ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3144/98

från Roberto Mezzaroma (PPE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Förbindelser med Sydafrika

När det gäller de politiska och ekonomiska förbindelserna med Sydafrika ombeds kommissionen svara på följande: Av vilken typ och hur omfattande är de planerade eller pågående programmen; inom vilka tidsramar skall de genomföras; hur stora är de belopp som har anslagits eller kommer att anslås inom en definierad tidsfrist; hur sker den politiska, ekonomiska och tekniska förvaltningen av programmen i förhållande till deras särskilda egenskaper; vilka företag eller konsortier skall enligt planerna göras delaktiga i programmen eller har redan uppmanats att delta; vilka uppgifter har kommissionen rörande de ansvariga personerna och deras befattningar?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(9 november 1998)

Kommissionen sänder en kopia av årsrapporten från Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) (1996 och 1997) direkt till frågeställaren och parlamentets generalsekretariat. Denna rapport och dess bilagor (rättslig grund, fleråriga vägledande program, listor över tilldelade kontrakt) innehåller den information som frågeställaren begär. En lista över program som kommer att inledas under 1998 sänds också direkt till frågeställaren och parlamentets generalsekretariat.

En lista över de tjänstemän som är direkt inblandade i genomförandet av EPRD i Pretoria och Bryssel sänds direkt till frågeställaren och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3229/98

från Edith Müller (V) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Uttagningsprov

Skulle kommissionen kunna förse mig med följande uppgifter angående alla uttagningsprov för nyanställning av personal under den senaste femårsperioden: antalet ansökningar, vilket antal som tilläts genomföra det skriftliga provet, vilket antal som tilläts genomföra det muntliga provet, antalet godkända sökande, samt för varje kategori ovan ange fördelningen med avseende på kön och medborgarskap?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(25 november 1998)

I enlighet med artikel 2 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna kommer kommissionen före utgången av 1998 att lägga fram en rapport om gemenskapsinstitutionernas rekryteringsbehov. Denna rapport, som läggs fram vart tredje år, innehåller bland annat de statistiska uppgifter som parlamentsledamoten efterfrågat.

Kommissionen kommer dessförinnan att sända över en del statistiska uppgifter om de allmänna uttagningsprov för kategorierna A och B som kommissionen anordnat under tiden 1993-1997 till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2905/98

från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Inrättande av en internationell solidaritetsfond för behandling av aids

Med anledning av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13 december 1997 (artikel 58) angående hälsa och förutsättningarna för inrättandet av en solidaritetsfond för behandling av aids i utvecklingsländerna undrar jag: Vad gör kommissionen för att denna fond snabbt skall kunna inrättas och pilotprogram utarbetas för behandling av hivsmittade och aidssjuka i utvecklingsländerna?

Det är mer än angeläget att de mest industrialiserade länderna med konkreta politiska åtgärder visar sin internationella solidaritet vad gäller kampen mot aids.

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(22 oktober 1998)

Vid Europiska rådets möte den 13 december 1997 uppmanades kommissionen att "utreda förutsättningarna för att inrätta en solidaritetsfond för behandling av aids i utvecklingsländerna, vilken skall arbeta under ledning av FN:s organ för bekämpning av aids".

Kommissionen har utrett denna fråga inom ramen för sitt meddelande till rådet och parlamentet om en ökad solidaritet när det gäller kampen mot aids i utvecklingsländerna(1). I detta meddelande sammanfattas ansträngningarna när det gäller kampen mot hiv-/aidsviruset. Mot bakgrund av framgångarna med de riktade förebyggande åtgärderna betonar kommissionen hur viktigt det är att en förstärkning av hälsovårdssystemen får stöd. Samtidigt undersöks möjligheterna att skapa nya solidaritetsmekanismer som måste förberedas gemensamt.

Detta meddelande diskuteras för närvarande i parlamentet och rådet och särskilt inom medlemsstaternas expertgrupp på detta område.

(1) KOM(98) 407 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3020/98

från José Barros Moura (PSE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Meda-program för demokrati

B'Tselem - det israeliska informationscentret för mänskliga rättigheter i de ockuperade områdena - har ställt följande fråga:

"Parlamentet inledde ett Meda-program för förstärkning av demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna 1996, vilket enligt våra uppgifter visat sig mycket värdefullt när de mänskliga rättigheterna och demokratin skall försvaras i Medelhavsområdet. Vi har hört att kommissionen avser att genomföra stora administrativa förändringar i programmet, vilket skulle få negativa konsekvenser för programmets genomförande. Vi vill gärna att kommissionen förklarar av vilken karaktär de väntade förändringarna är och att den övertygar oss om att dessa kommer att förbättra de icke-statliga organisationernas arbete på området."

