ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3547/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(11 december 2002)

Ämne: Uteslutandet av överregionala sammanslutningar ur Eures

I sitt meddelande om kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet(1) av den 13 februari 2002 till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén betonar kommissionen arbetsmarknadens europeiska dimension samt vikten av rörlighet och flexibilitet. Samtidigt funderar kommissionen på att utesluta 40 s.k. gränsöverskridande fackföreningsråd ur Eures, det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar.

Stämmer de här uppgifterna överens med verkligheten?

(1) KOM(2002) 72.

Svar från Annan Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(31 januari 2003)

Nej. Kommissionen anser att ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter är avgörande för framgången med Eures, som är ett nätverk för kommissionen, medlemsstaternas arbetsförmedlingar och ytterligare partner på nationell nivå som dessa kan ha. Enligt kommissionens nya beslut om Eures som antogs av kommissionen i december(1) kommer arbetsmarknadens parter att företrädas på europeisk nivå både i högnivågruppen för strategiska frågor och i arbetsgruppen. Huvudprinciperna för den framtida organisationen av de gränsöverskridande Eures-partnerskaperna kommer att fastställas i Eures-stadgan. I kommissionens förslag föreskrivs det att ett gränsöverskridande partnerskap omfattar de offentliga arbetsförmedlingarna tillsammans med arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer i alla berörda regioner.

(1) C(2002)5236 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2575/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: Euromyntens framsida

Som alla känner till är framsidan på euromynten olika för varje land inom eurosamarbetet. Detta innebär att det finns 96 olika euromynt i cirkulation inom EU. Somliga tycker att det blir för mycket av det goda. Dessutom kommer detta antal att stiga avsevärt 2004, vid utvidgningen av Europeiska gemenskapen. Man talar nu om en gemensam framsida för alla länder.

Avser kommissionen att för den andra generationen euromynt införa en enda framsida för alla länder?

Om så är fallet, när kommer det att ske?

Om så inte är fallet, varför tänker man inte göra det?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(16 oktober 2002)

Vid Ekofinrådets informella möte i Verona 1996 beslutade medlemsstaternas regeringar att euromynten skulle ha en gemensam europeisk sida (åtsidan) och en sida (frånsidan) som är unik för varje land. Därmed skapas enhetlighet (en gemensam sida, samma tekniska specifikationer, ), samtidigt som det ges utrymme för att uttrycka nationell egenart och tradition.

Kommissionen har inte märkt någon utbredd diskussion om framtiden för de nationellt utformade sidorna av euromynten. EU-medborgarna vande sig mycket snabbt vid euromynten och de olika nationella myntsidorna verkade inte skapa förvirring, utan snarare intresse. Den nya europeiska valutan är en stor framgång och för närvarande finns det ingen anledning att diskutera eventuella framtida förändringar, eftersom detta skulle kunna skapa förvirring hos allmänheten.

I nuläget är det svårt att förutsäga med vilken takt nya nationella myntsidor kommer att tillkomma, eftersom detta inte hänger på anslutningen som sådan (2004), utan på när de nya medlemsstaterna börjar att delta i eurosamarbetet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2456/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(26 augusti 2002)

Ämne: Anklagelse om oegentligheter i förvaltningen av Europeiska gemenskapernas medel

Marta Andreasen var direktör för direktoratet för genomförande av budgeten och räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen vilket är en mycket hög tjänst. Enligt gällande lagstiftning bar hon det fulla ansvaret för Europeiska gemenskapernas medel. Om hon hävdar att oegentligheter förekommit är detta en ytterst allvarlig anklagelse.

Hur många av personalen vid generaldirektoratet för budget är utbildade och kvalificerade redovisningsekonomer?

Vem har den högsta tjänsten vid kommissionen på redovisningsområdet och vilken ställning har personen i fråga?

Vem är nu räkenskapsförare och vilka kvalifikationer har personen i fråga?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(25 oktober 2002)

Personal på Generaldirektoratet för budget (BUDG) som handhar uppgifter med direkt anknytning till systemen och förfarandena för redovisning har relevant utbildning, arbetserfarenhet, och/eller internutbildning. Cheferna för de enheter som sysslar med redovisning har alla en bakgrund/utbildning och/eller erfarenhet inom redovisning eller ekonomi.

