som hållits i rådet och bland medlemsstaterna om denna fråga. De skiljer sig i synnerhet från de åsikter som den portugisiske utrikesministern uttryckt för det portugisiska ordförandeskapets vägnar när han talade inför Europaparlamentet i Strasbourg vid sammanträdesperioden i april 2000.

Kan rådet därför ange om den uppenbara och offentligt uttryckta entusiasm som Fischers förslag ger upphov till är ett tecken på att det portugisiska ordförandeskapet och/eller hela rådet hyser en ny uppfattning som i så fall skulle vara mycket radikal om dagordningen, innehållet och den allmänna inriktningen på förberedelserna inför den kommande regeringskonferensen?

Svar

(28 september 2000)

Som den ärade parlamentsledamoten säkert förstår kan rådet ta ställning enbart i sådana specifika frågor där det har uttryckt en åsikt eller fattat ett beslut. Det är inte på sin plats att rådet som institution kommenterar åsikter uttryckta av en enskild ledamot.

Den ärade ledamoten torde vara medveten om att rådet inte har någon roll under överläggningarna i konferensen med företrädare för medlemsstaternas regeringar och därför inte kan kommentera arbete som konferensen håller på att genomföra. Europaparlamentet har å andra sidan två observatörer som är djupt engagerade i konferensens överläggningar på förberedande nivå.

Angående ordförandeskapets utvärdering av regeringskonferensens arbete hänvisas den ärade ledamoten till den rapport som framställts under ordförandeskapets ansvar för Europeiska rådet i Feira och offentliggjordes den 14 juni.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1797/00 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen. Angående nedskärningarna på det svenska tullverket.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 089 E , 20/03/2001 s. 0088 - 0088



SKRIFTLIG FRÅGA E-1797/00 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen (8 juni 2000) Ämne: Angående nedskärningarna på det svenska tullverket Vad anser kommissionen om förslaget till nedskärningar vid det svenska tullverket, vilket riskerar att totalt avbemanna bland annat Gotland? Då Gotland är att anse som en tredjelandsgräns för den Europeiska unionen, har kommissionen granskat tullverkets personalneddragningar och planer för den framtida verksamheten? Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar (19 juli 2000) Den rättsliga grunden för gemenskapens behörighet vad beträffar skyddet av gemenskapens yttre gränser finns i den relevanta gemenskapslagstiftningen. Medlemsstater som handlar på grundval av sådana lagar tillämpar varje resulterande åtgärd på gemenskapen vägnar. Det tillvägagångssätt som används och de resurser som anslås för dessa åtgärder får medlemsstaterna själva ansvara för. Kommissionen har då möjlighet att, inom ramen för sina befogenheter att kontrollera gemenskapens egna medel, kontrollera tillämpningen av dessa åtgärder genom kontrollbesök i medlemsstaterna. Inom ramen för programmet Tull 2002 arbetar kommissionen även tillsammans med medlemsstaterna för att effektivisera kontrollerna i gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2116/00

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Skyddsutrustning för mc-åkare

Motorcykeln är ett fordon som är synnerligen oskyddat i händelse av olyckor. Förutom hjälmen finns det också andra former av skyddsutrustning.

Vilka föreskrifter har medlemsstaterna för bruket av hjälm och annan skyddsutrustning? Har kommissionen några forskningsrön om vilken betydelse bruket av annan skyddsutrustning (utom hjälm) har i händelse av olyckor? Anser kommissionen att föreskrifterna för bruket av skyddsutrustning inom EU borde harmoniseras?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

I kommissionens meddelande av den 17 mars 2000 med rubriken Prioriteringar när det gäller vägtrafiksäkerheten inom EU lägesrapport och klassificering av åtgärder(1) framgår att kommissionens ståndpunkt är att skyddet av förare och passagerare i ett fordon i händelse av en olycka är en av gemenskapens viktigaste prioriteringar. Detta gäller bland annat hjälmanvändning hos motorcyklister.

I sin resolution av den 26 juni 2000 ansåg rådet att det borde göras ansträngningar för att anta ett direktiv om hjälmanvändning för motorcyklister och mopedister.

Enligt den information kommissionen förfogar över är det obligatoriskt att använda hjälm för motorcyklister. Kommissionen kommer under de närmaste månaderna att undersöka vad som gäller för mopeder och vilket resultatet har blivit av medlemsstaternas undersökningar om hur pass effektiv hjälmlagen är och om annan säkerhetsutrustning. När kommissionen väl har tillgång till detta material kommer det att fattas beslut om det finns behov av harmonisering.

