ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1639/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Tematiska diskussionsgrupper på Internet

Diskussionsgrupperna på Internet utgörs av personer som bestämmer sig för att diskutera ett särskilt tema och därför ber andra personer som använder nätet att registrera sig och visa sitt deltagande genom att lämna in namn enligt kravet från en grupp personer som fungerar som en så kallad authority, bildad av bl.a. forskningscentrerna Centro ricerche della Telecom (CSELT), Centro electronico dell'Università di Pisa (SERRA) och det lombardiska universitetskonsortiet CILEA.

Tyvärr verkar denna så kallade authority, som har erkänts genom att den används men inte genom lagstiftning, inte utmärka sig för sin objektivitet.

En grupp italienska medborgare som är aktiva på utvandringsområdet, CTIM, hade bestämt sig för att ha en temadiskussion om italiensk utvandring till olika delar av världen och hade därför lämnat in en formell ansökan till den GCM-grupp som fungerar som så kallad authority.

De personer som ansökte ombads att samla in 75 namn på nätanvändare som på så vis skulle visa att de ville delta i diskussionen. CTIM kunde lämna in 127 namn, men fick avslag med motiveringen att det förekom oegentligheter i förfarandena. Detta verifierades aldrig och det fanns ingen definition av förfarandena.

Kan kommissionen göra följande:

1. ingripa i bildandet av tematiska diskussionsgrupper genom ett direktiv som föreskriver inrättandet av en officiell så kallad authority,

2. vända sig till de ovannämnda GCM-grupper som förvaltar de italienskspråkiga tematiska diskussionsgrupperna,

3. utarbeta ett direktiv som definierar en så kallad authority och därmed ge rättslig säkerhet och säkerställa att de grundläggande bestämmelserna följs?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Martin Bangemann

(29 juni 1998)

Kommissionen anser sig inte ha någon behörighet i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1080/98

från Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen

(7 april 1998)

Ämne: Förlängning av befintliga förordningar om gruppundantag

Den konferens som anordnades av DG IV den 6 och 7 oktober 1997 för att höra de sektorer som berörs av grönboken om vertikala begränsningar i EG:s konkurrenspolitik (KOM(96) 721) tycks inte har lett till några särskilt klara slutsatser.

Anser inte kommissionen efter detta arrangemang att det skulle vara förnuftigt att helt enkelt förlänga de befintliga förordningarna om gruppundantag i ytterligare 15 år?

Skulle inte en sådan politik kunna innebära mindre administration för Europeiska kommissionen samtidigt som näringslivet slipper byråkratiska anmälningsförfaranden för avtal vid en tidpunkt då Maastrichtfördraget ålägger medlemsstaterna och medborgarna budgetrestriktioner?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1184/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Dominikanska republiken

Vilka åtgärder vidtar Europeiska unionen för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Dominikanska republiken? Kommer dessa åtgärder att vara till nytta för haitiska plantagearbetare?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(11 juni 1998)

Historiskt sett har förbindelserna mellan Dominikanska republiken och Haiti varit spända. Orsaken har varit de haitiska arbetarna i Dominikanska republikens sockerproduktion.

Kommissionen följer uppmärksamt situationen och har under årens lopp uppmuntrat till dialog mellan de båda länderna, vilket långsamt håller på att ge resultat. Sedan 1995 kan faktiskt en förbättring noteras i förbindelserna mellan Haiti och Dominikanska republiken, vilket de demokratiskt valda presidenterna för de respektive länderna till stor del har bidragit till. President Préval besökte Santo Domingo under mars 1996 och president Fernandez Reyna förväntas besöka Port-au-Prince under juni 1998.

Med stöd från medlemsstaterna finansierar kommissionen genom budgetpost B-7020 (mänskliga rättigheter och demokratisering) en kampanj för medborgarutbildning, vilken var till stor nytta under valen till den lagstiftande församlingen och kommunalvalen i maj 1998 i Dominikanska republiken.

Man har nyligen hållit tekniska möten, ledda av de respektive ländernas nationella tjänstemän med ansvar för beviljande och under överinseende av kommissionens delegationer i Santo Domingo och Port-au-Prince ansvar, för att utarbeta gemensamma åtgärder och program som gagnar båda länderna på områdena för miljö, transport och infrastruktur (vilka alla kommer att finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden). Ett av de viktigaste och känsligaste projekt som den dominikanska regeringen har föreslagit till finansiering från kommissionen är inriktat på just stöd till säsongsarbetare (främst haitiska arbetare) i sockerproduktionsdistrikten ("Bateyes") i Dominikanska republiken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1388/98

från Richard Howitt (PSE) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Europeiskt förslag om rasism och främlingsfientlighet på grundval av Amsterdamfördraget

De förslag om europeiska åtgärder för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet som kommissionen lagt fram på grundval av det ännu inte ratificerade Amsterdamfördraget välkomnas. Samtidigt ombeds kommissionen meddela när den avser att lägga fram liknande förslag för att bekämpa diskriminering av handikappade.

