ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1813/03

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(2 juni 2003)

Ämne: Portugisiska arbetstagare i Förenade kungariket

Enligt färska massmedieuppgifter har den brittiska frivilligorganisationen Citizen's Advice (CA) nu i maj överlämnat en rapport om hur portugisiska arbetare utnyttjas i Förenade kungariket till en undersökningskommitté vid det brittiska parlamentet.

Enligt rapporten utnyttjas tusentals portugisiska arbetare inom jordbruks- och industrisektorn av portugisiska och brittiska rekryteringsbyråer. Byråerna har knutit ihop arbete och bostad och använder detta som påtryckningsmedel. Arbetarna är tvungna att stå ut med omänskliga förhållanden och de är rädda för att förlora sina bostäder.

Enligt uppgifterna har arbetarna inkvarterats i containrar, utan tillgång till vatten, i husvagnar eller som underhyresgäster i socialbostäder. Samtliga bostäder är överfyllda, och arbetarna står själva för alla utgifter. I Bristol i sydöstra delen av England delade 27 personer på ett hus. I varje rum bodde sju personer, och det fanns endast två madrasser.

Enligt Citizen's Advice förekommer problemet allmänt i hela landet, men för tillfället är situationen värst i East Anglia nordost om London, där det finns flera jordbruks- och livsmedelsföretag, samt i Nordirland och Wales.

Jag skulle därför vilja ställa följande frågor till kommissionen:

- Vilka uppgifter har kommissionen om händelserna?

- På vilket sätt har kommissionen påverkat eller ämnar den påverka de brittiska myndigheterna för att råda bot på situationen?

- Anser kommissionen att det är möjligt att stödja dessa arbetare om det visar sig att den här allvarliga situationen är sann och även kommer att fortgå?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(15 juli 2003)

Kommissionen har inga uppgifter om det problem som parlamentsledamoten beskriver. Kommissionen beklagar att sådana situationer kan uppstå men påminner om att den inte kan ingripa i fall som detta om det inte handlar om felaktig tillämpning av EU:s lagstiftning.

Det framgår inte tydligt av frågan huruvida de förhållanden som beskrivs faller inom ramen för tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster(1). Enligt bestämmelserna i detta direktiv skall de arbets- och anställningsvillkor som gäller i det mottagande landet tillämpas på arbetstagare som enligt direktivet kan betraktas som utstationerade. Bostadsförhållanden omfattas dock inte av dessa bestämmelser om skydd av utstationerade arbetstagare och inte heller av några andra EU-bestämmelser. I vilket fall som helst är det i första hand behöriga rättsliga eller andra nationella myndigheter som ska kontrollera att bestämmelserna efterlevs, om de kontaktas av personer som anser att de har missgynnats.

(1) EGT L 18, 21.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0469/03

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(20 februari 2003)

Ämne: Omställning till euron

Nu när det gått ett år sedan euron infördes kan man konstatera att det fysiska införandet av den nya valutan gick snabbt men att den mentala omställningen fortfarande inte gjorts. Merparten av medborgarna i euroområdet fortsätter att beräkna priser i sina nationella valutor.

Det faktum att man enbart betalar i euro betyder inte att euroområdets medborgare har glömt de gamla valutorna. Det stora flertalet användare har fortfarande inte gjort den mentala omställningen till den nya valutan.

Avser kommissionen att lägga fram några konkreta förslag för att försöka lösa problemet med de europeiska medborgarnas mentala anpassning till euron?

Anser kommissionen att den dubbla prisangivelsen har varit positiv? Kommer kommissionen att rekommendera denna praxis till nya medlemmar av den monetära unionen?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(26 mars 2003)

Kommissionen håller med parlamentsledamoten om att medborgarnas mentala omställning till euron sker gradvis. En Eurobarometer-undersökning som utfördes av kommissionen i november 2002 visade att 42,2 procent av de tillfrågade i euroområdet oftast räknar i euro när de köper dagligvaror, medan 32,4 procent angav att de fortfarande tänker i nationell valuta. Dessa procentsatser sjunker avsevärt för större inköp (till exempel ett hus eller en bil). I sådana fall räknade endast 12,5 procent av de tillfrågade i euro.

Kommissionen erkänner att en fullständig mental omställning till euron tar tid. För att snabba på omställningen rekommenderade kommissionen nyligen, efter överenskommelse med EuroCommerce, i ett meddelande(1) till berörda branscher, att de gradvis skall avskaffa den dubbla prismärkningen för att helt upphöra med den senast den 30 juni 2003, och att informera sina kunder om detta god tid i förväg.

(1) Införandet av sedlar och mynt i euro: ett år efteråt, KOM(2002) 747 slutlig, 19.12.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0598/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(28 februari 2003)

Ämne: EU och Brasilien

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att främja förbindelserna med Brasilien och Mercosur sedan Luiz Inácio da Silva valts till president, mot bakgrund av de förslag om samarbete som ingår i den nye presidentens program?