GD Budget har under de senaste åren anordnat internutbildning, främst riktad till personal som arbetar inom redovisningssektorn (t.ex. Allmän redovisning, modul 1, Kommissionens redovisningssystem). Denna typ av utbildning anordnas regelbundet, flera gånger per år, och är öppen för all personal.

Vad gäller användandet av det officiella redovisningssystemet Sincom2 organiseras den specifika utbildningen som riktar sig till personal inom SAP R/3 av externa konsulter närhelst det finns en efterfrågan.

Den högsta tjänsten som räkenskapsförare vid kommissionen på det finansiella området innehas av Jules Muis (A1), generaldirektör för Tjänsten för internrevision.

Marc Oostens (A2) är kommissionens räkenskapsförare sedan den 1 september 2002. Andra tjänstemän som är äldre har redovisningsmeriter men arbetar inte som räkenskapsförare. Oostens akademiska meriter utgörs av en examen i industriell ekonomi från Solvays Handelshögskola vid Bryssels fria universitet. Detta gör honom kvalificerad för räkenskapsarbete. Hela hans karriär, både i det privata näringslivet och i kommissionen, har rört sig kring finansiell förvaltning, revision och redovisning, vilket förklarar varför just han blev vald till denna tjänst.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3214/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(12 november 2002)

Ämne: Den danska regeringens gripande, på den ryska regeringens begäran, av Achmed Zakayed, vice premiärminister för den folkvalda regeringen i Tjetjenien

Den danska regeringen har nyligen gripit Achmed Zakayed, vice premiärminister för den folkvalda regeringen i Tjetjenien, när denne befann sig i Köpenhamn som representant för president Masjadov. Detta skedde efter att man försökt förbjuda den tjetjenska världskongressen att anordna ett

möte i Köpenhamn och efter att man på de ryska myndigheternas begäran faktiskt tvingat det danska ordförandeskapet att flytta mötesplatsen för toppmötet mellan EU och Ryssland från Danmarks huvudstad till Bryssel. Efter de grymheter som gisslan i Moskva utsattes för och som resulterade i hundratals döda har president Putins beteende kulminerat i denna makalösa handling. Putins beteende ligger i linje med en utveckling som pågår i hela världen mot ett system som med terrorismen som förevändning innebär förakt för människoliv, och som allt mer börjar likna en ny och farlig militaristisk fascism som förnekar de mänskliga rättigheterna och de demokratiska friheterna.

Vilka orsaker, som inte skulle vara skamliga, kan en regering som innehar ordförandeskapet för unionen åberopa för att ha rätt att gripa vice premiärministern för en regering som den tjetjenska, dvs. en demokratiskt vald regering i ett litet land som kämpar för sin nationella frihet?

Svar

(20 februari 2003)

Detta är en fråga för de rättsliga myndigheterna i Danmark. Av detta skäl är det inte lämpligt att rådet på något sätt yttrar sig om den.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2990/02

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Åtgärder för att minska fiskeolyckorna

Den 5 april 2001 antog Europaparlamentet en resolution om fiskeri: säkerhet och olycksorsaker(1) där man i punkt 12 uppmanade kommissionen att bekosta en anbudsinfordran för tillverkare av säkerhetsutrustning inom EU för design av olika modeller av personlig flytutrustning som fiskare kan använda under olika arbetsförhållanden ombord på fiskefartyg, varvid avsikten skall vara att främja bruket av sådan utrustning.

Har kommissionen tagit något initiativ på detta område?

Anser inte kommissionen att förbättringar av säkerhetsutrustning och införandet av mer adekvat utrustning skulle bidra till att minska antalet fiskeolyckor och den höga dödligheten i samband med dessa olyckor?

(1) EGT C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 december 2002)

Även om frågan om förbättring av säkerhetsutrustning och generell användning av det bästa materialet otvivelaktigt är av avgörande betydelse för att minska riskerna och allvaret vid olyckor till havs är kommissionen inte behörig att bekosta en anbudsinfordran riktad till tillverkare av säkerhetsutrustning för att få fram olika modeller av individuell flytutrustning för fiskare.

