ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3643/01

från Geoffrey Van Orden (PPE-DE) till kommissionen

(11 januari 2002)

Ämne: Terrorism

Mot bakgrund av rådets förordning om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa internationell terrorism [KOM(2001) 569 C5-0665/2001 2001/0228(CNS)] och Europaparlamentets rekommendation att bilagan som tar upp grupperna eller personerna i fråga skall utformas på grundval av förslag från kommissionen eller en medlemsstat, vilka åtgärder vidtar kommissionen för att se till att de terroristgrupper som för en aktiv kamp mot EU:s medlemsländer och kandidatländer för EU-medlemskap (t.ex. IRA, UFF, PKK, DHKP-C, N17 och ETA) tas med på listan över förbjudna organisationer?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(7 mars 2002)

Den förteckning över personer, grupper och enheter mot vilka särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism kommer att vidtas, har fastställts i en gemensam ståndpunkt från rådet rörande GUSP. Beslut att lägga till namn i förteckningen kommer att grunda sig på exakta uppgifter eller material från medlemsstaterna som visar att ett beslut har fattats av en behörig myndighet beträffande de personer, grupper eller enheter som avses, oavsett om det gäller inledande av undersökningar eller rättsliga åtgärder i fråga om en terroristhandling, försök att begå, deltaga i eller underlätta en sådan handling, grundat på bevis eller allvarliga och trovärdiga indicier eller en dom för sådana handlingar (artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten).

Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP med en första förteckning över personer, grupper och enheter som åtgärderna bör tillämpas på, inbegripet särskilt Continuity Irish Republican Army, Real IRA, Ulster Freedom Fighters (UFF), den revolutionära organisationen 17 november och ETA. Medlemsstaterna kommer att bistå varandra i största möjliga utsträckning genom polissamarbete och rättsligt samarbete för att förhindra och bekämpa terroristhandlingar.

Genom rådets förordning (EG) nr 2580/2001(1) genomförs den gemensamma ståndpunkten genom införande av särskilda restriktiva åtgärder av finansiellt slag för personer, grupper och enheter i syfte att bekämpa terrorism. I rådets beslut 2001/927/EG(2) är de personer, grupper och enheter förtecknade mot vilka åtgärderna bör tillämpas, men de grupper och enheter som anges ovan innefattas inte i denna förteckning.

(1) EGT L 344, 28.12.2001.

(2) EGT L 344, 28.12.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3585/01

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Regler för hur turkiska kvinnor skall vara klädda i arbetslivet

Den 7 december 2001 uppmanades kvinnliga offentligt anställda i Turkiet av sitt fackförbund att infinna sig på sina arbetsplatser klädda i långbyxor, detta som en protest mot en rättslig bestämmelse från 1982 som uttryckligen förbjuder kvinnor inom den offentliga sektorn att gå klädda i långbyxor på arbetsplatsen. Protestaktionen vann ett enormt gensvar bland de offentligt anställda kvinnorna. I staden Izmir uppstod problem, eftersom de kvinnor som kom klädda i långbyxor förbjöds av sina chefer att komma in på sina kontor.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta, inom ramen för det anslutningsförberedande förfarandet, för att tvinga Turkiet att revidera sin ålderdomliga lagstiftning och mentalitet, rätta sig efter det europeiska regelverket och respektera mänskliga rättigheter och demokratiska friheter för kvinnor?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(4 februari 2002)

Kommissionen fäster mycket stor vikt vid att Turkiet respekterar principen om jämställdhet mellan könen.

I sin återkommande rapport som offentliggjordes den 13 november 2001(1) noterade kommissionen att jämställdhetsprincipen formellt förts in i den ändrade versionen av artikel 41 i författningen.

Förutom denna förändring i författningen har den nya civillag som det turkiska parlamentet antog 2001 inneburit förändringar i syfte att avskaffa diskriminering och stärka jämställdhet mellan könen. Kommissionen har förstått att det turkiska parlamentet, genom ett beslut som offentliggjordes i Turkiets officiella tidning den 3 januari 2002, särskilt har tagit itu med den fråga som parlamentsledamoten tar upp.

Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka den faktiska tillämpningen av dessa nyligen antagna bestämmelser i enlighet med de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn.

(1) KOM(2001) 700 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3583/01

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Informationsbroschyren Tecis-Newsletter

Till följd av ett nytt ramprogram hos Europeiska kommissionen utkommer informationsbroschyren Tecis-Newsletter från Team Europe, Carrefours och Infopoints endast på engelska och franska. På det sättet kommer ungefär en fjärdedel av EU-medborgarna med tyska som modersmål att bli förfördelade i jämförelse med de åtskilligt färre som har engelska eller franska som modersmål. För att man skall kunna nå ut till en bred allmänhet vilket Carrefours och Infopoints vill göra måste folk få dokument på sitt modersmål.

