ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1403/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Hur det inrättas dubbla tjänster för generaldirektörer och deras personal

Paul Van Buitenen ger i sin nyligen utkomna bok Blowing the Whistle exempel på ett fall där två EU-länder bedrev lobbyverksamhet för att få in sin egen kandidat på en generaldirektörstjänst, så att enda sättet att nå fram till en uppgörelse var att tjänsten fördelades på två.

Hur många gånger har sådant förekommit?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(10 juli 2000)

Kommissionens regler och förfaranden med avseende på utnämningar på hög nivå grundar sig på de artiklar i tjänsteföreskrifterna som reglerar rekrytering och befordran, och finns i kommissionens beslut SEK(1999) 1485 och SEK(1999) 1876.

Enligt dessa regler sker utnämningar till generaldirektör på meriter, och i förfarandet ingår obligatorisk hänvisning till kvalifikationer och erfarenhet av yrkesområdet och av verksamhetsledning. I överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna och kommissionens beslut tar kommissionen hänsyn till behovet av en bred geografisk balans på alla personalnivåer för att säkra att institutionen avspeglar unionens multinationella karaktär, och till åliggandet att främja lika möjligheter.

Kommissionen känner endast till ett fall då ett generaldirektorat och, följaktligen, posten som generaldirektör tudelats. Ett beslut togs 1995 om att fördela ansvaret för utrikes relationer på två olika generaldirektorat. Beslutet antogs på den objektiva grunden att det var uppenbart att det inte längre var ändamålsenligt att alla relevanta åligganden sköttes av ett enda generaldirektorat, med hänsyn till mångfalden och komplexiteten i uppgifterna, som hade ökat de senaste åren, och behovet av en geografisk uppdelning av ansvaret för yttre förbindelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1481/00

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Kontroller vid motorvägsgränsövergången Suben

På senaste tiden har det förekommit trafikstockningar med lastbilar i samband med inresan till Tyskland, framför allt i de fall då gemensamma kontroller genomförs av det österrikiska gendarmeriet och den bayerska polisen. Dessa kontroller genomförs vanligtvis vid infarten till parkeringsplatsen invid tullen.

Formellt utförs kontrollerna av Österrikes gendarmeri, men därvid tas dock hänsyn till exempel till bristfälligheter som påtalats av den bayerska polisen. Då kontrollerna utförs på det ovannämnda stället uppstår därvid omedelbart lastbilsköer på motorvägen då flera lastbilar efter varandra får anvisning att stanna upp och vänta på att kontrolleras.

Känner kommissionen till att den ovannämnda gränsövergången är den enda där sådana artificiella trafikstockningar uppträder?

Vad tänker kommissionen i detta sammanhang göra för att i full utsträckning förverkliga tanken på en inre marknad? Dessa uppehåll vid gränsen förorsakar nämligen inte bara en avsevärd tidsspillan utan också kostnader för speditörerna.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(13 juli 2000)

Kommissionen känner till att den tyska och österrikiska polisen i samarbete utför kontroller av det slag som parlamentsledamoten nämner. Enligt uppgifter från de båda ländernas polisstyrkor utförs kontrollerna för att se till att trafikföreskrifter och andra

bestämmelser efterlevs. De utförs slumpmässigt och vid olika platser (vid gränsen och inom länderna). De är således helt i överensstämmelse med rådets förordning (EEG) nr 4060/89 av den 21 december 1989 om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar(1).

Om kontroller utförs på själva gränsen, är avsikten att i minsta möjliga utsträckning störa yrkestrafik och annan trafik genom att man utnyttjar de stora parkeringsplatser och andra faciliteter som finns vid de tidigare gränsposteringarna. Trots dessa försiktighetsåtgärder kan kontrollerna i undantagsfall skapa köer. Lokala problem med bilköer skall vägas mot att vägkontroller i hög grad ökar benägenheten att följa tekniska standarder för lastbilar och arbetslagstiftningen för chaufförer. Detta har positiva effekter för trafiksäkerheten och gör att man kan få bort illa beryktade åkare.

(1) EGT L 390, 30.12.1989; svensk specialutgåva, område 7, volym 3, s. 196.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2120/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Gemensam marknad och de autonoma regionernas självstyre i Spanien

José María Cuevas, ordförande i den spanska arbetsgivarorganisationen (CEOE), har hållit ett framförande där han upprepade gånger hänvisat till den franska excentriteten som bestått i att skapa rättsliga grunder för en arbetsvecka på 35 timmar, till de tyska alltför höga lönerna och till USA:s extremt bra ekonomiska system. I framförandet uppmanade Cuevas den spanska centralregeringen att i den gemensamma marknadens namn se till att få ett slut på den socioekonomiska politik som Spaniens autonoma regioner för i enlighet med konstitutionen och sin autonoma ställning.