Emellertid inbjöd kommissionen i sin förslagsinbjudan för transnationella projekt för innovativa åtgärder inom fiskesektorn för 2002, intresserade organ att lägga fram förslag till projekt om yrkesutbildning och fortbildning avseende säkerhet till havs. Granskningen av förslagen pågår.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3318/02

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2002)

Ämne: Basel II och sjätte ramprogrammet för forskning

Införandet av nya bestämmelser i Basel II-överenskommelsen, som för närvarande är under förhandling, kommer att få långtgående och delvis ännu oöverskådliga följder för de europeiska små och medelstora företagens kreditfinansiering. Konsekvenserna av de skärpta kraven på eget kapital för kreditinstitut, och därmed samtidigt för alla små och medelstora företag, kan dokumenteras och mildras med hjälp av utökad forskning och seriösa vetenskapliga rön. Särskilt forskning om konkreta effekter av de nya bestämmelserna om eget kapital och om förbättrade eller nya metoder för de små och medelstora företagens finansiering av det egna kapitalet åsyftas.

Kan kommissionen i samband med EU:s sjätte ramprogram för forskning komma att genomföra forskning om nödvändiga förberedelser för det europeiska näringslivet (banker och företag, särskilt små och medelstora företag) för att mildra effekterna av Basel II-överenskommelsen?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(23 december 2002)

I sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (nedan kallat sjätte ramprogrammet) planeras för närvarande inga ansökningsomgångar avseende Basel II-överenskommelsens följder för det europeiska näringslivet (banksektorn och företag, framför allt små och medelstora företag), varken inom ramen för sjätte ramprogrammets sjunde prioriterade område Medborgare och styrelseformer i ett kunskapssamhälle eller dess program för små och medelstora företag.

Europeiska rådet i Barcelona (1516 mars 2002) uppmanade emellertid i sina slutsatser kommissionen att för samtliga sektorer inom den europeiska ekonomin lägga fram en rapport om vilka följder Baselöverläggningarna får, varvid de små och medelstora företagen skall ägnas särskild uppmärksamhet. Kommissionen följer för närvarande upp slutsatserna från Barcelona genom att söka anbudsgivare till en studie i frågan som skall genomföras under första delen av 2003. Studien kommer sedan att läggas till grund för en rapport från kommissionen till rådet och parlamentet i slutet av 2003. Detta kommer att ge kommissionen och övriga institutioner tillräckligt med tid för att granska Basel II-överenskommelsens följder för det europeiska näringslivet, innan kommissionen antar sitt förslag till direktiv om kapitalkrav(1).

Kommissionen utfärdade dessutom den 11 september 2002 ett meddelande med titeln Mer forskning för Europa Mot 3 % av BNP(2). I den handlingsplan som skall följa på meddelandet kommer man att ta upp frågan om finansiering av forskning och teknisk utveckling med hänsyn tagen till Basel II-överenskommelsens följder för det europeiska näringslivet.

(1) EGT C 240, 6.8.1997.

(2) KOM(2002) 499 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2928/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till kommissionen

(10 oktober 2002)

Ämne: Tillfälligt stöd till nederländsk varvsindustri

I tidningen Dagblad van het Noorden rapporterades det den 5 oktober 2002 att mellan 60 och 80 arbetstillfällen kommer att försvinna vid Centraalstaal i Groningen. Detta visar tydligt på den svåra situationen för varvsindustrin i norr. Sedan årets början har minst 400 arbetstillfällen försvunnit inom denna sektor, där 7 000 människor arbetar. Den senaste omstruktureringen sker hos Centraalstaal, som tillverkar monteringsfärdiga stål- och aluminiumbeläggningar för fartyg.

Nederländernas ekonomiminister Heinsbroek har hittills vägrat att vidta några tillfälliga stödåtgärder, trots att den berörda branschen är hårt utsatt och trots att det finns ett stort behov av europeiskt och nationellt skydd. Kan kommissionen med det snaraste uppmärksamma den nederländske ministern på att man tidigare i år med helhjärtat stöd från Europaparlamentet inom EU kommit överens om att medlemsstaterna får införa tillfälliga stödåtgärder för att motverka illojal konkurrens från Korea (och andra länder)?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(15 november 2002)

Rådets förordning (EG) nr 1177/2002 av den 27 juni 2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin(1) är ett led i kommissionens dubbla strategi mot illojal konkurrens från Sydkorea inom varvssektorn.

Enligt villkoren i artikel 2 i förordningen om en tillfällig skyddsordning kan stöd bara tillåtas för slutliga kontrakt som undertecknas efter det att ett meddelande offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning om att ett förfarande för tvistlösning har inletts mot Sydkorea.