Anser inte också kommissionen att det inte skall förekomma någon rangordning i kampen mot diskriminering, och att det därför också bör läggas fram andra förslag för att bekämpa diskriminering av de grupper som anges i Amsterdamfördraget?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1217/98

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: ECB

I enlighet med artikel 109a andra stycket a i Fördraget om Europeiska unionen skall ECB:s direktion bestå av ordföranden, vice ordföranden och fyra andra ledamöter. I punkt b sägs att samtliga dessa skall utses genom överenskommelse mellan medlemsstaternas regeringar på stats- eller regeringschefsnivå på rekommendation av rådet som skall ha hört Europaparlamentet och ECB-rådet.

Skall andra typer av direktionsbefattningar skapas så att alla länder som ingår i Ekonomiska och monetära unionen blir företrädda i ECB:s verkställande utskott?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(11 juni 1998)

I EG-fördraget fastställs klart och tydligt att Europeiska centralbankens (ECB) direktion skall bestå av ordföranden, vice ordföranden och fyra andra ledamöter (artikel 109a.2 i EG-fördraget). Om det finns medlemsstater med undantag får antalet ledamöter i direktionen vara lägre, men det skall under inga omständigheter vara lägre än fyra (artikel 109l.1 i EG-fördraget).

Det bör uppmärksammas att ECB-rådet, som är bankens högsta beslutande organ, består av cheferna för alla deltagande medlemsstaters nationella centralbanker samt av ECB:s direktionsledamöter.

I ECB:s beslutande organ ingår även ECB:s allmänna råd, vars behörighet fastställs i artikel 47 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet (ECBS). I det allmänna rådet ingår cheferna för samtliga medlemsstaters centralbanker.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0369/98

från Nuala Ahern (V) till kommissionen

(24 februari 1998)

Ämne: Rapport från brittiska regeringens rådgivande kommitté för hantering av radioaktivt avfall

Har kommissionens direktorat för energi, miljö och transport utvärderat förslagen i rapporten från brittiska regeringens rådgivande kommitté för hantering av radioaktivt avfall (Radioactive Waste Management Advisory Committee, RWMAC) från september 1997 om Förenade kungarikets import och export av radioaktivt avfall? Kan kommissionen uttala sig om den tolkning som görs i rapporten av direktiv 92/3/Euratom (1) om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen, med avseende på genomförandet i Förenade kungariket?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(16 mars 1998)

Direktiv 92/3/Euratom om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen genomfördes i Förenade kungariket genom "Statutory Instrument 1993 No. 3031, Atomic Energy and Radioactive Substances, the Transfrontier Shipments of Radioactive Waste Regulations 1993", som offentliggjordes den 2 december 1993.

Kommissionen förfogar inte över rapporten från den brittiska regeringens rådgivande kommitté för hantering av radioaktivt avfall (RWMAC) från september 1997 om Förenade kungarikets import och export av radioaktivt avfall. Kommissionen kommer att komplettera sitt svar så snart den har mottagit och tagit ställning till den aktuella rapporten.

(1) EGT L 35, 12.2.1992, s. 24.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0719/98

från Amedeo Amadeo (NI) och Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen

(18 mars 1998)

Ämne: Mervärdesskattkommittén

Med anledning av förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (Mervärdesskattkommittén) (KOM(97) 0325-97/0186(COD))(1) vill vi ställa följande fråga: Kan Europeiska kommissionen se till att Mervärdesskattkommitténs yttranden offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, oavsett om kommittén fungerar som en normgivningskommitté eller som en rådgivande kommitté?

(1) EGT C 278, 13.9.1997, s. 6.

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0718/98 och E-0719/98 ingivna av Mario Monti för kommissionen

(6 maj 1998)

I de fall då kommissionen har ålagts att genomföra något sker detta i enlighet med de förfaranden som fastställs i rådets beslut 87/373/EEG av den 13 juli 1987(1). Kommissionen lämnar då förslag till åtgärder till en rådgivande kommitté bestående av företrädare från medlemsstaterna.