Varför kommer Tecis-Newsletter ut bara på engelska och franska?

När tänker Europeiska kommissionen översätta Tecis-Newsletter också till andra språk?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(12 februari 2002)

Förra året undertecknade kommissionen och ett externt företag ett kontrakt för permanent stöd till nätverket av europeiska informationscentrum. I detta syfte inrättades en helpdesk-tjänst för information till Team Europe, kontoren för landsbygdsutveckling och euroinfoställena (TECIS). Nyhetsbrevet är en av många tjänster som kommissionen erbjuder nätverket av informationscentrum.

Syftet med nyhetsbrevet är att ge medlemmarna i Team Europe och de personer som driver de ovannämnda kontoren och euroinfoställena snabb och aktuell information. Det riktar sig inte till allmänheten, utan man vill med nyhetsbrevet se till att medborgarna får en förbättrad service genom att de personer som ger dem information ständigt får stöd av helpdesk-tjänsten och även av nyhetsbrevet.

Nyhetsbrevet har hittills endast givits ut på engelska och franska (två utskick, december 2001 och januari 2002), eftersom översättningen till andra språk ytterligare skulle betunga de redan begränsade ekonomiska resurserna och avsevärt även fördröja informationen till nätverken av informationscentrum.

Denna nya produkt befinner sig för närvarande på försöksstadiet, varunder man nära följer vilken verkan och vilket mervärde den har. Med användarnas kommentarer och förslag som grund kommer ett beslut att fattas om dess slutliga utformning. Inom denna bedömning kommer språkfrågan att ingående behandlas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3384/01

från Ioannis Marínos (PPE-DE) och Christos Zacharakis (PPE-DE) till kommissionen

(7 december 2001)

Ämne: Bin Ladens verksamhet på det ockuperade Cypern

Enligt uppgifter i internationell press har den kände terroristen Osama bin Laden åtminstone två gånger under de senaste åren kunnat spåras till de områden på norra Cypern som ockuperas av den turkiska armén. Enligt samma uppgifter har bin Laden befunnit sig på det ockuperade Cypern för att ordna upp vissa bankaffärer med en liten bank som har sitt säte i pseudostaten och som ägs av en nära släkting till Denktash, ledare för ockupationsstyret. På det här sättet visar sig den del av Cypern som ockuperas av den turkiska armén kanske vara ett centrum för den internationella terrorismen och Turkiet ser ut att i hemlighet hålla denna efterlysta brottsling om ryggen.

Vad anser kommissionen om den roll som Turkiet och den av Turkiet kontrollerade ockupationsmakten på Cypern spelar för att dölja bin Ladens ageranden? Har bin Ladens bankaffärer i den ockuperade delen av Cypern kontrollerats? Hur tänker kommissionen gå till väga för att med exakthet fastställa vad denna terrorist egentligen gjorde på det ockuperade Cypern? Hur tänker kommissionen göra för att i tid slå till mot de terroristgrupper som finner frihärdar i Turkiet och i den del av Cypern som ockuperas av Turkiets armé? Har kommissionen vidare för avsikt att utreda om de 20 kasinon som verkar i den turkockuperade delen av Cypern används för penningtvätt (på det fria Cypern finns inte ett enda kasino)? Hör Turkiet till de länder som fryst bankkonton för terroristorganisationer och vilka organisationer rör det sig i så fall om?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(11 februari 2002)

Turkiet offentliggjorde den 23 september 2001 ett dekret (nr 13224) genom vilket tillgångarna spärrades för 27 i dekretet namngivna personer och enheter. En andra omgång med 39 namn lades till den 12 oktober 2001.

Som parlamentsledamoten säkert känner till har kommissionen inga officiella kontakter med de turk-cypriotiska myndigheterna. Inga andra upplysningar finns tillgängliga i denna fråga från andra källor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2827/01

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(11 oktober 2001)

Ämne: Skyddet av kvinnornas rättigheter

Trots att frågan om kvinnornas situation i de mindre utvecklade länderna har betonats vid upprepade tillfällen, särskilt efter världskonferensen i Beijing och rådets (utveckling) resolution om utveckling och genus av den 20 december 1995, befinner sig kvinnorna i de mindre utvecklade länderna fortsättningsvis i en svag situation.

