SKRIFTLIG FRÅGA P-1427/98

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Fransk lagstiftning om krypteringstekniker

Frankrikes telelagstiftning begränsar i betydande mån användningen av krypteringstekniker. Detta har också uppmärksammats i kommissionens meddelande om kryptering och digitala underskrifter. Nyss har två förordningar trätt i kraft i landet, som uppställer villkor för användningen och som gör sektorn föremål för anmälnings- eller tillståndsförfarande. Bland begränsningarna kan nämnas att den s.k. Third Trusted Party TTP, som är en förutsättning för att kryptering skall vara tillåten, i sin förvaltning skall ha en majoritet av franska medborgare. Vidare måste "nycklarna" till krypteringen finnas hos en s.k. TTP, vilket kan medföra att meddelanden som finns i omvandlad form på en pc inte lagligen kan brukas i Frankrike.

Finner kommissionen att ovan citerade regler och förhållanden är förenliga med den inre marknadens bestämmelser och om inte det är fallet: vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att garantera att möjligheten att erbjuda service och att säkra meddelandenas konfidentialitet också kan garanteras på franskt territorium?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(11 juni 1998)

De franska myndigheterna anmälde i enlighet med rådets direktiv 83/189/EEG av den 28 mars 1983 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter(1) de fyra utkasten till förordningar om genomförande av kryptografibestämmelserna i den franska lagen om telekommunikationer. Kommissionen lade i alla fyra fallen fram sina synpunkter på den föreslagna lagstiftningen. Förordningarna antogs nyligen formellt av de franska myndigheterna.

I den franska lagstiftningen görs det en åtskillnad mellan sekretessbelagda produkter och tjänster å ena sidan och autentiseringsprodukter och autentiseringstjänster, dvs. digitala signaturer, å andra sidan.

Vad gäller sekretessbelagda produkter och tjänster innehåller den franska lagstiftningen regler om hur de skall användas, om tillhandahållandet av produkter med dålig säkerhet, om tjänsteleverantörer som är etablerade i Frankrike och om annat tillhandahållande av produkter och tjänster. Enligt kommissionens tolkning finns det inga restriktioner för hur de används, om en auktoriserad tjänsteleverantör anlitas. I övriga fall krävs det ett förhandsgodkännande. Tillhandahållandet av produkter med dålig säkerhet omfattas av ett förhandsanmälningsförfarande. Tjänsteleverantörer som är etablerade i Frankrike är skyldiga att genomgå ett särskilt förfarande för förhandsgodkännande, och för annat tillhandahållande av produkter och tjänster föreskrivs det om ett förfarande för förhandsgodkännande.

I det särskilda förfarande för förhandsgodkännande som gäller sådana tillhandahållare av sekretessbelagda tjänster som är etablerade på franskt territorium ingår inte, i den version som antagits, något krav på att en majoritet av styrelsemedlemmarna skall vara franska medborgare. I förordningen krävs det endast att tjänsteleverantörerna har tillräckligt många anställda som uppfyller kraven enligt förordning 81/514 om skyddet av hemligheter som rör försvar och nationell säkerhet.

Kommissionen bekräftar den ståndpunkt den intagit i meddelandet om digitala signaturer och kryptering(2), dvs. att den noggrant skall övervaka medlemsstaternas beteende på kryptografiområdet och bedöma de relevanta nationella bestämmelserna med hänsyn till deras förenlighet med EG-fördraget, EG-domstolens rättspraxis och de krav som ställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(3) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet(4).

(1) EGT L 109, 26.4.1983.

(2) KOM(97) 503 slutlig.

(3) EGT L 281, 23.11.1995.

(4) EGT L 24, 30.1.1998.