ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2669/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Széchenyi-planen i Ungern

Ungern försöker med hjälp av den s.k. Széchenyi-planen att uppnå så hög tillväxt som möjligt, bland annat genom att tillämpa ett flertal program som avser att stödja näringslivet, turismen, den regionala och ekonomiska utvecklingen samt den aktiva sysselsättningen. Denna ambitiösa plan har vissa centrala mål, nämligen snabb och varaktig ekonomisk tillväxt, mobilisering av inhemska och utländska ekonomiska resurser, skapande av nya ekonomiska möjligheter, social utveckling och förmåga att bemöta de utmaningar som den nya ekonomin innebär.

Kan kommissionen ange om den aktivt bidrar till genomförandet av Széchenyi-planen i Ungern genom att hjälpa till att finna partners och investerare, eller om den stödjer planen på något annat sätt, exempelvis ekonomiskt?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 oktober 2001)

Kommissionen välkomnar Szechényi-planen, som kommer att stärka det ungerska näringslivets, särskilt de små och medelstora företagens, konkurrenskraft. Kommissionen deltar inte aktivt i arbetet med att finna partner och investerare och bidrar inte heller direkt till finansieringen av planen. Ungerns preliminära nationella utvecklingsplan, som ligger till grund för stödet till den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom ramen för Phare, grundar sig dock också på Szechényi-planen.

I detta sammanhang har det under 2000 och 2001 genom Phare finansierats ett antal åtgärder, som utgör komplement till åtgärder som föreslagits inom ramen för Szechényi-planen, på följande områden:

- Innovation särskilt inom informationssamhället.

- Utveckling av turismen.

- Utveckling av små och medelstora företag.

- Regional utveckling särskilt industriområden och företagszoner.

Samtal pågår för närvarande mellan kommissionen och Ungerns regering angående möjligheten att under 2002 och 2003 samfinansiera vissa av de åtgärder som även förekommer i Széchenyi-planen. I den preliminära nationella utvecklingsplanen tas det också hänsyn till strategierna inom ramen för det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA) i syfte att skapa en enhetlig ram för programplaneringen i föranslutningsstadiet. Det nya ISPA vars syfte är att stödja kandidatländerna i deras strävanden att uppfylla de europeiska miljönormerna och anknyta dem till de transeuropeiska transportnäten är en beröringspunkt till Széchenyi-planen och stöder indirekt dess målsättningar. Genom ISPA finansieras till exempel ett projekt som syftar till att öka bärigheten hos två landsvägar som inte är motorvägar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2668/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Skydd av minoriteter i Ungern

Ungern har under de senaste åren gjort stora ansträngningar för den romska minoritetens integrering i samhället. Regeringen har bland annat antagit ett åtgärdspaket på lång och medellång sikt, vilket syftar till att socialt integrera den romska befolkningen och bekämpa segregationen. Grundläggande för dessa ansträngningar är den ungerska regeringens ståndpunkt att en kombination av minoritets- och socialpolitik är nödvändig för en verklig social integrering av den romska befolkningen.

Kan kommissionen ange om kandidatlandet Ungerns ansträngningar får lämpligt stöd, exempelvis i form av finansiellt stöd och projekt för att främja den romerska befolkningens integrering, liksom dess levnadsförhållanden, i Ungern?

Kan kommissionen också ange om den, inom ramen för kandidatländernas föranslutningsstrategi, generellt stödjer projekt som avser att ta itu med diskriminering och andra problem som rör minoriteter?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

Inom ramen för kommissionens återkommande rapporter om kandidatländernas framsteg granskar kommissionen enligt de politiska kriterierna i vilken utsträckning Ungern säkerställer skyddet av mänskliga rättigheter och minoriteter. I detta sammanhang har en grundlig granskning gjorts av handlingsprogrammet på medellång sikt för social integration av romerna. Detta program antogs av den ungerska regeringen 1999, men särskild finansiering för genomförandet av handlingsprogrammet ställdes till förfogande först 2000 och 2001. I juli 2001 stärktes den politiska ramen för minoriteter genom att regeringen utarbetade en långsiktig strategi för romerna. Denna strategi diskuteras för närvarande med företrädare för den romska minoriteten och andra offentliga och civila organisationer. Den slutliga strategin planeras antas av parlamentet i början av 2002.

Trots dessa positiva inslag förblir romernas levnadsförhållanden svåra och det kommer att ta tid innan de åtgärder som för närvarande genomförs kommer att få någon märkbar effekt. Sedan 1999 har kommissionen aktivt stött Ungerns ansträngningar att förbättra romernas situation. Genom Phare-programmet har drygt 12 miljoner euro hittills ställts till förfogande. Åtgärderna har inriktats på områdena utbildning, yrkesutbildning, sociala frågor och antidiskriminering.

