SKRIFTLIG FRÅGA P-0118/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(22 januari 2002)

Ämne: Ekonomiska och sociala kommittén (ESK)

Kan kommissionen bedöma exakt vilka effekter ESK har haft på utvecklingen av europeisk politik och lagstiftning? Vilka mekanismer används för att pröva hur effektivt ESK är? Hur stor andel av de frågor som föreslås av ESK antas innan de läggs fram för rådet och parlamentet? Vilka slags åtgärder kan kommissionen stödja för att förbättra situationen?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

Det är svårt att avgöra vilket inflytande Ekonomiska och sociala kommittén har haft på gemenskapsrätten. Generellt sett visar de senaste analyserna att en stor del av deras förslag tas emot på ett positivt sätt av kommissionen eller inom lagstiftningsförfarandet och utvärderingar visar på att två tredjedelar av kommitténs yttranden har beaktats direkt eller indirekt i kommissionens förslag. Denna siffra, som är tämligen betydande, bör dock ses som preliminär, eftersom den gäller alla beslut, även då kommittén är överens med kommissionen om det förslag som yttrandet gäller. Europaparlamentet tar ofta kommitténs yttranden i beaktande när det utarbetar sina beslut. Dessutom har de förberedande yttrandena från kommittén varit av stor betydelse i kommissionens arbete när det gäller viktiga frågor som styrelseformerna inom EU.

Var fjärde månad tar kommissionen fram ett dokument som sammanfattar hur den kommer att följa upp yttrandena från kommittén. I dessa dokument kan man utläsa hur effektiv kommittén varit. Resultatet är ojämnt, men man kan dock konstatera att ett stort antal yttranden ger ett mervärde i diskussionen mellan institutionerna. Det ökande antalet önskemål om samråd, även frivilligt, som har gjorts under föregående år är ett antal sätt att kontrollera kommitténs effektivitet.

Kommissionen förfogar inte över en exakt statistik över de fall då kommittén har yttrat sig innan lagstiftningsförfarandet inletts eftersom de kvartalsvisa analyserna om uppföljningen snarare inriktas på innehållet än i vilken etapp av förfarandet är i. Under andra halvåret 2000 och första halvåret 2001 yttrade kommittén sig 72 gånger över samrådsdokument eller rapporter från kommissionen framförallt om den inre marknaden. Under samma period yttrade kommittén sig 109 gånger över lagstiftningsförslag från kommissionen.

I september 2001 undertecknade kommissionen ett samarbetsprotokoll med Ekonomiska och sociala kommittén.

När det gäller effektiviteten hos kommittén planerades två åtgärder som är under genomförande:

- En förbättring av kvaliteten i yttrandena, för att göra påpekandena mer precisa, särskilt vad gäller yttranden om lagstiftning.

- En möjlighet att begära utredande yttranden och rapporter från kommittén, som syftar till att ge råd till institutionerna redan innan kommissionen har antagit förslag eller riktlinjer. Kommissionen har redan begärt sju utredande yttranden varav fem kommer att finnas tillgängliga i början av sommaren. Först då kommer det att vara möjligt att utvärdera just denna del av kommitténs verksamhet.

Dessutom underströk kommissionen i sin vitbok om styrelseformerna kommitténs vikt som mellanhand eller kontaktpunkt med det civila samhället i samband med kommissionens och (ofta) institutionernas samråd om lagstiftning eller prognoser. Det finns två datum då det blir tydligt om institutionerna är villiga att gå i denna riktning: förnyandet av Ekonomiska och sociala kommittén i oktober 2002 och diskussionerna inom konventet om Europas framtid i vilket kommittén deltar med tre observatörer.