SKRIFTLIG FRÅGA E-2661/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(1 oktober 2001)

Ämne: Effektiviteten i Europeiska gemenskapens politik att inte vaccinera som en lösning på problemet med mul- och klövsjukan

Är kommissionen medveten om

- att en undersökning av 60 utbrott av mul- och klövsjuka i hela världen de senaste tio åren, som utförts av dr Keith Sumption, lärare vid centrumet för tropisk veterinärmedicin vid universitetet i Edinburgh, har visat att av de 22 länder som inte vaccinerat innan sjukdomen bröt ut kunde alla de länder som använde en kombination av vaccinering och slaktning kontrollera viruset inom 42 dagar, medan det i hälften av de länder som inte vaccinerat och som bara valde att slakta tog mer än 50 dagar att stoppa epidemin, och att man i samband med åtta av de tio längsta utbrotten bara slaktade, och att slutsatsen av undersökningen var att politiken att bara slakta hade varit effektiv endast då utbrotten var små och mycket lokala och man ingripit direkt,

- att 95 procent av de miljontals djur som slaktats i Förenade kungariket de senaste månaderna var helt friska, vilket var mycket påfrestande för många lantbrukare och fick en del av dem att barrikadera sina gårdar eller vidta laga åtgärder i försök att förhindra att deras flockar och hjordar slaktades,

- att en av världens ledande experter på sjukdomen, professor Frederick Brown, tidigare vice chef vid forskningsinstitutet för virussjukdomar hos djur i Pirbright, tidigare professor i virologi vid Yale University och för närvarande gästforskare vid ett av USA:s ledande testlaboratorier, har hävdat att vaccinering är det enda sättet att hejda ett utbrott där får (som kan bära på viruset i tre veckor innan symptomen visar sig) är de huvudsakliga smittobärarna, och att han, när han erbjöd ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel att använda ett testsystem som utvecklats av hans laboratorium och som innebär att man kan testa på plats om någon infektion föreligger och ha tillförlitliga resultat inom två timmar, fick svaret att forskarna där var för upptagna,

- att brittiska soldater som kallats in för att hjälpa till med slakten fick äta lagligt importerat nötkött från Argentina, där man tillämpar vaccinering mot mul- och klövsjuka?

Om så är fallet, och med tanke på att det är helt ofarligt för människor att konsumera vaccinerade djur, och att mul- och klövsjukan inte innebär någon risk för folkhälsan, vilket kommissionsledamot Byrne har intygat för Europaparlamentet, och att omfattningen av slakten inte bara orsakade enorm psykisk stress för många lantbrukare och soldater utan även ökade risken för spridning av BSE, och att den nederländska regeringens politik att tidigt vaccinera har varit mycket framgångsrik, kan inte kommissionen omedelbart se över sin politik att inte vaccinera, utan att vänta på att utbrottet i Förenade kungariket skall upphöra, och även överväga att ingripa av folkhälsoskäl så att inte ytterligare miljontals djur slaktas i onödan?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

De senaste månaderna har antalet fall av mul- och klövsjuka i Storbritannien minskat snabbt, och det senaste fallet konstaterades den 30 september 2001. Att börja vaccinera i det här skedet kommer därför knappast att spara de miljontals djurs liv som parlamentsledamoten påstår. För övrigt kan inte kommissionen ensam bestämma om att börja vaccinera. Initiativet måste istället komma från en eller flera medlemsstater. I detta sammanhang bör det noteras att samtliga framställningar till kommissionen om att få börja vaccinera under den senaste tidens sjukdomsutbrott bifölls, i enlighet med de villkor man kommit överens om med medlemsstaterna i Ständiga veterinärkommittén.

En sammanfattning av skälen till att inte börja vaccinera i Storbritannien finns på webbplatsen för det brittiska ministeriet för miljö-, livsmedels- och landsbygdsfrågor.

Kommissionen har redan vid ett flertal tillfällen förbundit sig att göra en grundlig genomgång av den nuvarande hållningen till vaccinationsfrågan så snart bekämpningen av det aktuella utbrottet är klar. Som ett led i denna granskning kommer en större konferens att hållas under det belgiska ordförandeskapet den 1112 december 2001. I arbetet kommer man även att beakta erfarenheterna från de medlemsstater som drabbats av utbrott. Förutom Storbritannien gäller detta Nederländerna, som använde sig av vaccination i begränsad skala, varefter de vaccinerade djuren slaktades, samt Frankrike och Irland där utbrotten bekämpades utan vaccination.

Så snart genomgången är klar kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets direktiv om mul- och klövsjuka som kommer att överlämnas till parlamentets för yttrande. En stor del av direktivet kommer att utgöras av hur man i framtiden skall ställa sig till vaccination, utifrån de erfarenheter man fått vid de senaste utbrotten. Förslaget förväntas bli klart under första kvartalet 2002.