SKRIFTLIG FRÅGA E-1281/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: Problem till följd av regnbrist och brist på vatten för konstbevattning i Grekland

Jordbruket i många regioner i Grekland kommer under de kommande månaderna att ställas inför stora problem till följd av bristen på vatten för konstbevattning, som beror på de knappa vinterregnen och avsaknaden av stora och små projekt (vattenmagasin, vattentäkter, projekt som avser utveckling av den vattenbärande kapaciteten). På grund av de för årstiden extremt höga temperaturerna (37 °C) under de tio sista dagarna i mars och de heta vindar som förekommit i vissa regioner (Thessalien, Sterea Ellada), har spannmålsodlingarna drabbats av stora skador som hotar hela produktionen.

Torkan drabbar inte bara jordbruksproduktionen och jordbrukarnas inkomster utan även miljön, vilket gör det nödvändigt att omedelbart vidta åtgärder:

1. Har kommissionen informerats av Grekland om risken för torka? Har de grekiska myndigheterna lämnat in någon särskild begäran om hjälp med att bemöta situationen och lindra följderna?

2. Vilka åtgärder planeras inom ramen för den tredje gemenskapsstödramen i fråga om strukturåtgärder som syftar till en bättre och mer ekonomisk förvaltning av vattenresurserna?

3. Kommer de producenter som drabbats av förluster i spannmålsproduktionen till följd av de höga temperaturerna under mars att ersättas?

4. Kommer åtgärder att vidtas för att stödja de producenter som på grund av brist på vatten för konstbevattning antingen kommer att tvingas avstå från att odla eller begränsa sina odlingar eller som kommer att drabbas av minskad produktion och minskade inkomster (befrielse från medansvarsavgifter för små producenter, tillämpning av artikel 13.2 i förordning (EG) 1750/1999(1) m.m.)?

(1) EGT L 214, 13.8.1999, s. 31.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(16 juli 2001)

1. Kommission har inte fått någon särskild information på senare tid om torka i Grekland och de grekiska myndigheterna har hittills inte lämnat in någon begäran av det slag som parlamentsledamoten hänvisar till.

2. Inom ramen för gemenskapsstöd (kapitel II, sid. 56) för Grekland under programperioden 20002006 fastställs en hel serie åtgärder för att förbättra förvaltningen av Greklands vattenresurser. Den fullständiga texten finns att tillgå på Internet: www.inforegio.cec.eu.int. Även i det operativa programmet för landsbygdens utveckling (inom ramen för gemenskapsstödet) och i de regionala programmen ingår bland annat åtgärder för ekonomin och för en rationell förvaltning av bevattningsvatten. Dessutom föreskrivs det i planen för landsbygdens utveckling som medfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ), inom ramen för miljöåtgärder inom jordbruket, också åtgärder för att främja extensiva jordbruk som utnyttjar bevattningsanläggningar i mindre grad, och ett bättre miljöskydd genom förvaltning av insatsvaror och naturtillgångar, även vatten.

3. När det gäller inkomstbortfall orsakat av torka finns det ingen rättslig grund inom EUGFJ för att medfinansiera stödåtgärder. Kommissionen kan dock pröva sådant statligt stöd med beaktande av meddelandet från kommissionen om gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn(1), om de grekiska myndigheterna anmäler detta stöd enligt artiklarna 87 och 88 (f.d. artiklarna 92 och 93) i EG-fördraget.

4. Enligt artikel 13 b i kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från EUGFJ till utveckling av landsbygden berättigar inte minskade skördar och inkomstbortfall till följd av torkan stöd för miljöåtgärder inom jordbruket eftersom sådant stöd endast beviljas för bevarande av genetiska resurser inom växtriket som är anpassade till lokala och regionala villkor och hotas av genetisk erosion. I den plan för landsbygdens utveckling som godkändes av kommissionen i september 2000 finns därför en förteckning över hotade växtarter och -sorter och denna förteckning kan inte kompletteras.

Systemet med medansvarsavgift avskaffades 1992 i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Direktstöd per hektar, som infördes genom denna reform, ökade inom ramen för Agenda 2000 och utgör ungefär en tredjedel av de totala intäkterna. Detta direktstöd bidrar till att producenter av jordbruksgrödor får stabilare inkomster eftersom stödbeloppen är fasta och oberoende av skörden.

(1) EGT C 28, 1.2.2000.