ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0656/99

från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Stängning av Europaparlamentet vid boskapsuppfödarnas europeiska demonstration

Måndagen den 22 februari samlades boskapsuppfödare från hela Europa i Bryssel för att protestera mot mjölkkvoterna. I samband med denna demonstration lät generalsekreterare Julian Priestley meddela att Europaparlamentets kontor skulle hållas stängda, institutionernas verksamhet ligga nere och att hela Bryssel var att betrakta som en "belägrad stad" utan fungerande kollektivtrafik.

Boskapsuppfödarnas protester är ett legitimt demokratiskt uttryck av medborgare i Europeiska unionen, vilka dessutom representerar en viktig ekonomisk grupp. Den 10 februari avlöpte en liknande demonstration utan några incidenter i Strasbourg. Jag undrar därför:

1. Anser kommissionen att generalsekreterarens åtgärder var överdrivna och ett angrepp mot yttrandefriheten och EU-medborgarnas demonstrationsrätt?

2. Anser kommissionen att händelserna kan sägas utgöra ett försök att hämma debatten och den gemensamma diskussionen om boskapsuppfödarnas problem?

3. Anser kommissionen det lämpligt att kritisera beslutet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(25 mars 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga E-605/99(1).

(1) EGT C 325, 12.11.1999, s. 124.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0921/99

från Roberto Mezzaroma (PPE) till kommissionen

(8 april 1999)

Angående: Nya mål för utveckling av områdena Anzio och Nettuno

Planerar kommissionen några insatser i områdena Anzio och Nettuno (i regionen Lazio, Italien) i form av mål och program som skulle kunna skapa nya utvecklingsmöjligheter för dessa områden där det finns goda förutsättningar för små och medelstora företag och turismnäring?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(6 maj 1999)

Kommissionen har föreslagit att antalet prioriterade mål reduceras till tre för perioden 2000-2006.

När det gäller mål 1 som syftar till att främja utvecklingen och strukturanpassningen i regioner som utvecklas långsammare kommer antalet stödberättigade regioner på NUTS II-nivå att vara regioner vars bruttonationalprodukt per capita, uttryckt som köpkraft och beräknat på ett genomsnitt av de uppgifter beträffande de senaste tre åren som finns tillgängliga, är 75 % lägre än genomsnittet för gemenskapen. Uppgifter beträffande 1994, 1995 och 1996 visar att BNP per capita för invånare i Lazio motsvarade 113,3 % av genomsnittet för gemenskapen. Inget område i Lazio kan därför omfattas av mål 1.

Kommissionen har vidare föreslagit ett nytt mål 2 som kommer att syfta till att stödja ekonomisk och social omställning i områden som ställs inför strukturproblem. Detta mål kommer att täcka områden stadda i socioekonomisk förändring inom industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden med vikande sysselsättning, problemdrabbade stadsområden och krisdrabbade områden som är beroende av fiske. Kommissionen kommer under andra halvåret av 1999 att upprätta en förteckning över vilka områden som kan omfattas av detta mål, i nära samråd med var och en av de berörda medlemsstaterna. Det är för närvarande omöjligt att avgöra huruvida områdena D'Anzio och Nettuno kan omfattas av mål 2.

Lazio kan omfattas av strukturfondernas mål 3 som syftar till anpassning av politiken på utbildnings-, yrkesutbildnings- och sysselsättningsområdet i områden som inte omfattas av mål 1, i form av åtgärder som kan avse små och medelstora företag och turistsektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0500/99

från Niels Sindal (PSE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Bostadsmässa

Sverige, Danmark och ländernas respektive regeringar planerar att arrangera en bostadsmässa i Malmö (Sverige ) år 2001. Projektet stöds av de europeiska bostadsministrarna, vilka uppmanat kommissionen att stödja mässan för att därigenom bidra till att etablera en europeisk byggmarknad och öka sysselsättningen i Europa. Mässan har också ett kulturellt syfte, eftersom en viktig del av mässan är ståndet "Den Europeiska staden". Här skall alla europeiska länder uppföra ett hus utifrån sina egna ideal. Många människor i hela EU har arbetat hårt för att detta projekt skall genomföras. Men trots flera förfrågningar har kommissionen ännu inte gett klart besked om den kommer att stödja projektet.

Av denna anledning frågar jag kommissionen om den är beredd att stödja den europeiska bostadsmässan som skall genomföras i Malmö år 2001?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna P-0372/99 och E-0500/99 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen

(13 april 1999)

Kommissionen delar uppfattningen att Europeiska bostadsmässan skulle kunna vara betydelsefull när det gäller att inrätta en gemensam marknad för byggnadssektorn, vilket också skulle kunna bidra till sysselsättningen i Europa. Mässan välkomnas därför och kan anses vara ett viktigt projekt med europeisk dimension. Kommissionen stöder mässan, vilket redan bekräftats i ett brev till Sveriges inrikesminister i september 1997 och vid flera sammanträden med arrangörerna. Användning av det europeiska emblemet i samband med detta projekt har klargjorts tidigare i diskussioner med kommissionen.

