ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3192/98

från Arthur Newens (PSE) till kommissionen

(27 oktober 1998)

Angående: Handel med länderna i före detta Sovjetunionen

Kan kommissionen redogöra för hur mönstret i handeln mellan var och en av staterna i före detta Sovjetunionen och varje enskild EU-medlemsstat utvecklats årligen sedan Sovjetunionen upplöstes?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-3191/98 och E-3192/98 ingivna av Hans van den Broek för kommissionen

(16 december 1998)

Via Tacis-programmet har gemenskapen sedan 1991 givit huvudsakligen tekniskt bistånd till länderna i f.d. Sovjetunionen. Även Mongoliet blev 1996 berättigat till stöd från Tacis. Programmet har genomförts på grundval av nationella program som överenskommits med vart och ett av partnerländerna samt på grundval av ett mellanstatligt program för internationella frågor, t.ex. rörande miljön. Projekt har utarbetats inom ett antal huvudområden. Under 1996 ändrades den rådsförordning som styrde genomförandet av Tacis-programmet (rådets förordning (Euratom, EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet(1)), bl.a. i syfte att möjliggöra investeringsfinansiering i mindre skala. Investeringsfinansieringen begränsas för närvarande till investeringar i småskalig infrastruktur vid gränsövergångar och i eget kapital i små och medelstora företag.

Vidare har gemenskapen reagerat på akuta behov i de nya oberoende staterna och Mongoliet genom att ge humanitärt bistånd. För perioden 1993-1997 uppgick detta bistånd till 313 miljoner ecu. Biståndet har huvudsakligen koncentrerats till tre stora krisområden: södra Kaukasus, inklusive Azerbajdzjan, Armenien och Georgien; Tjetjenien i Ryssland samt Centralasien, inklusive Kirgizistan och Tadzjikistan.

Mängden tillförlitlig statistik om handeln med de nya oberoende staterna är begränsad. Under de första åren efter upplösningen av Sovjetunionen saknades uppgifter om ett flertal länder. De mest tillförlitliga och heltäckande uppgifterna avser handeln med Ryssland, som är gemenskapens ojämförligt största handelspartner i området. Exempelvis svarade Ryssland 1996 för 81 % av de nya oberoende staternas totala export. För de flesta av dessa stater skedde en stor andel av utrikeshandeln med övriga nya oberoende stater.

Kommissionen sänder följande uppgifter direkt till frågeställaren och Europaparlamentets sekretariat: en redogörelse för hur det totala tekniska biståndet från Tacis under perioden 1991-1997 fördelar sig mellan de tidigare sovjetrepublikerna, en redogörelse för hur det totala biståndet från Tacis fördelar sig mellan olika sektorer, en redogörelse för hur anslagen för humanitärt bistånd 1991-1997 fördelar sig mellan olika länder och sektorer, uppgifter om handelsflöden mellan gemenskapen och de nya oberoende staterna samt om handelsbalansen mellan Ryssland och gemenskapen.

(1) EGT L 165, 4.7.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2178/98

från Angela Sierra González (GUE/NGL) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: Sekter i EU

Spanska polisen avslöjade nyligen närvaron av en grupp anhängare av Soltempelsekten på Kanarieöarna.

Medlemmarna av gruppen, som till största delen bestod av tyska medborgare, hade för avsikt att begå självmord på ön före den väntade "världens undergång".

Denna händelse har åter aktualiserat spridningen av "självmordssekter" i förbindelse med det nya årtusendet, utöver de sekter som värvar medlemmar för sina ledares personliga vinst.

Bland de spanska regionerna är det Kanarieöarna som har det största antalet sådana grupper, vilka beräknats till cirka 300 på Kanarieöarna och nära 3000 i hela Spanien. Mer än 250 000 personer är medlemmar i sådana grupper i Spanien.