Anser kommissionen att denna ståndpunkt, som förnekar hela den ekonomiska och politiska självständigheten och gör en tolkning av begreppet gemensam marknad som tillhör en förgången centralstyrningspolitik, är förenlig med Europeiska unionens lagar och institutionella verklighet?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

Kompetensfördelningen mellan de centrala och de regionala myndigheterna lyder inte under gemenskapsrätten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1762/00

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Omorganisering av generaldirektoratet för energi och transport

Uppgifterna i kommissionens svar på fråga E-0344/00(1) och påståendet i svaret att främjandet av förnybara energikällor totalt sett har stärkts i den nya organisationen föranleder följande klargöranden:

1. Den nya andel tjänstemän som enbart ägnar sig åt energi (142) och transporter (189) innebär en mycket mer negativ situation för energin än den som rådde före omorganisationen då det rådde större jämvikt mellan de två områdena.

2. Den personal som särskilt ägnar sig åt förnybar energi och energieffektivitet har minskat med ca 20 procent.

Det har inkommit upprepade klagomål mot de allt större förseningarna i behandlingen av ärenden som rör kontrakt som genomförs under olika energiprogram, i synnerhet med avseende på betalningarna som i flera fall dröjer mer än sex månader. Kommer kommissionen mot bakgrund av detta att vidta några brådskande åtgärder för att slutligen lösa denna fråga, och vilken typ av åtgärder rör det sig i så fall om?

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000, s. 134.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

De siffror som ledamoten jämför är ofullständiga, eftersom de inte omfattar antalet tjänstemän som arbetar på övergripande avdelningar och som också ägnar sig åt nya energikällor och energieffektivitet. Till dessa arbetsområden hör bland annat ekonomisk förvaltning och styrning, miljö, teknisk utveckling samt spridning och utvärdering av resultat från program och tekniska lösningar.

Betalningarnas försening beror inte på sammanslagningen av generaldirektoraten för energi och transport. Eftersläpningen för kontrakt och betalningar inom ramen för Altener har exempelvis sitt ursprung redan i juli 1999, dvs. tiden före nyorganisationen.

Tvärtom blev det genom sammanslagningen möjligt att råda bot på situationen. Man kunde nämligen upprätta en exakt förteckning över betalningarna och därför se att nästan 1 200 betalningar fortfarande var utestående i slutet av februari 2000. Detta gällde flera olika energiprogram, bland annat förnybar energi. I början av mars 2000 inrättades en arbetsgrupp för att avhjälpa eftersläpningen. Hittills har 750 betalningar utförts, för 200 betalningar väntar man ännu på kompletterande uppgifter från kontraktsparten, och utvärderingen av de övriga fallen bör snart vara avslutad. Under de kommande veckorna kommer man att arbeta på att så snart som möjligt åtgärda alla återstående eftersläpningar.

För att i framtiden undvika sådana problem, har man infört nya ekonomiska förfaranden på generaldirektoratet, vilka bland annat innebär en decentralisering av godkännandefunktionen till direktoraten. Genom detta blir det möjligt att förenkla den administrativa handläggningen och stärka ekonomistyrningens centrala funktion.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1975/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Mejerisektorn i Galicien

Har kommissionen slutit någon typ av avtal med den galiciska regeringen för att utveckla mejerisektorn i regionen, med tanke på att endast 14 procent av mjölkproduktionen i Galicien förädlas? För närvarande kommer 35 procent av den spanska mjölkproduktionen från Galicien och utländska företag har i allt större utsträckning kommit att dominera de galiciska företagen, bland annat genom uppköpet av Leite Celta av det amerikanska företaget.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1975/00 och E-1977/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(27 juli 2000)

I den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter föreskrivs inte något slag av avtal med medlemsstaternas regionala myndigheter beträffande utveckling av lokala mejerisektorn.