Förberedelserna inför denna mässa, och i synnerhet den så kallade "Europeiska staden", är på god väg och kommissionen verkar i nära samarbete med arrangörerna, i synnerhet med avseende på rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter(1)

(1) EGT L 40, 11.2.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0495/99

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Djurens välbefinnande vid slakt

Som svar på min skriftliga fråga av den 10 juli 1998 om detta (E-2088/98)(1) angav kommissionen att man hade för avsikt att "inom kort" överlämna två rapporter, den ena till rådet och den andra till Ständiga veterinärkommittén, om olika metoder som skulle kunna förbättra djurens välbefinnande vid slakt.

Kommissionen angav särskilt att det är "kommissionens avsikt att i förslaget inbegripa ett krav på att djur som har bedövats, måste tappas på blod genom att båda halspulsådrorna eller de kärl som dessa kommer från skärs av för att orsaka hastig blödning och död, samt bestämmelser om minsta tillåtna strömstyrka för bedövning för de olika arterna i fråga".

När avser kommissionen att överlämna de rapporter och förslag som man syftar på i sitt svar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 april 1999)

Efter det att kommissionen hade gett sitt svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-2088/98 lämnade Vetenskapliga kommittén för djurs hälsa och välbefinnande ett yttrande(2) om användningen av olika gaser (koldioxid, kvävgas och syrgas) för att bedöva och avliva fjäderfä. Kommissionen kommer att ta detta yttrande i beaktande när man inom kort lägger fram sitt förslag.

(1) EGT C 13, 13.1.1999, s. 146.

(2) XXIV/B3/AHAW/RO4/1998 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0118



SKRIFTLIG FRÅGA E-0815/99 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (6 april 1999) Angående: Mervärdesskatt Vad anser kommissionen om den lagstiftning mot skattesmitning som håller på att införas i Förenade kungariket? Står den i strid med tanken bakom och grunderna till mervärdesskatt? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (26 april 1999) De åtgärder mot skattesmitning som nyligen aviserades i det brittiska budgetmeddelandet avser särskilda problem med undandragande och oegentligheter i det brittiska mervärdesskattesystemet. Med utgångspunkt i den information som hittills har tillhandahållits kommissionen tycks åtgärderna inte påverka skattebasen eller dess underliggande principer om rättvisa och objektivitet. Denna ståndpunkt kan givetvis revideras när lagstiftningsprocessen i Förenade kungariket är klar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0155/99

från Caroline Jackson (PPE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Röd ekorre och warfarin

Kan kommissionen uppge om den har för avsikt att förbjuda användningen av det ämne som marknadsförs under beteckningen warfarin? Detta har visat sig vara ett av de effektivaste medlen för att få ned antalet grå ekorrar i Storbritannien och kan därför vara ett användbart sätt att bevara den minskande stammen av röd ekorre. Eftersom det kanske inte finns något bra gift med liknande verkningskraft tillgängligt skulle konsekvenserna av ett förbud bli allvarliga.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(16 mars 1999)

Den aktiva beståndsdelen warfarin ingår i vissa bekämpningsmedel som används för att skydda växter och växtprodukter. Som aktiv beståndsdel i medel mot gnagare omfattas warfarin av en utvärdering som för närvarande genomförs inom ramen för rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(1).

Ett av de användningsområden där warfarin är tillåtet är för att kontrollera stammen av grå ekorrar och därigenom skydda träd. Detta användningsområde har beaktats vid utvärderingen och beslutsfattandet om warfarin. Ett slutgiltigt beslut väntas före sommaren 1999.

(1) EGT L 230, 19.8.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0845/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(7 april 1999)

Angående: Dåligt utförda offentliga arbeten i Grekland

För en tid sedan offentliggjordes ESPEL:s, det vill säga det särskilda rådet för kvalitetskontroll av offentliga arbeten, två tremånadersrapporter från det första halvåret 1998 om låg standard och dåligt utfört arbete i samband med de offentliga arbeten som förverkligats inom ramen för gemenskapsstödramen för Grekland. Enligt dessa uppgifter utgjorde de felaktigt utförda arbetena (det vill säga arbeten som utförts utan iakttagande av föreskrifterna) en procentandel som rör sig mellan 25 procent och 95 procent av samtliga arbeten. Eftersom detta avslöjande åstadkom en hel del uppståndelse resulterade detta i att de grekiska myndigheterna förband sig att vidta åtgärder för att rätta till och trygga standarden hos de arbeten som redan utförts.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Har ESPEL efter detta utgivit några nya rapporter och är det i så fall fortsättningsvis så att de arbeten som utförts inte följer föreskrifterna och hur stor andel utgör dessa i så fall procentuellt sett?