(1) KOM(2000) 125, slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1983/00

från Michael Cashman (PSE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Danslärare

Kan kommissionen ge besked om huruvida det finns några planer på ett europaomfattande registreringssystem för danslärare som undervisar i olika former av danskonst?

Kan kommissionen också ge besked om huruvida det finns planer för att se till att behörighet som danslärare förvärvat i en medlemsstat skall erkännas i andra medlemsstater?

Finns det några planer på att införa anslag från Europeiska unionen till dansskolor och dansinstitutioner?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Det finns inga planer på att införa ett europaomfattande registreringssystem för danslärare som undervisar i olika former av dans. Det finns inte heller några planer på att säkerställa att behörighet som danslärare som har förvärvats i en medlemsstat skall erkännas i andra medlemsstater.

Den 21 december 1988 antog rådet direktiv 89/48/EEG om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(1). I juni 1992 kompletterades denna generella ordning av rådets direktiv 92/51/EEG(2), som gäller reglerade yrken vilka omfattar en utbildning som är kortare än tre år. Huruvida det är det tidigare eller det senare direktivet som tillämpas i praktiken beror i det enskilda fallet på vilken utbildning som krävs i värdlandet för att få utöva yrket ifråga.

Enligt dessa direktiv föreskrivs ett förfarande som skall underlätta erkännandet av examensbevis inom gemenskapen när det yrke som personen vill utöva är reglerat i värdlandet. Ett yrke är reglerat om det krävs ett intyg som styrker att innehavaren besitter vissa kvalifikationer för att få utöva detta yrke enligt nationella lagar eller andra författningar.

Den sökande måste först lämna in en ansökan till myndigheterna i värdlandet. Handläggningen av ärendet måste slutföras så snabbt som möjligt och resultatet meddelas genom ett motiverat beslut, senast fyra månader efter det att den sökande har lämnat in alla nödvändiga handlingar. Beslutet eller avsaknaden av ett sådant skall överklagas i enlighet med bestämmelserna i den nationella lagstiftningen.

Villkoren för erkännande varierar beroende på vilka kvalifikationer som krävs i värdlandet och de kvalifikationer som den sökande besitter. Grundregeln är att kvalifikationerna måste erkännas om det inte föreligger väsentliga skillnader mellan den utbildning som ges i värdlandet och den som ges i hemlandet. Om väsentliga skillnader föreligger får kompletterande åtgärder tillämpas. Ett avslag på ansökan kan dock i undantagsfall inte uteslutas, t.ex. om de kvalifikationer som krävs i värdlandet är avsevärt mer omfattande än de kvalifikationer som personen i fråga har.

Det finns inga planer på att anslå gemenskapsmedel till dansskolor och dansinstitutioner.

(1) EGT L 19, 24.1.1989.

(2) EGT L 209, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1405/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Åtgärder mot Paul Van Buitenen

Då Paul Van Buitenens bok Blowing the Whistle nyligen lanserades i England sade Van Buitenen att han mottagit varningar och hotelser och att hans hem genomsnokats och att han fått höra att om ledamöter av kommissionen avser vidta rättsliga åtgärder mot honom, så kommer kommissionen att stödja dem.

Ämnar kommissionen vidta några åtgärder mot Paul Van Buitenen?

Tar kommissionen på det skarpaste avstånd från det inträffade, ifall någon skulle ha varnat eller hotat Paul Van Buitenen eller snokat igenom hans hem?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(29 juni 2000)

Ett disciplinärt förfarande inleddes mot Paul van Buitenen, då han brutit mot befintliga regler genom att utanför kommissionen låta sprida dokument om pågående brottsundersökningar och disciplinära åtgärder. Paul van Buitenen gavs en formell skarp tillrättavisning för att han brutit mot reglerna och med detta avslutade fallet.

Paul van Buitenen har inte formellt meddelat kommissionen att han varnats eller hotats eller att någon har gjort olaga intrång i hans hem. Naturligtvis tar kommissionen bestämt avstånd från oegentligt beteende av den typ som beskrivs i parlamentsledamotens fråga och allt annat oegentligt beteende.

Enligt artikel 24 i tjänsteföreskrifterna skall gemenskaperna bistå en tjänsteman, särskilt vid rättsliga förfaranden mot någon som uttalat hotelser, förolämpningar eller varit upphov till ärekränkande handlingar eller yttranden, eller angrepp på person eller egendom som tjänstemannen eller medlemmarna av hans familj utsätts för på grund av hans ställning eller uppgifter. Dylikt bistånd måste formellt begäras av tjänstemannen i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2724/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Traktorer

Hur många traktorer finns det per hundra hektar odlingsbar mark i de olika medlemsstaterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2723/00, E-2724/00, E-2725/00, E-2726/00 och E-2728/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(14 september 2000)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.