Problemets stigande omfattning gör det nödvändigt att vidta åtgärder för att gripa sig an orsakerna till uppkomsten av sådana rörelser och organisationer, som utnyttjar den fria föreningsrätten för att värva och "hjärntvätta" sina medlemmar.

Det är samtidigt nödvändigt att kombinera dessa åtgärder med en absolut garanti för de enskilda individernas fria föreningsrätt och religionsfrihet.

Har kommissionen kännedom om ovan nämnda händelser och den berörda gruppens koppling till Soltempelsekten?

Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att undvika spridningen av dessa "självmordsgrupper" inom EU?

Anser kommissionen att det är nödvändigt att anta lagar på internationell nivå för att hindra en ökning av sådana grupper inom EU?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

Kommissionen har inte erhållit officiell information om de händelser som parlamentsledamoten nämner.

Lämpliga åtgärder torde kunna vidtas med stöd i avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen för att förbättra samarbete mellan rättsliga myndigheter och polis i denna fråga. Som bestämmelserna i avdelning VI ser ut idag måste initiativ till sådana åtgärder på EU-nivå komma från medlemsstaterna. Kommissionen saknar initiativrätt i denna fråga.

Sekternas verksamhet faller vidare under gällande nationell lagstiftning, t.ex. skatte-, familje- och arbetslagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3249/98

från Luigi Moretti (NI) till kommissionen

(20 oktober 1998)

Angående: Beskattning av värdepapper i Italien

Artikel 8 femte stycket i lagstiftningsdekret nr 461, som utfärdades av Republiken Italien den 21 november 1997, medför en ändring av artikel 10b i lag nr 77 av den 23 mars 1983. Genom de nya styckena - det fjärde och det femte - om värdepapper som deponeras i EU:s övriga medlemsstater införs ett beskattnings- och uppbördssystem som är annorlunda och strängare än de tidigare bestämmelserna rörande värdepapper som deponeras i Italien.

Är detta förenligt med unionens lagstiftning, särskilt vad gäller den grundläggande fria rörligheten för kapital och principen om fri konkurrens?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(14 december 1998)

På grundval av den lag som parlamentsledamoten nämner förefaller den särskilda ordningen med en skattesats på 12,5 % vara tillämplig på inkomster av värdepapper i investeringsfonder i andra medlemsstater som innehas av personer med hemvist i Italien, vare sig dessa värdepapper är deponerade i Italien eller ej.

När den särskilda skatteordningen är tillämplig förefaller det enligt lagstiftningen i fråga inte vara möjligt för en person med hemvist i Italien att få skattekredit för den utländska skatt som betalats av en fond i en annan medlemsstat. Om värdepapperen är deponerade i utlandet förefaller det dock enligt den italienska lagstiftningen vara möjligt att få en sådan skattekredit om den skattskyldige avstår från den särskilda skatteordningen och tar upp inkomsterna från fonden till beskattning inom ramen för den allmänna progressiva inkomstskatten.

Kommissionen håller på att samla in ytterligare information beträffande den lagstiftning som nämns av parlamentsledamoten och kommer att granska den ingående, framför allt i syfte att bedöma den italienska lagstiftningens förenlighet med gemenskapsrätten på ovan nämnda punkt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0076



SKRIFTLIG FRÅGA E-3045/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Ramdirektiv om buller Kan kommissionen, mot bakgrund av förberedandet av ett ramdirektiv om buller, ange riktlinjerna för detta eventuella direktiv, som är nödvändigt och brådskande, samt den planerade tidsplanen för utformningen av det? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (17 december 1998) Vid konferensen om gemenskapens framtida bullerpolitik, som hölls i Köpenhamn den 7 september 1998, meddelade kommissionen att den kommer att förbereda ett utkast till direktiv om buller så snart som möjligt. Kommissionen arbetar redan med expertgrupper för buller för att få fram ett underlag som kan ligga till grund för det aktuella ramdirektivets tekniska innehåll. Resultat förväntas under 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3460/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: EU-medel till delstaten Kärnten i Österrike

Kan kommissionen meddela följande om tilldelningen av EU-medel till delstaten Kärnten:

1. Vilken summa uppgår de tilldelade EU-strukturmedlen till? Hur fördelas denna på enskilda fonder och olika gemenskapsprogram och -initiativ? Vilka EU-medel från övriga budgetposter har sedan 1995 tilldelats Kärnten för pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direktutbetalning - exempelvis för forskningsinstitutioner, universitet, företag och andra huvudmän?