Meddelandet om att kommissionen inlett WTO-förfarandet mot Sydkorea offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 24 oktober 2002(2). Därför kan stöd nu tillåtas enligt bestämmelserna i förordningen.

Den nederländska regeringen deltog i alla förhandlingar om förordningen och är fullt medveten om dess innehåll. Kommissionen vill betona att frågan om huruvida stöd skall beviljas enligt förordningen bör lösas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Kommissionens roll är inte att uppmana medlemsstaterna att bevilja stöd, utan att garantera att allt stöd som beviljas uppfyller villkoren i förordningen.

(1) EGT L 172, 2.7.2002.

(2) EGT C 257, 24.10.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3377/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2002)

Ämne: Reducering av jordbruksstöd från Agrotiki Trapeza (Jordbrukarbanken) i Grekland

Kommissionen har i sina svar på de tidigare frågorna E-3807/00(1) och E-3376/01(2) medgett att det förekommer problem i samband med att hela stödbeloppet från EU skall utbetalas till de grekiska jordbrukarna. Enligt klagomål som nyligen kommit till min kännedom betalar Agrotiki Trapeza i länet Rodopis inte ut hela stödbeloppet till de grekiska jordbrukarna, utan håller inne den summa som jordbrukarna är skyldiga banken och kvittar på detta sätt skulden.

Vad anser kommissionen om att Agrotiki Trapeza reducerar det stödbelopp som är avsett för de grekiska jordbrukarna?

Vad har hänt efter de åtgärder som kommissionen vidtagit mot de grekiska myndigheterna när det gäller de avdrag som kooperativen har gjort från gemenskapsstödet till jordbrukarna?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 148.

(2) EGT C 134 E, 6.6.2002, s. 225.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 januari 2003)

Refererande till kontroller som har utförts av kommissionen har de grekiska myndigheterna från och med regleringsåret 2002 för de flesta sektorerna infört ett system för utbetalning av hela stödbeloppet genom direkt överföring till stödmottagarnas bankkonton.

De kontroller som kommissionen utfört på plats visar att det här problemet förefaller vara löst för åtgärder som har med det integrerade systemet för administration och kontroll att göra och att alla utbetalningar nu görs med hela stödbeloppet till stödmottagarna. För de andra sektorerna följer kommissionen noggrant den här frågan.

Kompletterande kontroller kommer att göras i den här frågan.

Om den tillämpliga EG-lagstiftningen föreskriver utbetalning av hela stödbeloppet är i princip varje form av direkt eller indirekt avdrag vid utbetalningen oförenlig med EG-rätten. När det gäller restskulder som inte uppkommit inom stödsystemet, måste stödmottagaren, för att banken skall kunna täcka dessa restskulder från det stödbelopp som stödmottagaren har rätt till enligt en stödordning för direkt stöd, ge banken tydligt och konkret skriftligt tillstånd att tillgodogöra sig sådan ersättning. Om restskulden uppkommer i bankens administration av stödsystemet är ersättningen inte förenlig med EG-rätten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3256/02

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Kemiska tester på djur

Uppgifter som erhålls genom djurförsök kan vara missledande beroende på svårigheterna att extrapolera resultat från djur till människor och från laboratoriedoser till realistiska nivåer när det gäller mänsklig exponering. Användning av uppgifter om mänsklig exponering skulle radikalt kunna minska behovet av djurbaserade toxicitetstester under genomförandet av den föreslagna kemikaliepolitiken inom EU och skulle garantera att de uppgifter som används för att utvärdera befintliga substanser är direkt relevanta när det gäller effekterna på människor.

Vilka insatser gör kommissionen för att se till att uppgifter om mänsklig exponering används för att bedöma de toxiska effekterna av befintliga substanser? Kommer en systematisk bedömning av mänsklig exponering att ingå i REACH-systemet och kommer sådana uppgifter att bli allmänt tillgängliga?