I linje med de prioriteringar som anges i partnerskapet för anslutning lämnar kommissionen stöd till social integration av nationella minoriteter i andra kandidatländer där det finns problem i detta avseende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3159/01

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(19 november 2001)

Ämne: Gemenskapens regelverk och screeningrapporter

Kan kommissionen översända en elektronisk kopia av det regelverk (gemenskapens) som överlämnats till kandidatländerna och ett exemplar av alla screeningrapporter?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(9 januari 2002)

Huvuddelen av gemenskapens regelverk överlämnades till kandidatländerna inom ramen för anslutningsförhandlingarna vid inledandet av deras förhandlingar. Ny lagstiftning som träder i kraft överlämnas dessutom till dem inom ramen för en uppdatering. En elektronisk version av all gällande gemenskapslagstiftningen, såsom den är tillgänglig för kandidatländerna, återfinns på kommissionens webbplats EUR-LEX, som frågeställaren kan nå via http://www.europa.eu.int/eur-lex/en/search/search_lif.html.

Screeningrapporter är förberedande dokument inom ramen för anslutningsförhandlingarna vilka kandidatländernas ställning i förhållande till gemenskapens regelverk beskrivs. Dessa rapporter är inte enbart kommissionens egendom, utan även medlemsstaternas och kandidatländernas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3603/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: En plan för att ta vara på gravbyggnader från stenåldern (dolmen) i Estepona (Spanien)

Vid nyligen genomförda utgrävningar i den andalusiska orten Estepona har en gravplats upptäckts som härstammar från sen stenålder till tidig bronsålder och omfattar fem små gravar.

Upptäckten har föranlett att en plan utarbetats för att ta vara på sagda gravplats från stenåldern, i vilken fem välbevarade gravbyggnader har upptäckts.

Med hänsyn till hur viktig denna upptäckt är, anser kommissionen att den bör delta aktivt med en plan för att ta vara på gravbyggnaderna och bidra till den lyckosamma händelse som den betydande arkeologiska upptäckten i sagda ort nära Malaga utgör?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(21 februari 2002)

Kommissionen stödjer initiativ på kulturområdet, inbegripet skydd, bevarande och utveckling av kulturarvet, inom ramen för och enligt urvalskriterierna i programmet Kultur 2000, som är EU:s enda instrument för att finansiera och planera samarbetsåtgärder på det kulturella området. Parlamentsledamoten kan hitta ytterligare information på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/culture/c2000.

I samband med detta vill kommissionen fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på att det under första halvåret 2002 kommer att publiceras en inbjudan att lämna förslag i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för projekt som skall genomföras under år 2003. Kulturaktörer kan då lägga fram sina projekt för att ansöka om ekonomiskt bidrag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2940/01

från Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE),Giovanni Fava (PSE), Giovanni Pittella (PSE), Paolo Costa (ELDR)och Luigi Cocilovo (PPE-DE) till kommissionen

(24 oktober 2001)

Ämne: Olyckan på flygplatsen Linate

Kan kommissionen besvara följande med anledning av den fruktansvärda olycka som inträffade på flygplatsen i Linate den 8 oktober:

1. Vad ämnar kommissionen att göra för att garantera säkerhetsnormerna på de europeiska flygplatserna?

2. Finns det för närvarande förslag till europeisk lagstiftning som skulle innebära ett krav på radaranläggning för att få flygtillstånd?

3. Finns det förslag till europeisk lagstiftning som garanterar lämpliga och enhetliga normer för signalsystem på de europeiska flygplatserna?

Anser kommissionen vidare att det är dess sak att garantera européernas säkerhet, även genom lämpliga kontroller av säkerhetsnormerna bland de organisationer som förvaltar flygtrafiken samt de företag som driver flygplatserna i Europa?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2938/01 och E-2940/01ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(11 januari 2002)

Kommissionen delar parlamentsledamöternas oro för risken för sådana kollisioner på start- och landningsbanor som inträffade på flygplatsen Linate.

Kommissionen har inlett arbete på detta område inom ramen för forskningsprogrammen. För två år sedan lanserades ett projekt kallat BEATA, avsett att bedöma fördelarna med att fastställa gemensamma krav, och praktiska demonstrationer organiseras nu. Kommissionen arbetar tillsammans med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och Eurocontrol för att fastställa tekniska krav, och denna verksamhets resultat håller på att presenteras i ICAO-fora.