Kan kommissionen uppfylla önskemålet från de icke-statliga organisationer som arbetar med frågorna om att ge insyn och hopp beträffande de mänskliga rättigheterna och demokratin?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(9 november 1998)

De planerade ändringarna av Meda-programmet för demokrati följer av det kommande genomförandet av det förslag till rådets förordning(1) som fastställer villkoren för genomförandet av gemenskapsåtgärder som bidrar till att de allmänna principerna om utveckling och konsolidering av demokratin och rättsstaten samt om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna uppfylls i de ockuperade palestinska områdena och i gemenskapens partnerländer i Medelhavsområdet. Detta förslag till rådets förordning behandlas för närvarande i Europaparlamentet enligt samrådsförfarandet.

Oberoende av denna förordnings slutliga lydelse kommer de viktigaste förändringarna att gälla insyn och öppenhet angående de finansiella besluten, och då särskilt kommissionens skyldighet att till parlamentet och rådet lägga fram en årsrapport över de åtgärder som finansierats och en samlad bedömning av dessa åtgärder tre år efter förordningens ikraftträdande.

(1) EGT C 282, 18.9.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2450/98

från Angela Sierra González (GUE/NGL) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Granadilla-hamnen (Teneriffa-Kanarieöarna)

Det spanska ministeriet för offentliga arbeten stöder byggandet av en hamn vid staden Granadillas kust på Teneriffa (Kanarieöarna). Denna hamn kommer bl.a. att innefatta en vågbrytare på 3 600 meter och byggandet av en pir på 2 000 meter. En havsyta på över en miljon kvadratmeter kommer att användas för denna nya anläggning.

Arbetet kommer att orsaka stora ingrepp på miljön, av vilka följande kan framhävas:

a) Direkta och indirekta följder för en del av ett område som den kanariska regeringen föreslagit som "livsmiljötyp av gemenskapsintresse" och som går under namnet "Sebadales del Sur de Tenerife".

På detta område finner man ett stort antal sådana miljöer som nämns i Habitatdirektivet och som allvarligt skulle skadas, såsom:

- sandbankar

- havsklippor med endemisk flora i makaronesisk kust

- thermo-atlantiska buskmarker.

På detta område finner man även arten Caretta Caretta - en reptil som upptas som prioriterad art i bilaga II till direktivet 92/43/EEG(1).

b) Oåterkalleliga förändringar i den sedimentära miljön längs kusten på öns sydöstra del och allvarliga följder för det skyddade naturområdet "Montaña Roja", som även det föreslås som "livsmiljötyp av gemenskapsintresse". Bland de livsmiljöer som upptas i direktivet förekommer på detta område den prioriterade miljön "permanenta sanddyner med örtvegetation (gråa sanddyner)".

c) Olika följder för den biologiska utvecklingen och kustlandssystemet samt havsföroreningar i området och socioekonomiska följder längs kusten m.m.

Känner kommissionen till byggnadsprojektet för Granadilla-hamnen?

Har denna hamn på något sätt finansierats av gemenskapen?

Anser kommissionen att bevarandet av livsmiljöer som skyddas av Habitatdirektivet är förenligt med byggandet av denna infrastruktur?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

Kommissionen känner inte till den situation som parlamentsledamoten nämner, men kommer att ta de kontakter som behövs för att få närmare information angående detta och för att kontrollera att den gemenskapslagstiftning på miljöområdet som är tillämplig i detta fall iakttas fullt ut.

Kommissionen kan dock bekräfta att det för detta projekt inte beviljats någon medfinansiering vare sig från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Sammanhållningsfonden.

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2493/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Miljökonsekvensbeskrivning för projekt i utvecklingsländer

1. Vilka bestämmelser finns det för att bedöma miljökonsekvenserna av de infrastrukturprojekt i utvecklingsländer till vilka EU bidrar?

2. Känner kommissionen till de påståenden enligt vilka stabexprojektet med att återställa vägar i Kamerun har orsakat stor oro hos lokalbefolkningen och vållat oroväckande skador på urskogarna i området?