Kommissionen offentliggör inte förslag till åtgärder, men kan rådfråga berörda tredje parter.

Det framgår av kommissionens förslag till mervärdesskattekommittén(2) att varje beslut som kommissionen fattar med hjälp av den rådgivande mervärdesskattekommittén kommer att ha rättslig status och därför offentliggöras.

Kommissionen kan emellertid inte ta det juridiska ansvaret för att offentliggöra yttranden som saknar juridiskt värde då de tillkommit genom diskussioner i en rådgivande kommitté som saknar befogenhet att tolka gemenskapslagstiftning eller att godkänna specifika regler om tillämpning.

(1) EGT L 197, 18.7.1987.

(2) EGT C 278, 13.9.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1387/98

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) och Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Torvtillgångar i Polesjeregionen i Vitryssland

Känner kommissionen till den betydelse torvtillgångarna i Polesjeregionen i Vitryssland har som kolsänka samt deras mycket stora betydelse för den biologiska mångfalden?

Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att bidra till att bevara detta område inom ramen för sina strategier för klimatförändring och bevarande av den biologiska mångfalden, och, i synnerhet, finns EU-medel tillgängliga för sådant stöd?

Har kommissionen kontaktats av de vitryska myndigheterna angående sådant stöd, eller, omvänt, angående stöd till genomförande av destruktiv verksamhet som reglering och torrläggning av floder, och, om detta är fallet, med vilket resultat?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(5 juni 1998)

Kommissionen är medveten om torvtillgångarna i Polesjeregionen i Vitryssland och deras betydelse för miljön.

Mot bakgrund av de nuvarande bilaterala förbindelserna med Vitryssland planerar kommissionen för närvarande inga särskilda åtgärder avseende dessa torvtillgångar.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0169



SKRIFTLIG FRÅGA E-2054/98 från Felipe Camisón Asensio (PPE) till kommissionen (7 juli 1998) Ämne: Graden av tillämpning av gemenskapens regelverk i de olika medlemsstaterna Med hänvisning till jämförelser mellan uppgifter från 1997 och 1996 skulle jag vilja att kommissionen informerade om följande: Hur snabbt införlivar medlemsstaterna direktiven och hur många motiverade yttranden och åtal väcks vid EG-domstolen för var och en av de femton medlemsstaterna? Vilka sektorer har oftast berörts av kommissionens åtgärder? Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (16 juli 1998) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till den femtonde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning(1), som översändes till parlamentet den 27 maj 1998. Rapporten innehåller alla de upplysningar som efterfrågas. (1) KOM(98) 317 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1607/98

från Mirja Ryynänen (ELDR) till kommissionen

(11 maj 1998)

Ämne: Innehållet i läroböcker om andra medlemsstater

Enligt uppgifter publicerade i finsk press finns det fortfarande felaktig information om Finland i de läroböcker som används i grundskolan i vissa medlemsstater. I böcker som används bland annat i Frankrike beskrivs Finland med fotografier från 1950 - talet och i förvrängda ordalag. Dagens moderna informationssamhälle nämns inte med ett ord.

EU lägger ner avsevärda medel på utbildnings- och kulturprogram samt olika informationskampanjer. Informationskampanjerna för att främja det europeiska medborgarskapet kan inte röna framgång om de baskunskaper som lärs ut i skolorna om andra medlemsstater är både bristfälliga och förvrängda.

Jag skulle vilja veta vad kommissionen gör för att säkerställa att de grundläggande uppgifter som finns i medlemsstaternas läroböcker om samtliga medlemsstater är riktiga och aktuella.

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(15 juni 1998)

Kommissionen har ingen behörighet att agera när det gäller läromedlens specifika innehåll i en viss medlemsstat, eftersom detta är ett område där subsidiaritetsprincipen tillämpas enligt artikel 126 i EG-fördraget.

Enligt artikel 126 skall gemenskapen bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. Informationsnätverket om utbildning i Europa (Eurydice) producerar och sprider tillsammans med Sokrates-programmet, som främjar samarbetet mellan medlemsstaterna, information om system och reformer inom utbildningen i de deltagande medlemsstaterna. Eurydice har nyligen publicerat den tredje utgåvan av ett häfte med viktiga uppgifter om utbildningen i gemenskapen, på grundval av de insatser som de deltagande medlemsstaterna gör inom Sokrates-programmet.

I artikel 126 fastställs dock även att gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation.