När de tekniska kraven väl bedömts kommer det genom de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om det gemensamma europeiska luftrummet(1) att bli möjligt att kräva att nödvändiga åtgärder vidtas på alla europeiska flygplatser för att säkerställa en mycket hög säkerhetsnivå. Detta omfattar alla typer av åtgärder, bland annat signalering på start- och landningsbanan, för att säkerställa en omfattande och effektiv övervakning av markrörelser.

(1) KOM(2001) 123 slutlig och 564 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1890/01

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Förlust av mervärdeskatteintäkter i Grekland

Den 23 maj 2001 publicerade dagstidningen To Vima uppgifter från myndigheten som har till uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet i Grekland om att förlusten av mervärdeskatteintäkter uppgår till den inte obetydliga summan 1,5 biljoner drakmer. Dess uppgifter har inte ifrågasatts av andra behöriga myndigheter.

Kan kommissionen ge några siffror och rön för andra medlemsstater i detta vidkommande, samt upplysa om huruvida detta skattefusk inverkar på mervärdeskattebasen och därmed på EU:s egna medel?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(24 september 2001)

Kommissionen har kännedom om flera nationella undersökningar rörande bedrägeri på mervärdesskatteområdet. Undersökningarna är emellertid mycket ungefärliga och deras resultat kan vara mycket olika. Eftersom det inte finns några pålitliga och jämförbara metoder för att mäta bedrägeriernas omfattning, kan kommissionen inte dra några bestämda slutsatser i det här avseendet när det gäller andra medlemsstater.

Bedrägeri på mervärdesskatteområet kan påverka medlemsstaternas sammanlagda ekonomiska bidrag till gemenskapens budget. Medlemsstaternas budgetbidrag fastställs på grundval av bästa tillgängliga information. Flera slag av bedrägerier, vilka påverkar enbart inhemsk handel liksom handeln inom gemenskapen och internationell handel, har upptäckts i samband med det nuvarande mervärdesskattesystemet. Dessutom har ett tilltagande problem med bedrägerier som påverkar handeln inom gemenskapen och internationell handel konstaterats. Kommissionen har analyserat medlemsstaternas inkomster från mervärdesskatt och fastslagit att även om de upptäckta bedrägerierna i samband med handeln inom gemenskapen står för en avsevärd inkomstförlust i absoluta tal, förefaller de inte ha någon påtaglig inverkan på inkomsterna från mervärdesskatt. I det sammanhanget vill kommissionen erinra om att den den 28 januari 2000 till rådet och parlamentet överlämnade en rapport om en omfattande undersökning av varje medlemsstats system för kontroll av mervärdesskatt, och att kommissionen därför har fullgjort sitt åtagande(1).

(1) KOM(2000) 28 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3456/01

från Jannis Sakellariou (PSE) till kommissionen

(4 januari 2002)

Ämne: Flygplatsen Knock, County Mayo, Irland

1. Med vilket belopp får flygplatsen Knock, County Mayo i republiken Irland årligen understöd från EU?

2. Hur stor andel av den omnämnda flygplatsens löpande kostnader bärs av EU?

3. Med vilket belopp deltog EU i byggkostnaderna för flygplatsen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(15 februari 2002)

1. Gemenskapen beviljar inte för närvarande något stöd till flygplatsen Knock i Irland.

2. Gemenskapen bär inga driftskostnader för den ovannämnda flygplatsen.

3. Genom det irländska operativa programmet randområden inom strukturfonderna för perioden 19891993, mottog flygplatsen Knock (då känd som flygplatsen Connaught) ett bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden på ungefär 270 000 euro. Inom det här programmet gjordes förbättringar på terminalbyggnaden och den meteorologiska stationen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3193/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Gemenskapsstöd till föreningar och organ

Vid en granskning av budgeten för 2001 framgår att Europeiska unionen avsätter mer än 32 miljoner euro (64 miljarder lire) till 24 föreningar som syftar till att främja det civila samhället i Europa. Vilka kriterier följer kommissionen för att avgöra vilka föreningar som förtjänar stöd och vilka som inte gör det? Hur kontrollerar kommissionen föreningarnas bruk av medlen?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(29 januari 2002)

För de flesta av dessa budgetposter vill kommissionen anordna en öppen anbudsinfordran för att välja ut de organisationer som ger bäst möjligheter att främja ett europeiskt civilsamhälle med begränsade anslag. Vid en sådan anbudsinfordran bör det klart och tydligt anges vilka urvalskriterier organisationerna måste uppfylla. I den andan upprättades det preliminära budgetförslaget för år 2002.