3. Har kommissionen några kommentarer i denna fråga?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

Sedan införandet av en miljömanual 1993 är varje projektförslag föremål för granskning i miljöhänseende. Granskningsförfarandet gör det möjligt att avgöra om genomförandet av projektet kan förväntas leda till att miljön påverkas i negativ bemärkelse. I sådant fall måste en förberedande miljökonsekvensbedömning göras eller, om det sannolikt kan få en allvarlig negativ inverkan, måste en fullständig bedömning av dess miljöpåverkan utföras. En sådan oberoende bedömning kommer antingen att leda till slutsatsen att påverkan är så allvarlig att projektet inte bör ges stöd eller att särskilda åtgärder fastställs för att minska den förväntade negativa miljöpåverkan.

Ett exemplar av miljömanualen skickas till parlamentets sekretariat. Komissionen är medveten om den kritik som riktats mot ett gemenskapsfinansierat vägprojekt i Kamerun. Denna kritik framfördes av Rainforest Foundation i en film som visades på en brittisk TV-kanal. I filmen antyds att det finns ett orsakssamband mellan byggandet av en väg som går genom en regnskog och som finansieras av gemenskapen med 14 miljoner ecu, och negativa effekter såsom skogsskövling och utrotning av hotade arter genom intensivt tjuvskytte som leder till att lokala pygméer berövas sitt levebröd.

I själva verket har gemenskapen finansierat underhållsarbete av en befintlig väg till ett belopp på 0,6 miljoner ecu. Detta är den enda vägen till det avlägsna Lomié-distriktet och dess bondebefolkning och är av vital betydelse för denna befolkning.

Rainforest Foundation kontaktade aldrig kommissionen för att kontrollera informationen som kom från egna källor. Om de hade gjort det hade de informerats om olika projekt för att bevara det lokala djurlivet och, mer allmänt, projekt för hållbar utveckling av skogsresurser som gemenskapen finansierar i Kameruns regnskogar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2386/98

från Paul Rübig (PPE) till kommissionen

(17 juli 1998)

Angående: Produktionsstöd för sockerfria persikor, Williams- och Rochapäron

I förordning (EG) 504/97(1) av den 19 mars 1997 fastställde kommissionen på nytt tillämpningsföreskrifter när det gäller systemet med produktionsstöd för bearbetade produkter av frukt och grönsaker. Sålunda har man för regleringsåret 1997/98 bland annat fastställt stöd till persikor, Williams- och Rochapäron (i sockerlag och/eller i naturlig fruktsaft) till ett belopp av 8,128 ecu/100 kg netto samt 15,532 ecu/100 kg netto, förutsatt att råvaran köpts i EU till ett minimipris som kommissionen fastställt. Avsikten med systemet är framför allt att säkerställa en avsättning till konkurrenskraftiga priser av de produkter som förädlats av gemenskapsråvaror.

Sedan Österrike anslöt sig till EU har man strävat efter att utvidga detta system till att också gälla sockerfria produkter (ångbehandlade persikor, Williams- och Rochapäron) så att den kostnadsfördel som erhålls genom stödet också kan överföras till konsumenter av sockerfria och sockerfattiga produkter. På så sätt kunde dessa produkter dra nytta av samma fördelar som fruktsorterna i sockerlag och/eller naturlig fruktsaft.

När ämnar kommissionen införa sockerfria produkter av Williams- och Rochapäron samt persikor i detta produktionsstödsystem och på så sätt skapa förutsättningar för att man genom konkurrenskraftiga priser tar hänsyn till framtida näringsmedvetna kunders efterfrågan efter sockerfria och sockerfattiga produkter?

Svar från Mario Fischler på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

På grund av den särskilda vikt sådana produkter har för vissa regioner inom gemenskapen har rådet i sin förordning (EG) 2201/96 av den 28 oktober 1996, om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker(2), inrättat en stödordning för produktion av Williams- och Rochapäron samt persikor i sockerlag och/eller naturlig fruktsaft.

Kommissionen definierar termen "fruktsaft" i tillämpningsföreskrifterna(3) på så sätt att denna skall ha kvar fruktens naturliga sockerhalt i enlighet med de produkter som avses i rådets förordning.

Stödordningen omfattar alltså inte samtliga bearbetade produkter av päron och persikor. Den är sålunda inte tillämplig på sockerfria och sockerfattiga produkter. Ordningen syftar till att stödja gemenskapens producenter av persikor och päron, som alltså åtnjuter högre priser än de som betalas för konkurrerande produkter från tredje land.

Rådet har dessutom föreskrivit garantitrösklar för stödordningen för att undvika en utvidgning av produktionen på grund av den stora tillgången på råvaror och flexibiliteten i bearbetningskapacitet.