2. Hur många arbetstillfällen har skapats och räddats med hjälp av dessa medel?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3151/98

från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen

(19 oktober 1998)

Angående: Utvidgad plan för gemensam bekämpning av skogsbränderna vid Medelhavet inom ramen för den gemensamma politiken för civilförsvar

Jag vill - mot bakgrund av den ståndpunkt som Europaparlamentet nyligen gav uttryck för i en resolution om införandet av en gemensam skogsbrukspolitik som skall beakta skogarnas egenart i Medelhavsområdet och etablera ett permanent samarbete mellan medlemsstaterna med avseende på de brandsläckningsflygplan dessa förfogar över - fråga kommissionen om den övervägt att inom ramen för den gemensamma politiken för civilförsvar utarbeta en utvidgad plan för gemensam bekämpning av skogsbränder, i synnerhet med tanke på länderna i Sydeuropa?

Förverkligandet av en sådan plan skulle innebära en inbesparing av ansenliga resurser i samband med införskaffandet av nödvändig utrustning för brandbekämpning, samordning av åtgärder samt utbyte av erfarenhet, tekniskt kunnande och information medlemsstaterna emellan, vilket skulle leda till en mer effektiv bekämpning av eldsvådorna och att den förödelse som dessa orsakar skulle minska i omfattning.

Tänker kommissionen ta initiativ till ovannämnda utvidgade plan och därefter ta den under sitt beskydd, mot bakgrund av att en förändring i väderleken nu väntas föra med sig ännu flera skogsbränder vid Medelhavet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(27 november 1998)

Sedan flera år tillbaka stöder kommissionen medlemsstaterna i deras kamp mot skogsbränder. Bland annat har man i de sydliga medlemsstaterna inrättat självutbildningscentra som möjliggör erfarenhetsutbyte. Sedan 1996 har även ett system för utbyte av experter varit i drift. Varje sommar upprättas slutligen med kommissionens hjälp ett system för utbyte av informationer beträffande risknivåerna mellan medlemsstaterna.

Kommissionens stöd till utvecklingen av ömsesidig hjälp mellan medlemsstaterna vid skogsbränder har också inneburit att Frankrike och Italien år 1994, tack vare detta stöd, kunnat sluta ett administrativt avtal om gemensam användning av utrustning för skogsbrandsbekämpning från luften.

Inom ramen för det befintliga handlingsprogrammet för gemenskapens verksamhet på civilskyddsområdet är kommissionen beredd att ge ytterligare stöd och att bidra till varje initiativ som leder till förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna, och som gör insatserna effektivare och minskar katastrofernas effekter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3801/98

från Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen

(22 december 1998)

Angående: Avtalsbrott mellan Texas-Samsung (Maia) och den portugisiska staten

Texas Instruments-Samsung Electronic (TISE), ett företag som tillverkar halvledare, meddelade i förra veckan sina 748 arbetare att företagets verksamhet i Maia i Portugal upphör den 31 mars 1999.

Beslutet, som enligt företaget är oåterkalleligt, kommer att få allvarliga sociala följder. Det strider mot ett avtal med den portugisiska staten som baserar sig på ett programavtal som undertecknades i juli 1995 och som skulle gälla fram till 2004. Avtalet gjorde det möjligt att bevilja samriskföretag avsevärda finansiella stimulansmedel. Fastän den portugisiska regeringen redan veckan innan kände till att företaget hade för avsikt att ensidigt bryta avtalet var det företaget som offentliggjorde beslutet. Avtalet har ännu inte offentliggjorts under förevändningen att offentliggörandet kunde skada förhandlingarna där det viktigaste verkar vara att de stimulansmedel som beviljats företaget inom ramen för programavtalet återlämnas.