Instämmer kommissionen i att det är otillfredsställande att använda uppgifter från djurförsök som aldrig bedömts i förhållande till moderna standarder för att validera nya alternativa testmetoder? Finns det planer på att använda uppgifter från etiska försök på människor (till exempel resultat från undersökningar av hudallergier) eller information om yrkesutövning, sjukhusstatitisk, epidemiologiska data och uppgifter om oavsiktliga förgiftningar för att bedöma och validera alternativa testmetoder?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(8 januari 2003)

Kommissionen utarbetar för närvarande ett lagstiftningsförslag baserat på vitboken om en strategi för den framtida kemikaliepolitiken. En av de metoder som föreslås i vitboken för att begränsa behovet av testning på försöksdjur är att befintlig information om ämnens toxicitet och ekotoxicitet kommer att beaktas, liksom epidemiologiska undersökningar. Förslaget kommer följaktligen att innehålla lämpliga bestämmelser för användning av data från epidemiologi för människor.

I vitboken föreslås också att allmänheten bör få tillgång till icke-konfidentiell information i REACH-systemet. Många uppgifter om exponering av människor förväntas vara icke-konfientiella och skulle därför vara tillgängliga för allmänheten.

Ingen testmetod, vare sig den inbegriper användning av djur eller ej, kan med säkerhet förutspå människors reaktion. Validering används därför för att fastställa vilken grad av osäkerhet som är förbunden med en viss metod. Även om uppgifter från djurförsök inte ger perfekta modeller för reaktionen hos människor, så har de använts med framgång i decennier för att förutspå hur människor reagerar på läkemedel och andra kemiska ämnen. De kan därför bidra till valideringen av testmetoder som inte inbegriper djur.

Även om kommissionen inte i förväg utesluter användningen av uppgifter om mänsklig exponering för validering av testmetoder som inte inbegriper användningen av djur, så visar erfarenheten att det sällan är möjligt att få fram en tillräckligt stor samling av tillräckligt diversifierade uppgifter för människor av den kvalitet som krävs för en valideringsstudie.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3082/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(28 oktober 2002)

Ämne: Fiasko i Sverige för EIB:s billiga lån till småföretagen

Att värna om och gynna de små och medelstora företagen talas det mycket om från politiskt håll i unionen. Förmånliga lån till dessa företag är ett sätt att hjälpa dem. Tack vare högsta möjliga kreditvärdighet kan EIB låna ut pengar till förmånliga villkor. Det övergripande målet med EIB är att bidra till utvecklingen i EU och integrationen mellan medlemsländerna.

År 2001 träffade Föreningssparbanken som första svenska affärsbank ett avtal med EIB om att erbjuda förmånliga lån till små och medelstora företag. Inom ramen för ett så kallat globalt lån fick Föreningssparbanken möjlighet att låna ut omkring 400 miljoner kronor. Pengarna skulle framför allt finansiera småföretagens investeringar i infrastruktur och industri.

Men ett år senare, i maj 2002, konstaterades att EIB:s samarbetspartner inte hade lånat ut en enda krona av det öronmärkta beloppet. Banken hade haft många förfrågningar, men kunderna tyckte att förmånerna var för dåliga i förhållande till villkoren. Banken i Sverige hade hoppats att kunna leverera något som var bra för företagskunderna. Tanken var att EIB:s lån skulle vara billigare än affärsbankernas, men jämfört med Föreningssparbankens vanliga företagslån konstaterades i maj 2002 att ränteskillnaden inte ens var en halv procentenhet utan snarare 10 till 20 räntepunkter. Räntevinsten var alltså inte särskilt stor för låntagarna.

Ett annat skäl till företagarnas ointresse var det administrativa extraarbetet. EIB:s engagemang betyder att ytterligare en part ställer krav på insyn i bolaget. Det kan ses som rimligt, men är också en källa till irritation. Eftersom EIB är en deltagande part måste man på något sätt delta i långivningen, men samtidigt ligger risken kvar hos Föreningssparbanken.

På vilket vis tar rådet till sig denna erfarenhet från Sverige när man diskuterar skapandet av förmånliga lån för små och medelstora företag och utformningen av villkoren för dem?

Svar

(20 februari 2003)

Det är riktigt att EIB:s lån i vissa fall är mindre förmånliga än andra. Å ena sidan finansieras EIB via marknaden och å andra sidan är räntorna i Sverige relativt låga just nu för små och medelstora företag. Rådet kommer att överväga alla relevanta erfarenheter vid en eventuell diskussion av ett eventuellt förslag från kommissionen.

Det är i varje fall alltid den förmedlande banken som fattar beslut om vilka lånevillkor som beviljas den slutlige förmånstagaren eftersom denna bank tar den slutgiltiga risken.