En utvidgning av detta gemenskapsstöd, så att det skulle omfatta nya produkter, tycks alltså strida mot de mål som rådet satte upp när den införde stödordningen, och kommissionen har inte för avsikt att lägga fram något sådant förslag.

(1) EGT L 78, 20.3.1997, s. 14.

(2) EGT L 297, 21.11.1996.

(3) Förordning (EG) 504/97, 19.3.1997 (EGT L 78, 20.3.1997).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2707/98

från Anne McIntosh (PPE) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Bilförare med diabetes

Håller rådets ordförande med om att Storbritanniens förbud mot nyregistrerade insulinberoende bilförare med diabetes är diskriminerande, eftersom insulinberoende personer med diabetes från andra EU-länder får köra bil som besökare i Storbritannien?

Vad ämnar rådet göra för att avskaffa denna diskriminering?

Svar

(9 november 1998)

Den 29 juli 1991 antog rådet direktiv 91/439/EEG om körkort, vilket trädde i kraft den 1 juli 1996.(1)

I direktivet fastställs harmoniserade villkor för att körkort skall utfärdas eller förnyas, däribland "Minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon", (bilaga III). Rådet erinrar om att, när det gäller utfärdande eller förnyelse av körkort för förare i grupp 1 och grupp 2, med diabetes, gemenskapens tillämpliga minimikrav återfinns i punkt 10 och 17.2 i bilaga III.

I punkt 5 i bilaga III föreskrivs vidare att medlemsstaterna, när körkort utfärdas, eller var gång det sedan förnyas, kan ställa strängare krav än de som anges i ovannämnda text.

Enligt punkt 10 i bilaga III kan körkort utfärdas eller förnyas för alla sökande eller förare med diabetes i grupp 1, förutsatt att giltigt läkarutlåtande finns och att en lämplig hälsoundersökning har gjorts i varje enskilt fall.

Enligt punkt 10.1 i bilaga III får varje enskild medlemsstat bestämma räckvidden av de undantagsfall, då giltigt läkarintyg finns och inga hinder visat sig vid regelbundna hälsokontroller för att körkort skall kunna utfärdas och förnyas för sökande eller förare i grupp 2. Det ankommer alltså på behörig medicinsk myndighet att, på grundval av bestämmelserna i den nationella lagstiftningen, lämna utlåtande i varje enskilt fall.

En enskild medlemsstat kan alltså, enligt bestämmelserna i gemenskapsdirektivet, föreskriva strängare regler för att utfärda eller förnya körkort för förare med diabetes än vad som föreskrivs i en annan medlemsstat.

Rådet erinrar om att en ytterligare harmonisering av ovan nämnda gemenskapsbestämmelser endast kan ske på grundval av förslag från kommissionen.

(1) EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Direktivet ändrades senast genom direktiv 97/26/EG (EGT L 150, 7.6.1997, s. 41).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2422/98

från Concepció Ferrer (PPE) till rådet

(30 juli 1998)

Angående: Aktioner mot dödsstraff

Rådet (utrikesfrågor) beslöt i Luxemburg att stärka sina internationella insatser mot dödsstraffet som är ett fundamentalt brott mot de mänskliga rättigheterna. Unionen har därför erbjudit sig att agera för ett generellt upphävande av dödsstraffet och har krävt att det successivt skall upphöra att tillämpas.

Med tanke på att denna begäran skall riktas till de länder där dödsstraffet fortfarande tillämpas, kan rådet ange om man även kommer att framföra samma uppmaning till USA?

Svar

(9 november 1998)

Europeiska rådet har beslutat att som en väsentlig del av sin politik för mänskliga rättigheter förstärka sin internationella verksamhet mot dödsstraffet. Samtliga medlemsstater i EU är eniga om att ett grundläggande politiskt mål för EU skall vara att verka för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet.

Den 29 juni 1998 enades rådet om interna riktlinjer för uppvaktningar och framställningar mot dödsstraffet hos tredje land och i internationella fora. På vägen mot det primära målet att avskaffa dödsstraffet kommer EU att, i fall där dödsstraffet fortfarande förekommer, begära att det gradvis tillämpas alltmer återhållsamt och kräva att det verkställs enligt miniminormer. EU kommer även att i tillämpliga fall kräva anstånd.