I framtida operativa program för regional utveckling för Galicien kommer hänsyn att tas inom ramen för politiken för jordbruk och landsbygdens utveckling till de åtgärder som avser att stödja och stärka strukturen i mjölk- och nötkreaturssektorn och dess förädlingskedja (mjölk- och köttindustrin).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1695/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Juridisk hjälp för stämning av van Buitenen

Har eller har inte kommissionen erbjudit gratis juridisk hjälp (för en eventuell stämning) till de EU-anställda som känt sig förtalade eller misskrediterade av Paul van Buitenen i dennes bok?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(20 juli 2000)

Enligt artikel 24 i tjänsteföreskrifterna gäller följande: Gemenskaperna skall biträda en tjänsteman, särskilt vid rättsliga förfaranden mot någon som uttalat hotelser, förolämpningar eller varit upphov till ärekränkande handlingar eller yttranden (mldr) på grund av hans ställning eller uppgifter.

Kommissionen kan på grundval av denna bestämmelse efter noggrant övervägande bli skyldig att biträda anställda som har utsatts för förtal eller som misskrediterats. Hjälpen kan bestå i ersättning för advokatarvoden för stämning av den som är upphov till ärekränkningen.

I samband med Paul van Buitenens bok har till dags dato hjälp i enlighet med artikel 24 begärts endast i ett fall. Det beviljades med hänsyn till att en pseudonym som användes i boken var identisk med namnet på en tjänsteman. Paul van Buitinen har officiellt framfört en ursäkt till den berörde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2225/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(3 juli 2000)

Ämne: Tillämpning av artikel 299 (f.d. artikel 227) i EG-fördraget

I sitt svar på den muntliga frågan H-0413/00(1) från Carlos Costa Neves förklarar kommissionen att den har antagit rapporten med de åtgärder som skall vidtas för genomförande av den nya artikeln 229.2 i fördraget, och de första förslagen skall läggas fram före eller omedelbart efter sommaren.

Kan kommissionen tala om huruvida regionerna Sicilien och Sardinien kommer att omfattas av dessa förslag?

(1) Skriftligt svar av den 16 maj 2000.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(20 september 2000)

Regionerna Sicilien och Sardinien berörs inte av de förslag som parlamentsledamoten nämner. Förslagen omfattar endast gemenskapens yttersta randområden enligt artikel 299.2 (f.d. artikel 227) i EG-fördraget, dvs. de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1837/00

från Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Tunnelbanebygge i Brescia, Italien

Som svar på min fråga E-2176/99(1)om tunnelbanebygget i Brescia, bekräftade kommissionen att det projektet, på grundval av rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om bedömning av inverkan på miljön(2), bör omfattas av en bedömning (screening) för att avgöra om det skall bli föremål för en miljökonsekvensbedömning. Det förefaller som om denna screening, som föreskrivs i artikel 10 i DPR av den 12 april 1996, aldrig har genomförts. Under tiden har ett anbudsförfarande inletts av Azienda Servizi Municipalizzati di Brescia, i vilket fristen för att lämna in anbud löper ut den 31 maj 2000. I det anbudsförfarandet, som offentliggjordes i EGT(3), ställs inte några villkor och krävs det heller inte någon miljökonsekvensbeskrivning av projektet. Den 31 mars 2000 ett ingicks ett samförståndsavtal mellan Regione Lombardia å ena sidan och Provincia di Brescia och Comune di Brescia å andra sidan, i vilket Regione Lombardia åtar sig att finansiera tunnelbanan med 165 miljarder lire. Detta innebär att Regione Lombardia, som ansvarar för att projektet bedöms (screening) med avseende på om det är nödvändigt att genomföra en miljökonsekvensbedömning, har gått med på att finansiera en del av projektet innan en sådan bedömning har genomförts.

Hur avser kommissionen att garantera att bedömningen (screening) av tunnelbaneprojektet i Brescia faktiskt genomförs?

Hur är det möjligt att det i Europeiska gemenskapens officiella tidning publiceras ett meddelande om upphandling för genomförande av ett projekt som enligt kommissionen själv skall underställas en miljökonsekvensbedömning, trots att en sådan inte har genomförts?

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 15.

(2) EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3) EGT S 78, 20.4.2000.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 juli 2000)

De italienska myndigheterna har meddelat att exploateringstillstånd för det projekt frågeställaren nämner kommer att ges först efter det att procedura di verifica di assoggettabilità a Valutazione di Impatto Ambientale (sållning) har gjorts, enligt DPR 12 aprile 1996 Atto di indirizzo e coordinamento per l'attuazione dell'articolo 40 comma 1 della legge 22 febbraio 1994, n. 146, concernente disposizioni in materia di valutazione di impatto ambientale, den nationella lagstiftning genom vilken tabell II i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1) genomförs och enligt

legge regionale 7 dicembre 1999, No 472, regionen Lombardiets lagstiftning som genomför DPR 12 aprile 1996. Myndigheterna i regionen Lombardiet har redan meddelat kommunen Brescia att projektet kommer att genomgå ett sållningsförfarande, för att bedöma om det är nödvändigt att göra en miljökonsekvensbedömning.