Kommissionen kommer dock att göra de franska utbildningsmyndigheterna uppmärksamma på de aspekter som parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2239/98

från Franco Malerba (PPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Åtgärder för skydd mot risken för asteroidkrockar

Risken för att en stor asteroid krockar med jorden är liten, men den dokumenterade kartläggningen av mer än 150 kratrar orsakade av asteroider på platser på jorden som ligger över vattenytan samt det mycket stora antalet synliga kratrar på månen påminner oss om att sådana händelser inträffar kontinuerligt i den del av rymden där jorden kretsar. Om en stor asteroid (ca 10 km i diameter) krockade med jorden skulle det kunna leda till att flera levande arter utrotades, men om man långt i förväg kunde bestämma deras bana skulle det bli möjligt att motverka katastrofen och sannolikheten för att man skulle lyckas skulle vara ganska stor. Att upptäcka och kontrollera asteroider är emellertid inte lätt med tanke på att de är relativt små och följaktligen inte särskilt ljusstarka.

Den 20 mars 1996 godkände Europarådet Lorenzi-resolutionen 1080/96, i vilken Europas stater uppmanas att finansiera forskningen om hur jorden kan skyddas från asteroider inom ramen för internationellt samarbete.

I Europa finns det flera olika forskningscentrum där man studerar asteroider, men en ansökan om finansiering för forskning kring NEO (Near Earth Objects) som i januari 1997 lades fram för kommissionens GD XII fick avslag. I Förenta staterna däremot har det investerats 10 miljoner dollar i tre redan aktiva forskningsprogram: Spacewatch, Loneos och Neat.

Kan kommissionen ange hur den avser att bemöta denna globala asteroidrisk, vilka undersökningar och program den är villigt att stödja samt vilken typ av internationellt samarbete den avser att ge sig in i?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Edith Cresson

(8 september 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1578/98 från Glyn Ford(1).

(1) Se s. 150.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1891/98

från Jean-Claude Pasty (UPE) till kommissionen

(9 juni 1998)

Ämne: Löner och ersättningar till ledamöterna av gemenskapens institutioner

Kan kommissionen för att bemöta önskemålen om öppenhet vad beträffar löner och ersättningar till ledamöterna av Europeiska unionens institutioner, som så många gånger uttryckts i olika europeiska medier, i sin helhet tillkännage beloppen för brutto- och nettolöner, skatter samt de ersättningar som är knutna till tjänsten för ledamöterna av kommissionen, domarna vid domstolen, ledamöterna av revisionsrätten samt domarna vid förstainstansrätten?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(22 juli 1998)

Parlamentsledamoten har frågor om löner och ersättningar till ledamöter vid Europeiska unionens institutioner. Kommissionen kan svara för egen del, men avböjer att besvara frågan på de andra självständiga institutionernas vägnar.

Kommissionsledamöternas löner och ersättningar är kopplade till lönerna och ersättningarna för kommissionens tjänstemän, som fastställs i tjänsteföreskrifterna, senast ändrade genom rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2591/97 av den 18 december 1997(1) om anpassning med verkan från och med den 1 juli 1997 av löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de korrigeringskoefficienter som tillämpas på dessa löner och pensioner.

Kommissionsledamöternas lön består av följande delar:

- En grundlön.

Kommissionsledamöternas grundlön är lika med 112,5 % av grundlönen för en tjänsteman i lönegrad A1/6 och uppgår till 617 756 belgiska franc. För kommissionens ordförande och två vice ordförande är grundmånadslönen 138 % respektive 125 % av lönen för en tjänsteman i A1/6.

Kommissionsledamöterna betalar skatt enligt en progressiv skatteskala på sin grundlön med en högsta marginalskattesats på 45 %. Dessutom betalar de en tillfällig avgift på 5,83 % på delar av lönen. Det är samma skatter och avgifter som enligt tjänsteföreskrifterna gäller för kommissionens tjänstemän och de går till EU-budgeten. Dessutom dras en avgift på 1,8 % för sjuk- och olycksfallsförsäkring av på lönen.

- Ett bostadstillägg på 15 % av grundlönen.

Kommissionsledamöterna är inte berättigade till det utlandstillägg på 16 % av grundlönen som andra tjänstemän i kommissionen som arbetar utomlands erhåller.

- Ett månatligt representationstillägg på 24 515 belgiska franc.

Övriga ersättningar är de samma som utgår till tjänstemän vid kommissionen enligt tjänsteföreskrifterna. Ett exemplar av föreskrifterna kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Sammantaget kan månadslönen netto för en ledamot av kommissionen beräknas till 513 410 belgiska franc. Beloppet kan variera beroende på hushålls- och barntillägg.