Under årets budgetförfarande ändrade parlamentet liksom tidigare år budgetförslaget för att förtydliga vilka som skulle få motta stöd ur vissa budgetposter, bland annat A-3021 och A-3026, budgetposterna för yttre förbindelser samt budgetpost A-3042. De avser mottagare som parlamentet vid en förhandsbedömning anser uppfyller målet med budgetposterna. Mottagarna räknas upp i ändringsförslaget eller anmärkningarna, eller så inrättas särskilda budgetposter för vissa stödmottagare.

Kommissionen rättar sig efter budgetmyndighetens anmärkningar så länge de inte strider mot de politiska målen eller bestämmelser och principer för god ekonomisk förvaltning.

Formerna för teknisk och ekonomisk kontroll beskrivs i artikel 10 i stödavtalen.

Innan slutlig utbetalning kontrollerar kommissionen alltid hur gemenskapsmedlen använts. När driftskostnader får stöd begär kommissionen en årlig redovisning och bevakar att organisationen bara använder stödet för att balansera sin budget och att bestämmelserna om samfinansiering följs. Uppstår problem görs en mer ingående revision.

Alla bestämmelserna om kommissionens förvaltning av stöd sammanfattas i Vade-mecum on grant management. Handlingen är offentlig och tillgänglig på institutionernas webbplats Europa (http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/vm_gm.htm). I kapitel 8 finns detaljerade instruktioner till förvaltarna om regelbunden uppföljning av stöd och stödmottagare, revision och eventuell återvinning av felaktigt utbetalade belopp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3199/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Hur slutförandet av arbeten som hänför sig till de olympiska spelen fortskrider

Europeiska kommissionen finansierar vissa arbeten som har att göra med livskvalitet och kultur och som hänför sig till de olympiska spelen i Aten 2004. Till de projekt som handlar om livskvalitet hör bland annat metron, arbeten för att underlätta stadstrafiken och andra arbeten under planering, till exempel spårvagnar och järvägsförbindelser med förorterna. Bland arbetena på kulturområdet kan bland annat nämnas ett projekt för samordning av de arkeologiska områdena m.fl. Kan kommissionen upplysa mig om var problemen ligger när det gäller slutförandet av dessa arbeten?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(18 januari 2002)

Den 13 september 2001 skickade de grekiska myndigheterna en förteckning till kommissionen över de viktigaste projekten som de anser hör samman med de Olympiska spelen 2004 och som har föreslagits att ingå i operativa program som omfattas av gemenskapens stödramar för programperioden 20002006.

Kommissionen skickade en skrivelse till dessa myndigheter den 25 oktober 2001 som upplyste dem om att den kommer att hålla nära kontakt med förvaltningsmyndigheterna och erbjuda de grekiska myndigheterna hjälp för att nå de mål som satts upp för att slutföra dessa arbeten.

Kommissionen påpekade även att de kontrakt som hör samman med projekten för järnvägslinjen till förorterna och spårvagnar inte ännu hade slutförts och att allt som man kan göra skulle behöva göras för att skynda på dessa projekt. Kommissionen kommer att hålla regelbunden kontakt med de berörda förvaltningsmyndigheterna i detta syfte under de kommande månanderna. Det skall dock hållas i minnet att enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), ligger projektplanering och genomförande helt på medlemsstaternas ansvar.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3519/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Zigenare och nomadfolk risk för social utslagning i EU

Projekt som lämnats in till kommissionen om finansiering i syfte att utveckla och förbättra utbildning och yrkesutbildning för zigenare och nomadfolk (inbegripet folk som lever på nöjesplatser, cirkusar och pråmar) har avslagits av externa bedömare.

Har kommissionen försökt samarbeta med initiativtagarna till dessa projekt för att hjälpa dem att utarbeta sina förslag till projekt så att de uppfyller kraven för finansiellt stöd, och därmed göra det möjligt att bistå zigenare och nomadfolk? Om inte, varför?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(15 februari 2002)

Kommissionen har gett bidrag till ett avsevärt antal projekt som syftar till att förbättra utbildning för romer och icke-bofasta (däribland grupper som arbetar på nöjesplatser, med cirkus och på pråmar).

Eftersom denna målgrupp prioriteras inom Sokrates-programmet (Comenius) har man varje år beviljat bidrag till projekt som läggs fram av organisationer som är verksamma på detta område sedan programmets början. Ett betydande antal projekt har också finansierats såväl ur Leonardo da Vinci som Ungdom-programmet.

