SKRIFTLIG FRÅGA E-2876/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(22 oktober 2001)

Ämne: Hemlighetsmakeri kring radioaktiv kontaminering efter Tjernobylkatastrofen och förverkligande av ett bättre skydd mot sköldkörtelcancer

1. Kan kommissionen bekräfta att de behöriga myndigheterna hållit tyst om och vägrat erkänna att luften i östra och sydöstra Frankrike kontaminerats med radioaktivt cesium 137 efter Tjernobylkatastrofen den 26 april 1986 i Ukraina och att detta hemlighetsmakeri sannolikt syftat till att förhindra oro bland befolkningen och säkerställa utbyggnaden av kärnkraften i det egna landet?

2. Kan kommissionen ge besked om huruvida det också i andra då- eller nuvarande medlemsstater av Europeiska unionen än Frankrike förekommit att man vid den aktuella tidpunkten inte gått ut med tillräcklig information om riskerna för att betesmarker och annan växtlighet smittats av radioaktivt nedfall? Om kommissionen kan ge sådana besked: vilka områden handlar det i så fall om? Har följderna då blivit att man underlåtit att vidta tillräckliga åtgärder för att begränsa riskerna?

3. Har frekvensen för sköldkörtelcancer per 100 000 invånare ökat inom Europeiska unionens medlemsstater sedan 1986? Finns det några andra förklaringar till att denna sjukdom blivit vanligare efter Tjernobylkatastrofen?

4. Finns det inom medlemsstaterna sådana områden där antalet fall av sköldkörtelcancer ökat märkbart starkare sedan 1986 än inom andra områden? Vilka områden är det i så fall fråga om?

5. Vilka risker för människors hälsa medför det för närvarande att man använder sådana produkter som är mycket mottagliga för radioaktiv kontaminering såsom getmjölk och getost? Är riskerna i samband med champinjoner och vildsvin ännu större och långvarigare än riskerna i samband med getmjölk och getost?

6. Vilka garantier har vi för att invånarna överallt i Europeiska unionens medlemsstater skall få sanningsenlig och tillräcklig information i god tid om det eventuellt i framtiden skulle inträffa sådana fall av radioaktiv kontaminering från smittkällor långt borta?

Källa: Aktualitetsprogrammet Netwerk, TV Nederland 1, den 3 oktober 2001.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(17 december 2001)

1. Nej. Kommissionen har inga uppgifter som tyder på att de franska myndigheterna skulle ha undanhållit information om nivåerna på radioaktivitet i Frankrike

efter Tjernobylkatastrofen. En atlas över cesiumnivåer i Europa har publicerats av kommissionen(1). Den grundar sig på information från den franska tillsynsmyndigheten (OPRI, Office de Protection contre les Rayonnements Ionisants) och uppgifterna har lagrats i databasen för miljödata om radioaktivitet enligt artikel 36 i Euratomfördraget. Det finns dessutom annan information från särskilda mätningar som är tillgänglig för allmänheten, t.ex. från IPSN (Institut pour la Protection et la Sûreté Nucléaire).

2. Nej. I princip lämnades tillräcklig information av alla medlemsstaterna. Det bör nämnas att de flesta myndigheter, institut och laboratorier inte var förberedda för en olycka av denna omfattning, och det tog en viss tid för de berörda att besluta om lämpliga åtgärder för övervakning av livsmedel. På gemenskapsnivå antog kommissionen den 6 maj 1986 sin första rekommendation 86/156/EEG(2) till medlemsstaterna. Den innehåller högsta tillåtna nivåer för saluföring av mjölkprodukter, frukt och grönsaker.

3. Ja, fallen av sköldkörtelcancer har ökat inom unionen, samtidigt som dödligheten från sjukdomen har minskat. Inget samband har emellertid kunnat visas mellan ökade fall av sköldkörtelcancer inom unionen och nivåerna av radioaktivt nedfall, särskilt jod 131, från Tjernobylkatastrofen. Detta är resultaten från en tidigare undersökning gjord generaldirektoratet för forskning under ett forskningskontrakt. Resultaten har dessutom stöd av en undersökning fall av sköldkörtelcancer och dödlighet från sjukdomen i alla medlemsstater. Uppgifterna har samlats i databasen Eurocim inom det europeiska nätet för cancerregister inom Världshälsoorganisationen (WHO)/internationella byrån för cancerforskning (IARC) i Lyon, som har upprättats inom programmet Europa mot cancer.

4. Ja, enligt Eurocim-undersökningen, med förbehåll för de statistiska variationerna i antal fall beroende på den allmänt låga frekvensen av sköldkörtelcancer inom unionen, har man i vissa medlemsstater (Spanien, Frankrike, Italien och i viss mån Finland) haft flera fall av sköldkörtelcancer, medan man i andra medlemsstater (Danmark, Nederländerna, Sverige och Förenade Kungariket) har haft stabila nivåer. I de medlemsstater som uppvisar en märkbar ökning hade denna redan börjat synas före 1986 och antalet fall har inte ökat under den berörda perioden efter 1986. Sammanfattningsvis kan man alltså säga att man inte har funnit något samband mellan en ökning av fallen av sköldkörtelcancer i de enskilda medlemsstaterna och nivåerna av radioaktivt nedfall från Tjernobylolyckan.

5. Livsmedel kontrolleras fortfarande vad gäller radioaktivitet. Detta gäller särskilt livsmedel som importeras från tredje land vilka berörs direkt av nedsmittning av cesium från Tjernobyl. Den nu gällande gemenskapslagstiftningen på området utgörs av rådets förordning (EEG) nr 737/90 av den 22 mars 1990 om villkoren för import av jordbruksprodukter med ursprung i tredje land efter olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl(3) och kommissionens förordning (EG) nr 1661/1999 av den 27 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 737/90 om villkoren för import av jordbruksprodukter med ursprung i tredje land efter olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl(4). Dessa innehåller åtgärder för att stärka kontrollen av vildsvamp som i likhet med andra skogsprodukter fortfarande uppvisar högre koncentrationer. Information om nivåer på radioaktivitet i livsmedel inom gemenskapen samlas in enligt artikel 36 i Euratomfördraget och offentliggörs löpande. Befolkningens exponering är för närvarande mindre än 0,1 % av gränsvärdet.

6. Med tanke på eventuella framtida olyckor har man genom rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 av den 22 december 1987 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation(5) fastställt högsta tillåtna nivåer av radioaktivitet i livsmedel för ett större antal radionuklida kategorier. Sedan Tjernobylolyckan har medlemsstaternas och kommissionens beredskap inför en liknande olycka förbättrats betydligt. Information kan nu förmedlas inom en timme efter den första anmälningen, särskilt tack vare genomförandet av rådets beslut av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning.

(1) EUR 16733, 1998.

(2) EGT L 118, 7.5.1986.

(3) EGT L 82, 29.3.1990.

(4) EGT L 197, 29.7.1999.

(5) EGT L 371, 30.12.1987.