(1) EGT L 351, 23.12.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1813/98

från Luigi Vinci (GUE/NGL) och Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Tillämpning av direktiv 91/686/EEG om farligt avfall

Artikel 3.2 i direktiv 91/689/EEG(1) om farligt avfall fastställer, i enlighet med artikel 11.1 b i direktiv 75/442/EEG(2), att en medlemsstat i enlighet med artikel 10 i direktiv 75/442/EEG får frångå artikel 10 i det direktivet beträffande inrättningar och företag som återvinner avfall som omfattas av det här direktivet. Villkoren för beviljandet av tillstånd beskrivs i artikel 3.2 i direktiv 91/689/EEG. Artikel 3.4 i direktiv 91/689/EEG föreskriver att om en medlemsstat avser att utnyttja bestämmelserna i punkt 2 skall de regler som avses i den punkten meddelas kommissionen senast tre månader innan de träder i kraft. Kommissionen skall samråda med medlemsstaterna.

Mot bakgrund av dessa samråd skall kommissionen föreslå att reglerna slutgiltigt fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 18 i direktiv 75/442/EEG. Direktiv 83/189/EEG(3) har infört ett särskilt informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter.

1. Hur tolkar kommissionen ovan nämnda artikel 3.4? Om det har gått tre månader från det datum då bestämmelserna meddelades kommissionen, kan dessa då antas även om kommissionen fortfarande inte har beslutat om godkännande eller avslag av dessa bestämmelser?

2. Är det riktigt att Italien har meddelat kommissionen om förslag till tekniska föreskrifter för tillämpningen av förenklade förfaranden för återvinning av farligt och ofarligt avfall?

3. Vilket datum inlämnades detta meddelande vad gäller såväl skyldigheten enligt artikel 3.4 i direktiv 91/689/EEG som direktiv 83/189/EEG?

4. Känner kommissionen till om fristen för meddelande av ovan nämnda föreskrifter fortfarande gäller? Om inte, vilket datum löper denna frist ut enligt både direktiv 91/689/EEG och direktiv 83/189/EEG?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(17 juli 1998)

I artikel 3.4 i direktiv 91/689/EG fastställs att efter utgången av den tremånadersperiod som anges i denna artikel kan de nationella bestämmelser som nämns i artikel 3.2 antas, även om kommissionen ännu inte antagit något beslut om att godkänna eller avslå dem. Om medlemsstaten efter tremånadersperiodens utgång antar bestämmelserna och kommissionen sedan inte godkänner dessa måste bestämmelserna ändras så att inget brott mot gemenskapslagstiftningen föreligger.

Italien har till kommissionen anmält förslag till bestämmelser för att tillämpa artiklarna 31-33 i Italiens dekret 22/1997 om avfall. Anmälan gjordes den 27 augusti 1997 enligt direktiv 83/189/EEG och den 17 oktober 1998 enligt direktiv 91/689/EEG. En kompletterande bilaga till förslaget anmäldes enligt artikel 3.4 i direktiv 91/689/EEG den 12 februari 1998. Väntetiderna enligt direktiv 83/189/EEG och direktiv 91/689/EEG gick ut den 28 november 1997 respektive den 17 januari 1998. Vad gäller bilagan som anmäldes den 12 februari 1998 gick väntetiden ut den 12 maj 1998.

(1) EGT L 377, 31.12.1991, s. 20.

(2) EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.

(3) EGT L 109, 26.4.1983, s. 8.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0617/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(9 mars 1998)

Ämne: Utvidgningen av Interregprogrammet till att omfatta klippöar

Enligt uppgifter har den grekiska regeringen - helt riktigt - låtit införa sex klippöar, belägna i Egeiska havet, i Interregprogrammet.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen vilken dess officiella ståndpunkt är i denna fråga, och om den ämnar finansiera projekt på dessa klippöar som alldeles uppenbart hör till grekiskt (och därigenom alltså europeiskt) territorium.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(7 maj 1998)

Sedan 1981 då Grekland anslöts till gemenskapen medfinansierar kommissionen åtgärder och projekt i hela Grekland.

Genom strukturfonderna och inom ramen för de olika sektorprogrammen och regionala programmen enligt gemenskapsstödramarna för 1994-1999 samt gemenskapsinitiativprogram såsom Interreg II finansierar kommissionen åtgärder och projekt som avser utvecklingen i de avlägset belägna områdena på grekiska fastlandet och i övärlden.