2. Har de grekiska myndigheterna faktiskt vidtagit de åtgärder de lovade vidta för att rätta till felaktigheter och brister och - om det är så - anser kommissionen i så fall att dessa åtgärder är tillräckliga och kan anses tillfredsställande?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(5 maj 1999)

På grundval av uppgifter från de grekiska myndigheterna kan kommissionen ge följande upplysningar:

1. Mellan juli 1998 och januari 1999 har ESPEL fortsatt att översända månatliga verksamhetsrapporter. För de 210 projekt som under denna period systematiskt och grundligt har kontrollerats gäller följande:

- 94 är korrekta eller uppvisar mindre brister som kommer att åtgärdas av entreprenörerna (kategori 1),

- 110 uppvisar betydande brister som visserligen inte påverkar säkerheten, men som leder till avsevärda underhållskostnader. Dessa kostnader kommer att dras av från entreprenörernas betalning (kategori 2),

- 6 uppvisar svåra brister som inte kan åtgärdas och projekten måste göras om på entreprenörernas bekostnad (kategori 3).

2. Som tidigare har annonserats skall ekonomiministeriet till de offentliga instanser som förvaltar de berörda projekten översända alla ESPEL:s enskilda rapporter som visar på kvalitetsbrister med begäran om de påföljder som föreskrivs i lagen.

För projekten i kategori 2 och 3 ovan skall ekonomiministeriet dessutom översända akten till arbetsinspektionen för kontroll av den påföljd som skall genomföras av de förvaltande instanserna. För projekten i kategori 3 skall ekonomiministeriet automatiskt översända akten till den allmänne åklagaren.

Kommissionen anser att åtgärderna ovan går i rätt riktning och kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen i ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0369/99

från Reinhard Rack (PPE) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: Läget för de länder som ansökt om medlemskap i EU i fallet Slovenien

Vid bedömningen av ansökarländernas framsteg inför toppmötet i Wien riktades kritik särskilt mot Slovenien, eftersom detta land på flera punkter inte varit berett att anpassa sig till gemenskapens regelverk, som till exempel att unionsmedborgare skall kunna förvärva fast egendom. Har framsteg gjorts på dessa punkter och har alla förbehåll mot ikraftträdandet av associeringsavtalet mellan EU och Slovenien därmed undanröjts?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(18 mars 1999)

Den slovenska regeringen antog i januari 1999 ett beslut om att öka takten när det gäller att anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk. Beslutet innefattade bl.a. en tidsplan för prioriterade åtgärder för vilka ett snabbt antagande är nödvändigt. Situationen vad gäller Sloveniens förberedelser för medlemskap kommer även i fortsättningen att granskas i de regelbundna rapporterna från kommissionens i slutet av varje år.

Vad beträffar gemenskapsmedborgares rätt att förvärva egendom i Slovenien begärde medlemsstaterna i samband med undertecknandet av Europaavtalet med Slovenien den 10 juni 1996 att en särskild bilaga skulle fogas till avtalet.

I denna bilaga (nr XIII) förbinder sig Sloveniens regering att utföra följande:

- Att vidta nödvändiga åtgärder för att ge medborgarna i Europeiska unionens medlemsstater, på ömsesidig basis, rätt att förvärva egendom i Slovenien utan diskriminering vid utgången av fjärde året efter associeringsavtalets ikraftträdande.

- Att ge de medborgare i EU:s medlemsstater som varit fast bosatta på Republiken Sloveniens nuvarande territorium under en period av tre år, på ömsesidig basis, rätt att förvärva egendom från associeringsavtalets ikraftträdande.

Den 4 februari 1999, fyra dagar efter Europaavtalets ikraftträdande, antogs en lag i vilken ömsesidighetsprincipen fastställs för medborgare i unionen som önskar förvärva egendom i Slovenien. Administrativa riktlinjer har också utfärdats av den slovenska regeringen till ledning för den lokala förvaltningen.