EU har redovisat sin politik beträffande dödsstraffet i sitt vid Förenta nationernas 53:e generalförsamling framlagda memorandum; unionen har ingripit i individuella fall och företagit uppvaktningar med denna innebörd också hos Förenta staternas myndigheter.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 096 , 08/04/1999 s. 0156



SKRIFTLIG FRÅGA E-2998/98 från Renate Heinisch (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Uppgifter om stödbelopp som EU beviljat högskolor och forskningsinstitut i delstaten Baden-Württemberg under 1996 Kommissionen ombeds besvara följande frågor: För vilka åtgärder beviljades gemenskapsstöd till högskolor och forskningsinstitut i Baden-Württemberg under 1997, och hur stora var beloppen från 1. Fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, 2. gemenskapsprogrammen inom områdena energi och utveckling, 3. gemenskapsinitiativen, i synnerhet Interreg-programmet, 4. programmen Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa, 5. övriga gemenskapsprogram? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer (23 oktober 1998) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1823/98

från Alex Smith (PSE) till rådet

(8 juni 1998)

Angående: Kärnsäkerhet

De myndigheter som ansvarar för kärnsäkerhet lade ner verksamheten vid Sellafields upparbetningsanläggning för kärnbänsle i oxidform i slutet av maj, efter att man upptäckt att radioaktivt avfall läckte ut från ledningarna. Kommer ordförandelandet nu att inleda förhandlingar mellan medlemsstater, till exempel Irland och Sverige som kontinuerligt har uttryckt oro över säkerheten vid Sellafield, före mötet i juli rörande Oslo- och Pariskonventionerna för förhindrande av havsföroreningar, och därvid undersöka på vilket sätt Sellafield kan gå över från upparbetning till säker förvaring av kärnavfall?

Svar

(19 oktober 1998)

Rådet välkomnar resultaten från ministerkonferensen inom OSPAR-konventionerna som hölls i juli 1998 och under vilken parterna kom överens om säkerställa att avfall, utsläpp och förlust av radioaktiva ämnen fram till år 2020 skall sänkas till sådana nivåer i förhållande till de tidigare nivåerna att ytterligare koncentrationer i marin miljö som härrör från sådana avfall, utsläpp och förluster blir nästan lika med noll.

Rådet påminner för övrigt om att de grundläggande säkerhetsnormerna för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning så som de fastställs i gemenskapslagstiftningen enligt rådets direktiv 96/29/Euratom(1) är tillämpliga.

Rådet understryker att den medlemsstat där kärnkraftsanläggningarna är belägna är ansvarig för säkerheten när det gäller anläggningarnas utformning, konstruktion och drift. Valet av bränslecykel åligger också varje medlemsstat.

(1) EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2129/98

från Felipe Camisón Asensio (PPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: Beskattning av elektronisk handel

Har kommissionen beslutat att agera för att ingen ny beskattning beträffande andra typer av handel kommer att vara i kraft vid den framtida tillämpningen av indirekt beskattning av elektronisk handel, det vill säga vidta lämpliga åtgärder för att åstadkomma en helt neutral beskattning?

Vilken strategi kommer kommissionen att tillämpa för att uppnå detta?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 september 1998)

Kommissionen har arbetat med medlemsstaterna i över ett år för att utarbeta principer för hur det gemensamma mervärdesskattesystemet skall tillämpas på elektronisk handel. Detta arbete bedrivs med utgångspunkt från kommissionens och medlemsstaternas gemensamma uppfattning att mervärdesskatt är det bästa och lämpligaste sättet att tillämpa indirekt beskattning på elektronisk handel. Kommissionen fortsätter att arbeta i samråd med medlemsstaternas skattemyndigheter och näringslivet i syfte att se till att gemenskapens mervärdesskattesystem på ett lämpligt sätt är anpassat till utvecklingen på detta nya område.

Det räcker emellertid inte att arbeta endast på europeisk nivå. Den elektroniska handeln utgör en världsomfattande marknad och samordning är nödvändig för att komma fram till en internationellt godtagbar beskattningsram för sådana transaktioner. I detta syfte har kommissionen skickat ett meddelande till rådet(1) med förslag till riktlinjer för beskattning av den elektroniska handeln, i vilka bland annat behovet av neutralitet betonas. Rådet har noterat kommissionens arbete på detta område och har bekräftat att mervärdesskatt, snarare än andra former av beskattning, bör tillämpas på transaktioner på detta område. Kommissionen skall i lämpliga fora bidraga till diskussionen för att försöka få till stånd en överenskommelse om en beskattningsram som grundar sig på de principer om indirekt beskattning som rådet antagit.

(1) KOM(98) 374 slutlig.