I en situation som denna, som är särskilt allvarlig ur flera synvinklar sett, men i synnerhet ur socialt perspektiv, är det ytterst lämpligt och brådskande att fråga kommissionen om den kände till detta programavtal, om gemenskapsmedel är inblandade samt på vilket sätt de allmänna medlen förvaltas, både då det är fråga om nationella medel eller gemenskapsmedel.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies

(22 januari 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0050



SKRIFTLIG FRÅGA E-2868/98 från Richard Corbett (PSE) till kommissionen (28 september 1998) Angående: Okränkbarhet för områden som skyddas av livsmiljödirektivet Lokala myndigheter vidtar åtgärder, exempelvis inrättar nya skyltsystem vilket får trafiken att använda en väg som går genom ett område skyddat av livsmiljödirektivet 92/43/EEG(1). Utgör detta en utveckling som kräver en utvärdering av följderna för området enligt livsmiljödirektivet? (1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2818/98

från Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen

(17 september 1998)

Angående: Avfallsdammar i flodområdena vid pyritbältet i Huelva

Katastroföversvämningen av giftigt spillvatten i Aznalcóllar (Spanien) får ytterst allvarliga konsekvenser för Doñana-området. Ämnar kommissionen kräva att den spanska staten inrättar ett andra skyddssystem kring detta slags avfallsdammar i liknande flodområden i Europeiska unionen, till exempel vid pyritbältet i Huelva?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(23 oktober 1998)

Kommissionen kommer att diskutera lagringen av pyrit i Huelva vid sitt kommande "paketmöte", om klagomål och överträdelseförfaranden på miljöområdet, i Madrid den 12-13 november 1998.

Kommissionen kommer inte att underlåta att informera frågeställaren om resultaten av detta möte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3320/98

från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen

(10 november 1998)

Angående: Den helige Makarios kloster på Cypern förvandlas till kasino

I europeisk press (tidningen L'Alsace den 17 oktober 1998) har man återigen kunnat läsa om Den helige Makarios kloster, ett armeniskt kloster beläget i den ockuperade delen av Cypern, som hotas såväl av total förstörelse som av att förvandlas till kasino. I ovannämnda tidning hänvisas till en rapport om klostret som varit uppe för behandling i Europarådet. Artikeln konstaterar att detta värdefulla kristna minnesmärke med anor från 1000-talet har blivit utsatt för kontinuerlig vandalisering ända sedan den turkiska invasionen av Cypern.

Kommissionen underströk i sitt svar (den 23 april 1998) på parlamentsledamot Katerina Daskalakis fråga (E-0968/97)(1) att den "känner till" denna fråga och att den "kommer att ta upp denna punkt" i sina kontakter med de turkiska myndigheterna. Jag vill på nytt fråga kommissionen om den faktiskt har vänt sig till turkarna i detta ärende, och vad den ämnar göra för denna sak innan det är för sent, eftersom kommissionen ju nu försöker finna vägar för att kringgå protesterna mot den europeiska finansieringen av den stat som invaderat Cypern - ett sätt att vidare uppmuntra egenmäktighet och despotism.

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(15 december 1998)

Sedan den turkiska regeringen beslutat inställa all politisk dialog med Europeiska unionen efter Europeiska rådets möte i Luxemburg har läget i förbindelserna mellan gemenskapen och Turkiet inte tillåtit att kommissionen tar upp frågan om den helige Makarios kloster med de turkiska myndigheterna. För övrigt beklagar kommissionen avsaknaden av kontakt med det civila samhället i den norra delen av Cypern sedan flera månader tillbaka. Läget tillåter för ögonblicket inte att kommissionen vidtar några konkreta åtgärder för att bevara kulturarvet.

