SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/898

(2004/C 78 E/0949)

SKRIFTLIG FRÅGA E-4030/03

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(12 januari 2004)

Ämne: Underutnyttjade betalningsbemyndiganden

Europeiska revisionsrättens senaste årsrapport för budgetåret 2002 visar att betalningarna uppgick till 85 144 miljoner euro av de 98 579 miljoner euro som fanns tillgängliga, vilket innebär en utnyttjandegrad på 86,4 procent.

Dessa uppgifter bekräftar, tillsammans med utnyttjandegraden under tidigare år (82,3 procent under 2001 och 87,9 procent under 2000), att underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden är ett endemiskt problem, och att det inte är något undantag utan snarare en regel. Denna eftersläpning förekommer i första hand under kategori 2, delvis på grund av att programplaneringen tar mycket tid, resurser och energi under de första åren. Men hur tolkar kommissionen det faktum att man endast utnyttjat 82,5 procent av betalningsbemyndigandena under rubriken Inre politik 2002, och 86 procent av betalningsbemyndigandena för rubriken Externa åtgärder 2001?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(20 februari 2004)

Det stämmer att den totala utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden 2002 var 86 %, jämfört med 82 % för 2001.

De betalningsbemyndiganden som inte utnyttjades uppgick sammanlagt till cirka 13,1 miljarder euro, bland annat inom följande utgiftsområden:

— 1,4 miljarder för jordbruk

— 8,1 miljarder för strukturfonderna

— 1,4 miljarder för inre politik

— 0,5 miljarder för externa åtgärder

— 0,9 miljarder för stöd inför anslutningen

En detaljerad tabell över fördelningen av de icke utnyttjade betalningsbemyndigandena med uppgift om,

— gängse budgetanslag,

— överföringar mellan budgetår.

— anslag som följer av bidrag från tredje part. kommer att sändas direkt till ledamotens sekretariat,

Den främsta orsaken till underutnyttjandet inom strukturfonderna var att det faktiska genomförandet av program från perioden 1994-1999 inte framskred i den grad som förutsågs i medlemsstaternas prognoser. Åtgärderna inom programmen för 2000-2006 genomfördes däremot till 91 % (jämfört med 70 % 2001).

Vad gäller inre politik kan i praktiken 50 % av underutnyttjandet hänföras till anslag från tredje part. Som en följd av de budgetprinciper som tillämpas har bidragen från tredje part förts in i budgeten tillsammans med de åtaganden som de motsvarar, även i de fall som betalningarna inte förväntas ske förrän under ett senare budgetår när programmet eller projektet i fråga genomförs. Outnyttjade anslag förs över automatiskt från ett budgetår till nästa för detta ändamål. Om man räknar bort anslag som härstammar från tredje part uppgår de samlade outnyttjade anslagen till 700 miljoner euro. Det gäller främst anslag till politikområdet forskning och utveckling, vanligen till följd av försenade rättsliga åtaganden eller kostnadsberäkningar från kontraktsparterna. Generellt sett bör det dock betonas att utnyttjandet av betalningsbemyndiganden ökade med närmare 1,3 miljarder euro jämfört med 2001.

Inom området externa åtgärder berodde underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden dels på att åtaganden för många program ingicks mot slutet av året (vilket leder till att motsvarande betalningar effektueras först påföljande budgetår), dels på att parlamentet valde att öka budgeten för betalningar jämfört med vad kommissionen hade föreslagit i det preliminära budgetförslaget. De program och åtgärder som främst berördes var ”Samarbete med länderna på Balkan”, ”Bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien”, ”Andra samarbetsåtgärder”, ”Humanitärt bistånd” och ”Samarbete med utvecklingsländer i Latinamerika”. Totalt sett ökade utnyttjandet av betalningsbemyndiganden med 200 miljoner euro 2002 jämfört med 2001. Nivån på de obetalda utestående åtagandena har också stabiliserats inom detta utgiftsområde, jämfört med de årliga ökningar som tidigare varit vanliga.

Verkställighetstakten för betalningar styrs i hög grad av behoven. I allmänhet kan kommissionen inte utföra en betalning förrän mottagaren uppfyllt en rad villkor, t.ex. att kontraktet skall ha undertecknats, projektet skall ha slutförts eller framskridit till ett visst skede, och för vissa betalningar skall mottagaren ha lagt fram sina slutliga räkenskaper för stödet i fråga. Många av dessa omständigheter ligger inte under kommissionens kontroll, och kommissionen kan inte göra avsteg från villkoren för utbetalning utan att därmed också bryta mot försiktighetsregler i den ekonomiska förvaltningen. Eftersom en EU-budget i huvudsak tar form i början av det föregående året (i det här fallet i början av 2001 för 2002 års budget) vilar också de prognoser om när betalningar skall äga rum på en del osäkerhetsfaktorer i form av yttre omständigheter, och detta leder ibland till att man anslår mer budgetmedel än vad som behövs, vilket var fallet för 2002.