Kommissionens beslut att finansiera eller avslå projektförslag grundas på oberoende externa bedömningar som görs av experter på området. Om nya projektförslag inte väljs ut för finansiering får ansökarna ett brev där man anger skälen till beslutet, och de uppmuntras till att vända sig till den relevanta avdelningen vid kommissionen för att få råd innan de ansöker på nytt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3581/01

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Misstänkta fall av bedrägeri och nepotism inom kommissionen

I sitt betänkande av den 29 november 2001 om årsrapport 2000 om bedrägeribekämpning (A5-0393/2001) har Europaparlamentet kritiserat den utdragna behandlingen av de misstänkta fallen av bedrägeri och nepotism inom kommissionen och i skäl 21 erinrat om att det angående en f.d. kommissionsledamot anförts att denne felaktigt utnyttjat tjänstefordon för privata ändamål.

Vidare har det erinrats om att det i fallet med en tidigare kvinnlig kommissionsledamot bland annat framförts anklagelser om att det förekommit oegentligheter i samband med att en firma till vilken hon haft anknytning kort före hennes tillträde som kommissionsledamot erhållit flera uppdrag. Vidare att skall en av hennes rådgivare på hennes initiativ kostnadsfritt fått disponera en dyr lägenhet i Bryssel, och en tysk advokat skall som kamouflage ha erhållit uppdrag gällande meningslösa undersökningar och studier, för att erhålla fritt tillträde till kommissionsledamotens kansli och där eventuellt kunnat skaffa sig upplysningar om eller påverka känsliga ärenden (som Leuna-affären) vilka handlades av kommissionen vid denna tidpunkt.

Kommissionen uppmanades av parlamentet på nytt att dra eventuella oegentligheter som begåtts av tidigare kommissionsledamöter inför EG-domstolen i enlighet med artikel 213 i EG-fördraget.

Skulle kommissionen kunna meddela vilka åtgärder man vidtar för att uppfylla detta krav?

Skulle kommissionen vidare kunna meddela när de berörda kommissionsledamöterna hördes angående dessa anklagelser respektive kommer att höras om dessa?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(20 februari 2002)

Vad gäller en tidigare kommissionsledamots användning av tjänstefordon uppger Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) att en utredning pågår och bör vara slutförd inom kort.

Vad gäller den andra tidigare kommissionsledamoten som parlamentsledamoten nämner vill kommissionen framhålla att en straffrättslig förundersökning av flera av frågorna i ärendet fortfarande pågår vid domstolen i Bryssel. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning uppger att ärendet följs upp i samarbete med belgiska myndigheter.

Såsom nämndes i kommissionens svar på skriftlig fråga E-4073/00(1) pågår en administrativ utredning av en av frågorna i den parlamentsresolution ledamoten hänvisar till.

Det är för tidigt att väcka talan vid EG-domstolen enligt artikel 213 i EG-fördraget.

Naturligtvis kan lämpliga förhör anordnas inom ramen för dessa olika utredningar.

(1) EGT C 235 E, 21.8.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3332/01

från Joan Colom i Naval (PSE) till rådet

(3 december 2001)

Ämne: Beskattning av personlig inkomst för gemenskapsmedborgare som är bosatta i furstendömet Andorra

Den europeiska unionen och dess medlemsstater har inlett en serie åtgärder för att bekämpa penningtvätt och skatteflykt i de så kallade skatteparadisen. Denna kamp, som ovanstående parlamentsledamot

till fullo stöder, har redan givit betydande resultat, men icke desto mindre även fått sina första oskyldiga offer, nämligen vissa gemenskapsmedborgare som är bosatta i Andorra och arbetar där.

Nyligen gjorda ändringar i den spanska lagstiftningen om personbeskattning har i praktiken inneburit ett brott mot den traditionella situationen och lett till överbeskattning av spanjorer som är bosatta i Andorra, där de utgör den största delen av de där bosatta gemenskapsmedborgarna. Problemet förefaller vara att det råder osäkerhet i fråga om begreppet skattemässigt hemvist och vanligt hemvist. Detta sker inte för medborgare från andra medlemsstater. Allt detta leder till diskriminering av gemenskapsmedborgare. Är rådet medvetet om dessa omständigheter?

Avser rådet att bibehålla denna differentiering i skattehänseende inom ramen för den ovannämnda kampen och i samband med den skattemässiga harmoniseringen? Har rådet beaktat dessa medborgares legitima intressen, vilka inte har någon relation till brottslig verksamhet av något slag?

Svar

(18 mars 2002)

Frågan som den ärade parlamentsledamoten har ställt ligger inte inom rådets behörighetsområde.