Mot bakgrund av detta kan det för tillfället inte konstateras något brott mot gemenskapslagstiftningen.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1853/00

från Baroness Sarah Ludford (ELDR) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Medel till Turkiet

Hur stor del av de totala medel som öronmärkts för Turkiet i Meda-programmet och den europeiska strategin för Turkiet har utnyttjats i sektorer som utbildning, hälsovård, miljö, främjande av det civila samhället, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter i Turkiets sydöstra (kurdiska) område?

Vilka kontroller utförs för att se till att pengarna faktiskt går till fastställda projekt? Anser kommissionen att det i tillräcklig utsträckning har genomförts lokalt samråd med det kurdiska folket i samband med utarbetandet och genomförandet av projekten?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(7 juli 2000)

Kommissionen har inom ramen för MEDA I-programmet (19961999) avsatt 376 miljoner euro till Turkiet. Kommissionens politikär att särskilt ingripa till förmån för de minst gynnade inom befolkningen såsom kvinnor, barn och minoriteter. Därför har en betydande del av anslagen till Turkiet tilldelats projekt som huvudsakligen är inriktade på dessa grupper (t.ex. finansiering av centrum för familjeplanering) och som genomförs i de minst utvecklade områdena, till exempel sydöstra Turkiet (t.ex. projekt för grundutbildning i de sydöstra provinserna).

Projekten är riktade till hela den turkiska befolkningen. Givetvis kommer de projekt som rör de sydöstra regionerna av landet och de allra fattigaste turkiska medborgarna att i första hand riktas till den kurdiska befolkningen (den i genomsnitt fattigaste befolkningen som framför allt är bosatt i dessa områden). En betydande del av de hittills avsatta anslagen har använts till dessa projekt.

Kommissionen erinrar om att den 1997 önskade finansiera ett projekt för landsbygdsutveckling i sydöstra Turkiet, men att parlamentet vid den aktuella tidpunkten avgav ett negativt yttrande om detta förslag.

Prioriteringarna för de minst gynnade grupperna (kvinnor, barn, minoriteter) kvarstår i programplaneringen av det ekonomiska stödet till Turkiet 20002002, både när det gäller MEDA II-programmet och förordningarna om den europeiska strategin.

Projektförslagen fastställs på fältet och samråd sker med alla berörda personer och organisationer, även det civila samhället. Projekten förbereds och genomförs under daglig uppsikt av kommissionen och dess representation i Ankara för att garantera att projektvillkoren följs när det gäller programmål och avsedda befolkningsgrupper. Oberoende revisioner företas i samband med att projekten avslutas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2150/00

från María Sornosa Martínez (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: British Councils skola i Alicante (Spanien) kan komma att stänga

Undervisningen vid British Council School of Alicante, i vilken 170 elever är inskrivna, följer såväl spansk som brittisk lagstiftning (LOGSE respektive National Curriculum). British Council har nyligen tillkännagivit sin avsikt att lägga ned skolan med anledning av olika problem i samband med uppförandet av den nya byggnad som skolan skulle komma att flytta till (konstruktionsfel) och av att fristerna för uppförandet av den nya skolan inte hållits. Även om British Council redan tidigare hade riktat invändningar mot uppförandet av de nya lokalerna, hade problemen lösts då den brittiska organisationen nyligen, genom ett brev till föräldrarna, kungjorde sin avsikt att lägga ned skolan och således återbetala inskrivningsavgifterna.

Föräldraföreningen vid British Council School of Alicante, som tvivlar på de argument som har anförts, har inför omständigheten att British Council inte velat söka alternativa lösningar beslutat att utöva sin rätt att göra en framställning till gemenskapsmyndigheterna.

Med hänsyn till att det i det nuvarande EG-fördraget

- anges ett antal områden för gemenskapens åtgärder eller politik i syfte att uppnå gemenskapens mål,

- i artikel 3 q uttryckligen anges att åtgärderna skall infatta bidrag till god utbildning samt till kulturens utveckling i medlemsstaterna

- i artikel 149 anges att samarbetet mellan medlemsstaterna skall främjas i frågor som gör utbildning av god kvalitet och med beaktande av att kommissionen är fördragens väktare, ombeds kommissionen att besvara följande frågor:

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att säkerställa rätten att välja utbildning i förevarande fall som avser British Council School i Alicante?

Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att i ett direktiv fastslå kriterier för etablering utomlands av läroinstituts skolor i andra medlemsstater?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Kommissionen vill erinra parlamentsledamöterna om att organisationen av utbildningssystemet, inbegripet typer av skolor och innehållet i undervisningen, ligger inom medlemsstaternas befogenheter. Detta föreskrivs i artikel 149 (f.d. artikel 126) i EG-fördraget, där det står att Gemenskapen skall bidra till utveckling av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna (mldr) samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation (mldr).

I det fall som parlamentsledamöterna beskriver har kommissionen inga befogenheter att ingripa.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1978/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(19 juni 2000)

Ämne: EU:s sanktioner och Österrike

Österrike, som är ett land som saknar kustlinjer, är beläget i södra Mellaneuropa. Med Alperna i öster, Donauområdet och närheten till Medelhavsområdet, är Österrike ett av de viktigaste länderna i Europa. Landet har på grund av sitt geopolitiska läge alltid varit en korsväg för de stora europeiska kulturella och politiska områdena. Från Grenzmark och ätten Babenberger över Habsburgarnas sexhundraåriga regeringstid fram till dagens republik, har Österrike nästan hela tiden stått i centrum för europeisk idé- och kulturhistoria, och påverkat Europa på ett avgörande sätt. Den österrikiska ekonomin är starkare knuten till EU än ekonomin i länder som t.ex. Sverige, Finland eller Schweiz. Det är därför knappast förvånande att en stor majoritet av väljarna vid folkomröstningen den 12 juni 1994 röstade för Österrikes inträde i gemenskapen.

Österrike och dess befolkning har inte förtjänat att uteslutas från vare sig bilaterala förbindelser, vilket man lättfärdigt argumenterar för, eller från den europeiska scenen, vilket är fallet.

När tänker rådet komma ihåg vilka betydande förtjänster Österrike har för Europa och upphöra med denna meningslösa sanktionspolitik?

Svar

(10 oktober 2000)

Rådet har inte uttalat sig om detta och kan därför inte svara på den ärade parlamentsledamotens fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1429/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Hur kommissionen avgör hur den skall bemöta överträdelser av fördraget

I händelse av att någon fysisk eller juridisk person som anser sig förorättad eller någon ledamot av Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka en eventuell överträdelse av fördraget, tänker kommissionen då, för att skydda kommissionens och enskilda kommissionsledamöters goda rykte mot anklagelser för politisk partiskhet, söka oavhängig juridisk rådgivning angående kommissionens skyldigheter och offentliggöra de råd som kommissionen därvid fått, också rentav om rättslig immunitet beviljas dem som stått till tjänst med rådgivningen?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(28 juni 2000)

Klagomål om eventuella överträdelser av EG-fördraget som inges till kommissionen registreras av generalsekretariatet, varefter ärendet överlämnas till det generaldirektorat som är behörigt i frågan, med kopia till rättstjänsten.

Kommissionens beslut om eventuella överträdelser av EG-fördraget förbereds av det behöriga generaldirektoratet, tillsammans med övriga eventuellt berörda generaldirektorat, samtidigt som rättstjänsten yttrar sig i ärendet.

Vilket förfarande som är tillämpligt på välgrundade klagomål beror på vem som begått överträdelsen. Har EG-fördraget överträtts av en medlemsstat kan kommissionen i kollegium besluta att inleda ett förfarande enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.

Rättstjänstens yttrande offentliggörs inte och bestämmelserna om allmänhetens tillgång till kommissionens handlingar medger inte att sådana handlingar lämnas ut (förstainstansrättens beslut i mål T-610/97/R, Carlsen, REG 1998, s. II-485).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2890/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Fördelning av lån som Europeiska investeringsbanken godkänt mellan år 1994 och

Enligt källor på kommissionen beviljade Europeiska investeringsbanken mellan år 1994 och år 1999 22 084 miljoner pesetas i lån till små och medelstora företag, församlingar och kommuner på Kanarieöarna.

Kan kommissionen specificera för vilka konkreta projekt dessa lån har beviljats samt den exakta fördelningen av beloppet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pedro Solbes Mira

(3 oktober 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-1997/00(1).

(1) Se s. 128.