Svar

(21 juli 2003)

1. Europeiska unionens råd hade vid valet av president Luiz Inácio da Silva tillfälle att bekräfta sitt åtagande att fortsätta sina utomordentligt goda förbindelser med Brasilien och att ytterligare intensifiera den politiska dialogen samt de handelsmässiga och ekonomiska

förbindelserna med landet. Vid samma tillfälle gav rådet uttryck för EU:s förtroende för stärkandet av den brasilianska ekonomin och dess potential för ytterligare tillväxt. Rådet meddelade att det ser fram emot ett nära samarbete med den nya brasilianska regeringen, också för att stärka Mercosur, samt upprepade EU:s förpliktelse att även i fortsättningen åstadkomma ytterligare framsteg i de pågående förhandlingarna mellan EU och Mercosur.

Flera av EU:s politiska ledare har sedan början av året haft tillfälle att träffa president Lula da Silva och de har på nytt fastslagit vilken betydelse de tillmäter ett stärkande av förbindelserna mellan EU och Brasilien. Rådet har med stor tillfredsställelse noterat president Lula da Silvas upprepade uttalanden till förmån för ett mer integrerat Mercosur och närmare förbindelser med EU.

2. Rådet har vid flera tillfällen förnyat sitt åtagande att intensifiera och fördjupa de nuvarande förbindelserna när det gäller politiska och ekonomiska frågor, handels- och samarbetsfrågor mellan EU och Mercosur. Rådet har välkomnat de framsteg som den biregionala förhandlingskommittén gjort när det gäller att upprätta en interregional strategisk associering som skall täcka politiska och ekonomiska frågor samt handels- och samarbetsfrågor. Rådet har också konstaterat att associeringsprocessen bör stödja och stimulera utvecklingen av Mercosurländerna och bidra till att nuvarande socio-ekonomiska skillnader mellan de båda regionerna minskas. Man har även kommit överens om att det yttersta målet för handelsförhandlingarna är att uppnå ytterligare faktiskt tillträde till varandras marknader på grundval av en progressiv och ömsesidig liberalisering i enlighet med WTO-reglerna.

Med ovanstående principer och mål i åtanke kommer EU:s förhandlare att fullfölja sin uppgift så att man så snart som möjligt når fram till ett övergripande associeringsavtal med Mercosur för en fördjupning av de politiska, samarbetsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan de båda regionerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2028/03

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juni 2003)

Ämne: Grekiska tullen samlar in EU-medborgares pass vid gränsen till Makedonien på ett sätt som öppnar vägen för bedrägerier och leder till onödiga dröjsmål

1. Känner kommissionen till vad som händer i tåg från Grekland till Skopje (Makedonien) och Belgrad (Serbien), nämligen att tågresande från andra EU-medlemsstater avkrävs sina pass kort efter avgången från Thessaloniki, varvid passen samlas in av en person som inte företer några kännetecken på att vara i grekiska statens tjänst och de resande sedan informeras att de kan få tillbaka sina pass hos polisen?

2. Känner kommissionen också till att det inte verkar göras något som helst med passen på den grekiska gränsstationen Idomeni, där passen av allt att döma kan fås tillbaka, men att de ändå inte ges tillbaka förrän efter en viss väntetid?

3. Håller kommissionen med mig om att om man fortsätter med den här metoden, vilken också använts tidigare här vid gränsen, då uppstår det en risk för att passen samlas in av personer som inte har några befogenheter att göra det, att ett eller flera pass kommer bort bland de många pass som samlats in, också om insamlingen gjorts av en behörig tjänsteman och att resgods som lämnats obevakat ombord på tåget blir stulet?

4. Har förresten medborgare från EU:s medlemsstater ens rätt att lämna ifrån sig sina pass till en sådan person som inte företer några kännetecken på att ha behörighet att samla in dem, eller borde de vägra göra detta?

5. Vad finns det för avsikter med ett sådant förfarande, annat än att värva kunder till den skattefria butiken på stationen Idomeni eller hindra trafiken med ett sådant grannland som man ogillar namnet på?

6. Vad kan EU göra för att passkontrollen, framför allt av EU-medborgare, vid denna gräns skall gå snabbare och mera normalt? Vilket är kommissionens bidrag för att främja en sådan lösning?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av António Vitorino

(16 juli 2003)

Kommissionen har ingen kännedom om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter i frågan och avser att vidarebefordra dessa till ledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0969/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pisa: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pisa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pisa lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Pisa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1068/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Perugias utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Perugia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Perugia lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Perugia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0966/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Massa: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1101/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pratos utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Prato, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1099/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pisas utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pisa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pisa lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Pisa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1797/03

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(28 maj 2003)

Ämne: Tyska arkiv om italienska fångar i koncentrationslägren

Tyskland har förvägrat italienska före detta krigsfångar den rätt till skadestånd som tillerkänts alla fångar i nazisternas koncentrationsläger. De italienska fångarna i dessa koncentrationsläger kan, om än med stor möda, göra anspråk på pensionsförmåner till följd av sin fångenskap, men dessa förmåner äventyras ofta av svårigheterna att bevisa fångenskapen.

Tänker kommissionen uppmana Tyskland att helt och hållet offentliggöra sina historiska arkiv, även via Internet, och att vid förfrågan tillhandahålla intyg om italienska fångar i koncentrationslägren under andra världskriget?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Prodi

(24 juni 2003)

Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.