Med tanke på att främjandet av kvinnofrågor är en central faktor i en övergripande strategi för utvecklingen i dessa länder, vilka särskilda riktlinjer avser kommissionen att anta i syfte att öka främjandet av dessa kvinnors rättigheter, hälsa och utbildning?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(26 november 2001)

Kommissionen instämmer i jämställdhetsfrågornas betydelse i utvecklingssamarbetet. Trots det faktum att kvinnor under de senaste årtiondena har fått större oberoende och handlingsfrihet än någonsin förr är det riktigt att bristande jämställdhet mellan könen fortfarande består runt om i världen, i synnerhet i de fattigaste länderna och i de fattigaste befolkningsgrupperna. Därför har den inriktning på jämställdhet mellan könen och integrering av ett jämställdhetsperspektiv i utvecklingssamarbetet som antogs efter världskvinnokonferensen i Peking under många år placerats högt på dagordningen för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete.

Kommissionen lade nyligen fram ett meddelande till rådet och Europaparlamentet(1) om ett handlingsprogram där konkreta insatser och åtgärder för integrering av ett jämställdhetsperspektiv föreslås.

Programmet, som löper över fem år, kommer att innefatta insatser som särskilt avser hälso- och sjukvård, utbildning och rättsstatsprincipen som en del av de sex prioriterade områdena i gemenskapens utvecklingssamarbete.

Kommissionens främsta uppgifter i genomförandet av programmet kommer att vara följande:

- Att analysera och integrera jämställdhetsfrågor i de sex prioriterade områdena för gemenskapens verksamheter för utvecklingssamarbete.

- Att integrera jämställdhetsaspekten i projekt och program som utformas på nationell och regional nivå.

- Att verka för kapacitetsuppbyggnad i jämställdhetsfrågor.

Kommissionen väntar sig att rådet (utveckling) vid sitt möte den 8 november 2001 antar slutsatsen om handlingsprogrammet, och dessutom ser kommissionen fram emot en diskussion om meddelandet med Europaparlamentet.

(1) KOM(2001) 295 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3433/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Förföljelsen av kristna i Sudan

Är kommissionen medveten om den kontinuerliga kampanj med hotelser, förföljelser och terror som de extremistiska muslimska jihadkrigarna bedriver mot oskyldiga kristna i södra Sudan?

Vilka påtryckningar kommer kommissionen att använda för att få ett slut på detta meningslösa dödande?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(16 januari 2002)

Kommissionen följer noggrannt utvecklingen av konflikten i Sudan, särskilt i de södra regionerna. Kommissionen är medveten om att samtliga parter i konflikten begår brott mot de mänskliga rättigheterna. Kommissionen och medlemsstaterna gör gemensamma påtryckningar på regeringen för att denna typ av brott skall bringas under kontroll. Den trojka från Europeiska unionen som nyligen besökte Sudan uttryckte vid samtal med Sudans regering sin oro över situationen när det gäller religionsfriheten. Besöket ägde rum efter det uttalande om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Sudan som Gerhart Baum, den särskilde rapportören för kommissionen för de mänskliga rättigheterna, gjorde i New York den 8 november 2001, och efter den mission inom ramen för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter som ägde rum i oktober och november 2001.

Kommissionen känner inte till den grupp, muslimska jihad, som parlamentsledamoten nämner och var heller inte medveten om att den varit inblandad i en särskild terrorkampanj i södra Sudan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3698/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(17 januari 2002)

Ämne: Demokratins utveckling i Vitryssland

Läget för den politiska demokratin i Vitryssland kan efter det senaste presidentvalet i september 2001 inte betecknas som något annat än katastrof. Vitryssland är idag den enda vita fläcken på den europeiska kartan där det formellt sett inte existerar en politisk demokrati med fria val och yttrande- och tryckfrihet.

Hur utvärderar rådet läget i Vitryssland nu och hur kan den Europeiska unionen stötta utvecklingen av oppositionens demokratiska opinionsarbete i Vitryssland?

Svar

(13 maj 2002)

1. Rådet känner fortfarande allvarlig oro över situationen i Vitryssland. Presidentvalet i september hölls inte enligt OSSE:s normer och regler. Talrika oegentligheter i behandlingen av oppositionen, oberoende medier och icke-statliga organisationer konstaterades. Dessutom har president Aleksandr Lukasjenko ökat trycket mot oppositionen sedan valet och ett antal ledande personer i Vitryssland fängslats.

2. Mot bakgrund av denna utveckling anser rådet att de restriktioner i förbindelserna mellan EU och Vitryssland som infördes genom slutsatserna från rådet (allmänna frågor) i september 1997 fortfarande är helt giltiga. Kontakter på ministernivå begränsas till ordförandeskapet och trojkan. EU:s bistånd har stoppats, utom för humanitära och regionala projekt eller projekt till stöd för demokratiseringsprocessen.

