SKRIFTLIG FRÅGA P-1086/01

från Joost Lagendijk (Verts/ALE) till kommissionen

(26 mars 2001)

Ämne: Sloveniens uppsägning frihandelsavtalen med Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien

I samband med förhandlingarna om Sloveniens anslutning till EU har EU bett Slovenien att säga upp sina frihandelsavtal med Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien för att uppfylla EU-medlemskapets krav. Frihandelsavtal med länder som inte tillhör EU skulle ge slovenska företag konkurrensfördelar gentemot företag från andra EU-länder. Detta skulle påverka den gemensamma jordbrukspolitiken och hur den fungerar, genomförandet av de gemensamma tullavgifterna samt den fria rörligheten för varor på den inre marknaden.

Håller kommissionen med om att frihandel mellan Slovenien och Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien skulle öka ett regionalt samarbete som har en avgörande betydelse för fred och stabilitet i Balkanregionen och som kommer att bidra till ytterligare ekonomisk utveckling i respektive land?

Stämmer det att övergångsperioder har beviljats tidigare för ett frihandelsavtal mellan ett nytt medlemsland i Europeiska unionen och ett icke-medlemsland?

Stöder kommissionen synpunkten att frihandelsavtalen mellan Slovenien och Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien kan samordnas med den avreglering av handeln som planeras för länderna i sydöstra Europa inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(7 maj 2001)

Kommissionen bekräftar att varje ordning som gör det möjligt för Slovenien att bibehålla särskilda handelsavtal med tredje land efter anslutningen till unionen skulle ha en störande inverkan på flera viktiga politikområden inom gemenskapen, t.ex. den gemensamma handelspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och tullunionen. Dessutom skulle en sådan ordning vara oförenlig med genomförandet av den inre marknaden utan inre gränser. Den skulle även ge slovenska företag en otillbörlig konkurrensfördel jämfört med andra företag inom gemenskapen, eftersom Sloveniens nuvarande frihandelsavtal med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är grundade på andra principer än de som gäller enligt unionens stabiliserings- och associeringsprocess, vilket medför att slovenska varor har bättre tillträde till dessa marknader än varor från gemenskapen.

Ingen stat som anslutits till unionen har någonsin beviljats en övergångsordning som skulle göra det möjligt för den staten att behålla ett bilateralt frihandelsavtal med ett tredje land.

Att främja regional handel genom asymmetriska handelsmedgivanden till förmån för de berörda länderna är ett viktigt inslag i unionens stabiliserings- och associeringsprocess för sydöstra Europa. Främjandet av ekonomisk utveckling är även det ett mål för stabiliserings- och associeringsavtalen, av vilka ett snart kommer att undertecknas med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Dessutom pågår för närvarande förhandlingar om ett liknande avtal med Kroatien. Genom de autonoma åtgärder som unionen redan beviljat, vilka snart kommer att ersättas av stabiliserings- och associeringsavtalen, liberaliseras ungefär 95 % av dessa länders export till unionen. Om Slovenien ansluter sig till EU kommer landet att bli part i dessa avtal, som är mer omfattande än landets nuvarande ordningar och skulle medföra en lösning på en stor del av de problem som Slovenien anför. Som parlamentsledamoten påpekar kommer sådana avtal att förbättra det regionala samarbetet och därmed att stödja fred, stabilitet och ytterligare ekonomisk utveckling i västra Balkan.

På teknisk nivå pågår kontakter med de slovenska myndigheterna för att bedöma frågans praktiska aspekter.