En del ansökningar om att få förvärva egendom i Slovenien lämnades omedelbart efter Europaavtalets ikraftträdande in till de lokala myndigheterna av medborgare i unionen. Regeringen bekräftade att alla nödvändiga lagstiftnings- och förvaltningsmässiga förutsättningar förelåg. Kommissionen bevakar nu det faktiska genomförandet av bilaga XIII.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0525/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(8 mars 1999)

Angående: Konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen

Under sammanträdesperioden i juni 1998 diskuterade och godkände Europaparlamentet betänkandet om konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen (A4-0137/98)(1). I slutsatserna till betänkandet uppmanade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram förslag till rådet och parlamentet om en särskild handlingsplan och en global stödram för konservindustrin för fiskeprodukter. Förslagen skall ta hänsyn till den nuvarande strukturpolitiken och de nya riktlinjerna för regionalpolitiken för perioden 2000-2006, vars principer man för närvarande håller på att diskutera, och skall omfatta nödvändiga finansiella stöd för utvecklingen av en gemenskapssektor för konservindustrin som kan möta konkurrensen på en världsomfattande marknad.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder den vidtagit för att lägga fram de förslag som begärdes av Europaparlamentet?

(1) EGT C 210, 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0697/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131 slutlig)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Vilka kriterier följer kommissionen vid bedömningen av den "grå marknaden" i de olika europeiska regionerna?

Svar avgivet av Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(6 maj 1999)

Visst är den dolda ekonomin mycket svår att både mäta och kontrollera, vilket redan har förklarats i svaret på den skriftliga frågan P-1784/97 från José Pomés Ruiz(2). Medlemsstaterna gör därför en mängd explicita och implicita justeringar i sina beräkningar av bruttonationalinkomsten (BNI), vars exakthet varierar från medlemsstat till medlemsstat.

Eurostat gör inga direkta mätningar av den dolda ekonomins omfattning i medlemsstaterna. Kommissionen har emellertid bett medlemsstaterna att göra tillägg för den dolda ekonomin på ett antal olika sätt för att verifiera och förbättra skattningarna av BNI och BNP (bruttonationalprodukten). Detta arbete beskrivs i kommissionens rapport till rådet och parlamentet(3), och där anges också svaren på de krav som ställs upp i direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser(4), och i synnerhet på artikel 7, där det framhålls att särskild uppmärksamhet skall ägnas åt verifiering och förbättring av beräkningarna av BNP och BNI samt åt täckningen av den dolda ekonomin.

De mest aktuella nationella BNP-siffrorna som grundar sig på detta arbete har använts vid de nyligen offentliggjorda beräkningarna av regional BNP per capita för åren 1994-1996. De nationella BNP-siffrorna har delats upp på de olika regionerna efter deras andel av det nationella bruttoförädlingsvärdet, enligt de uppgifter som har lämnats in av de nationella statistikkontoren.

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.

(2) EGT C 45, 10.2.1998.

(3) KOM(96) 124 slutlig.

(4) EGT L 49, 21.2.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0723/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka luxemburgiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0711/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Hur stor andel av de regionala inkomsterna kommer från den "grå marknaden" respektive från den "officiella marknaden" i regionen Madrid under vart och ett av de berörda åren?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0556/99

från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Ungdomars spelberoende

Föreningen för rehabiliterade spelare i Zaragoza (AZAJER) har meddelat att det har skett en ökning av antalet ungdomar i låga åldrar på landsbygden som har problem med sitt beroende av spel på olika typer av spelautomater. Enligt AZAJER uppfattas hasardspel inte som något särskilt negativt på landsbygden och inte heller finns det någon utbredd idé om att spelberoende är en sjukdom som bör behandlas.

Finns det någon europeiskt initiativ som är avsett att förebygga och behandla problemet med spelberoende?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(16 april 1999)

Kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att det inte finns något gemenskapsinitiativ som är avsett att förebygga och behandla problem med spelberoende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0264/99

från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen

(17 februari 1999)

Angående: Stadsstöd till spanska elföretag

Liberaliseringen av elmarknaden kommer enligt den spanska regeringens beräkningar att innebära extra kostnader för den spanska elsektorn. För att begränsa dessa kostnader har den spanska regeringen begärt kommissionens samtycke till att bevilja 1,37 biljoner pesetas till sektorn som kompensation för att den spanska elmarknaden öppnas för konkurrens.

Är detta stöd förenligt med Europeiska unionens rättsram för fri konkurrens?

Kommer kommissionen att inleda ett förfarande eller en undersökning för att säkerställa att denna åtgärd inte medför en snedvridning av konkurrensen?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(18 mars 1999)

De spanska myndigheterna lämnade den 18 februari 1998 in sin ansökan till kommissionen om en övergångsordning för elmarknaden, i enlighet med artikel 24.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el(1). Den 29 januari 1999 underrättade de också kommissionen om övergångsordningen i enlighet med artikel 93.3 i EG-fördraget.

Kommissionen granskar för närvarande övergångsordningen. Det är ännu för tidigt att uttala sig om övergångsordningens karaktär, dess förenlighet med gemenskapens konkurrensregler och möjligheten att inleda förfarandet som avses i artikel 93.2 i EG-fördraget.

(1) EGT L 27, 30.1.1997.