(1) EGT C 323, 21.10.1998, s. 100.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2909/98

från Ian White (PSE) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Anläggningen för avfallsförbränning i Casares

Har kommissionen fått något svar från den spanska regeringen angående den föreslagna, kommunala anläggningen för avfallsförbränning och kommissionens strävan efter att säkerställa att det avfall som kommer till anläggningen och soptippen undanskaffas utan fara för människors hälsa och för miljön?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(20 november 1998)

Anläggningen för fast hushållsavfall i Casares (Malaga) är inte avsedd för förbränning av sopor. Anläggningen kommer att bestå av en komposteringsstation för det biologiskt nedbrytbara avfallet, och en deponi för inert avfall.

En miljökonsekvensbedömning har genomförts, och man har vidtagit förebyggande och korrigerande åtgärder i enlighet med kraven i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Dessutom ingår en övervaknings- och kontrollplan i denna bedömning.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3064/98

från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Portugisiska projekt på energiområdet

Kommissionen beslutade att finansiera 116 demonstrationsprojekt inom det energitekniska området och 120 följdåtgärder till ett belopp på totalt 110,5 miljoner ecu.

Kan kommissionen informera mig om det bland dessa projekt och följdåtgärder finns några som är avsedda för Portugal samt det belopp som beviljats sådana eventuella projekt och följdåtgärder?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(23 oktober 1998)

Inom ramen för programmet för icke-nukleär energi, demonstrationsdelen (Thermie), har 12 förslag om demonstrationsprojekt (typ A) med 16 portugisiska deltagare utvärderats av kommissionen. Den sammanlagda beräknade bidragssumman för dessa 12 förslag uppgår till 8,1 miljoner ecu.

Kommissionen har dessutom utvärderat 19 förslag om kompletterande åtgärder (typ B), med ett planerat deltagande av 20 portugisiska organisationer, för en sammanlagd summa av 2,7 miljoner ecu.

Kommissionen översänder en fullständig förteckning över dessa 31 förslag (12 projekt av typ A och 19 av typ B) direkt till frågeställaren och till parlamentets generalsekretariat. I denna anges referens, titel, kostnad, beräknat stöd och den portugisiske förslagsställaren.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2496/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Artikel 169

Kommer kommissionen att offentliggöra sin arbetsordning för hanteringen av ärenden enligt artikel 169 i fördraget?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

De aktuella reglerna har offentliggjorts i förordet till 12:e årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning(1). I förorden till de efterföljande årsrapporterna har hänsyn tagits till förbättringar som infört(2).

Kommissionen har för övrigt just gjort en utvärdering av hur förfarandena fungerar och har vidtagit åtgärder för att skapa förbättringar, vilket parlamentet senare kommer att få information om.

(1) EGT C 233, 30.8.1993.

(2) 11:e årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning: EGT 154, 6.6.1994. 12:e årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning: EGT 254, 29.9.1995. 13:e årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning: EGT 303, 14.10.1996. 14:e årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning: EGT 332, 3.11.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2929/98

från Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: En europeisk turistmyndighet

Europaparlamentet har på mitt förslag utfärdat två resolutioner (A4-0080/94(1) och A4-0016/96(2)) om att inrätta en europeisk turistmyndighet. Kommissionsledamoten Papoutsis svarade (P-2433/96(3) och E-1129/97(4)) att man efter det första fleråriga programmet för europeisk turism skulle utreda inrättandet av en sådan myndighet.

Kan kommissionen informera om vilka åtgärder den vidtagit för att tillmötesgå parlamentets krav, inte minst med tanke på att turismen tyvärr inte längre nämns i Amsterdamfördraget?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(26 oktober 1998)

Såsom angetts i tidigare svar, anser kommissionen att frågan om en europeisk turistmyndighet bör utredas efter det att rådet har tagit beslut i frågan om ett flerårigt program för stöd till europeisk turism och då i enlighet med detta beslut. Komissionen kommer även fortsättningsvis att prioritera antagandet och genomförandet av ett sådant program.

