SKRIFTLIG FRÅGA P-3995/98

från Hiltrud Breyer (V) till rådet

(4 januari 1999)

Angående: Etnisk bomb

Färska rapporter från Sydafrika och Israel indikerar att sådana biologiska stridsmedel eventuellt håller på att utvecklas som kan riktas mot människor av viss ras eller etnisk tillhörighet. Skulle rådet, mot bakgrund av detta och som en reaktion på hotet om att gentekniken nu skulle kunna utveckla sådana stridsmedel, kunna meddela om man skyndsamt kommer att ta initiativ till en internationell aktion för att se över och stärka 1972 års konvention mot biologiska stridsmedel?

Svar

(29 mars 1999)

Rådet har hittills inte tagit del av de rapporter som den ärade parlamentsledamoten nämner i sin fråga, och har därför inte diskuterat ämnet.

Den ärade parlamentsledamoten är säkert medveten om att Europeiska unionen, alltsedan en ad hoc-grupp inrättades för att förhandla om en förstärkning av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV) med ett rättsligt bindande och effektivt kontrollsystem från den särskilda konferensen för stater som är parter i BTV-konventionen från september 1994, har varit en pådrivande kraft bakom Genèveförhandlingarna.

Till följd av den gemensamma ståndpunkten av den 25 juni 1996 i anslutning till förberedelserna inför den fjärde konferensen om översyn av BTV-konventionen, formulerade rådet den 4 mars 1998 en gemensam ståndpunkt om framsteg mot ett rättsligt bindande protokoll för att stärka efterlevnaden av BTV-konventionen och intensifieringen av arbetet i ad hoc-gruppen i detta syfte. Syftet med det senare var främst att underlätta för ad hoc-gruppen att snabbt och framgångsrikt kunna slutföra förhandlingarna om ovannämnda protokoll. Rådet fastställde dessutom de åtgärder, däribland kontrollåtgärder, som ansågs både centrala och väsentliga som ett effektivt instrument för att stärka efterlevnaden av BTV-konventionen.

De element som fastställdes av rådet har fått avsevärt stöd i ad hoc-gruppen och utgör grunden för den övergripande strukturen i utkastet till protokoll.

På alla stadier i förhandlingarna har Europeiska unionen upprepade gånger tagit omfattande initiativ för att främja de mål som anges i de gemensamma ståndpunkterna och för att peka på den vikt man fäster vid att förhandlingarna snabbt och framgångsrikt slutförs. Dessa initiativ har som regel stötts av de associerade länderna i Central- och Östeuropa, det associerade landet Cypern och av de Efta-länder som är medlemmar i EES-området.

Inom ramen för den politiska dialogen med tredje land har Europeiska unionen likaså alltid understrukit hur brådskande och angeläget det är att ett övergripande och rättsligt bindande kontrollsystem kommer till stånd inom BTV.

Inför den stundande förhandlingsrundan i Genève upprepade ordförandeskapet i en förklaring på Europeiska unionens vägnar den 22 december 1998 såväl det tvingande behovet av att fullgöra alla nödvändiga steg för att ett protokoll skall kunna läggas fram för undertecknande före den femte konferens om översyn som skall hållas senast år 2001, som den stora vikt som det internationella samfundet fäster vid ad hoc-gruppens förhandlingar under 1999. I förklaringen upprepades därför Europeiska unionens bestämda åtagande att aktivt främja ad hoc-gruppens arbete.