(1) EGT C 18, 23.1.1995, s. 159.

(2) EGT C 65, 4.3.1996, s. 34.

(3) EGT C 365, 4.12.1996, s. 115.

(4) EGT C 319, 18.10.1997, s. 234.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2748/98

från Hiltrud Breyer (V) till rådet

(8 september 1998)

Angående: Ett år med europeisk volontärtjänst för ungdomar

Anser rådet att ett år med europeisk volontärtjänst för ungdomar skulle kunna utgöra ett alternativ till militärtjänst och vapenfri tjänst i medlemsstaterna? Vilka åtgärder ämnar rådet vidta avseende detta?

Svar

(16 november 1998)

Den ärade parlamentsledamoten påminner sig säkert att det åligger varje medlemsstat att bestämma om perioder med volontärtjänst skulle eller inte skulle kunna anses som ett alternativ till den lagliga skyldigheten att utföra militärtjänst eller vapenfri tjänst. Dessutom sägs i Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar"(1) att "verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten ersätter inte medlemsstaternas militärtjänst, alternativa vapenfria tjänst eller den obligatoriska samhällstjänst som finns i flera medlemsstater".

Rådet noterar att kommissionen under medlingsförfarandet åtog sig att förbereda en undersökning av den nuvarande situationen med avseende på denna fråga, något som rådet med intresse ser fram emot.

(1) EGT L 214, 31.7.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2153/98

från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen

(13 juli 1998)

Angående: Acerinox och radioaktivt avfall

I början av juni 1998 förekom ett radioaktivt utsläpp (förmodligen av cesium 137) i företaget Acerinox (Algeciras, Spanien) som är specialiserat på upparbetning av radioaktivt avfall. Som en följd av detta läkarundersöktes arbetarna vid Acerinox och vid två andra företag (det ena i Huelva och det andra i Badajoz) som tog emot avfall från Acerinox för att bearbeta det som stålpulver i sin produktionsprocess. Kärnkraftsinspektionen upptäckte läckan före den 9 juni men offentliggjorde inte det inträffade. Miljöskyddsorganisationer anser att Spanien har brutit mot det internationella protokollet om kärnkraftsolyckor genom att inte omedelbart informera om läckan.

Kan kommissionen svara på följande frågor:

1. Varifrån kom avfallet?

2. Vilken typ av radioaktiv källa innehöll det?

3. Hur aktiv var denna källa totalt sett?

4. Hur stor mängd radioaktivt stoft läckte ut i form av ett radioaktivt moln?

5. Hur stor mängd radioaktivt stoft fanns kvar i askan?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(16 september 1998)

Enligt den rapport som kärnsäkerhetsrådets ordförande presenterade för det spanska parlamentet, och som de nationella myndigheterna därefter vidarebefordrade till kommissionen, kommer allt det metallskrot som behandlas av företaget Acerinox från utlandet. Att avfallet skulle komma från Spanien har helt kunnat utesluta.

Det är förmodligen möjligt att fastställa varifrån den avfallssändning kommer som innehöll den radioaktiva källan, men det är föga troligt att man kan fastställa källans exakta ursprung.

Källan till radioaktiviteten var cesium 137. Exakt hur aktiv källan är har ännu inte fastställts, men en uppskattning från kärnsäkerhetsrådet visar att aktiviteten ligger mellan 8 och 80 curie (Ci).

En betydande del av källans radioaktivitet läckte ut. Kärnsäkerhetsrådet nämner siffror på mellan 800 och 1900 becquerel per gram stoft som finns kvar i rökreningssystemet. I slaggen från smältningen finns det inte någon radioaktivitet kvar.