3. EU har utnyttjat sina kontakter med myndigheterna till att driva på framsteg i fråga om mänskliga rättigheter, särskilt fallen Jurj Bandazjevskij och Andrej Klimov, och i fråga om oppositionens tillträde till massmedierna. EU har också försökt få fram en snabb lösning på frågan om mandatet för OSSE:s rådgivar- och observatörsgrupp (AMG) och utnämningen av den nya AMG-chefen. Dessutom framhöll EU det angelägna i att anta nya lagar om ombudsmannen och öka parlamentets befogenheter. Parallellt med att EU mötte myndigheterna, hade unionen också direktkontakt med företrädare för oppositionen i Vitryssland.

4. EU stöder demokratiseringsprocessen genom sådana instrument som TACIS och programmet för gränsöverskridande samarbete. Ett antal projekt har utpekats inom Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter. Det civila samhället är det främsta målet för EU-biståndet, som också stöder OSSE-insatser i Vitryssland.

5. Rådet överväger för närvarande EU:s politik mot Vitryssland, bl. a. hur dess stöd för övergång till demokrati kan göras effektivare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3708/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Konkurrenssnedvridande förslag

I början av november 2001 presenterade den svenske finansministern Ringholm inför sitt partis kongress ett förslag om sänkt och slopad arbetsgivaravgift för kommuner och landsting. Arbetsgivaravgiften föreslås sänkas med 1 procentenhet för hela verksamheten i kommunerna under 2002. Samtidigt skall hela arbetsgivaravgiften efterskänkas för nytillkomna anställningar i kommunerna.

Privata entreprenörföretag var kritiska. I de fall där entreprenadkontrakt löper ut kan det bli nära 40 procent billigare för kommunerna att ta tillbaka verksamheten i egen regi.

Ringholms förslag har kritiserats för att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. En svensk expert ansåg till exempel att det blir fråga om införande av en diskriminerande skatt när samma verksamhet beskattas olika beroende på vem som bedriver den.

Finansministern drog senare tillbaka sitt förslag.

Vad anser kommissionen om ovannämnda förslag? Anser kommissionen att ett förslag enligt ovan kan genomföras om svensk riksdag skulle önska det eller är förslaget konkurrenssnedvridande på den inre marknaden?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

Med statliga medel avses inte bara pengar som betalas ut av statliga myndigheter, utan även minskade statliga inkomster genom skattelättnader. Selektiva skattelättnader, det vill säga skattelättnader som bara beviljas vissa företag och som inte kan motiveras utifrån skattesystemets allmänna karaktär och uppbyggnad, torde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Sådana åtgärder måste därför förhandsanmälas till kommissionen (artikel 88.3 i EG-fördraget) och kan godkännas av kommissionen endast om de omfattas av något av undantagen från förbudet mot statligt stöd i artikel 87.2 eller 87.3.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3342/01 från Catherine Stihler (PSE) till rådet. Möte för EU-ländernas barn- och ungdomsministrar inom ramen för det belgiska ordförandeskapet.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 147 E , 20/06/2002 s. 0158 - 0158



SKRIFTLIG FRÅGA E-3342/01 från Catherine Stihler (PSE) till rådet (3 december 2001) Ämne: Möte för EU-ländernas barn- och ungdomsministrar inom ramen för det belgiska ordförandeskapet Det gläder mig att det belgiska ordförandeskapet fredagen den 9 november sammankallade ett möte för EU-ländernas barn- och ungdomsministrar. Kan ni redogöra för resultatet av detta möte och berätta om den planerade uppföljningen? Svar (1 mars 2002) I sin egenskap av gemenskapsinstitution är rådet inte behörigt när det gäller ett informellt möte som organiserats helt på det belgiska ordförandeskapets ansvar. Det är därför lämpligast att den ärade parlamentsledamoten vänder sig till ministern för barnfrågor, med ansvar för grundutbildning, barnomsorg samt frågor som rör Byrån för mödra- och barnavård (franskspråkiga gemenskapen), under vars ledning detta informella möte för EU-ländernas barn- och ungdomsministrar organiserades.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2826/01

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(11 oktober 2001)

Ämne: Utplånandet av kolera

Förekomsten av koleraepidemier i vissa afrikanska länder, epidemier som under de senaste åren har varit särskilt allvarliga i Moçambique efter de svåra översvämningar som drabbat landet, utgör för närvarande ett allvarligt ett problem som inte har funnits i de utvecklade länderna på flera hundra år.

Vilka särskilda planer överväger kommissionen, och vilka materiella och humana resurser avser kommissionen att sätta in för genomförandet av ett program för att utplåna kolera i de afrikanska länder som drabbats av denna sjukdom?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(29 november 2001)

Kolera är fortfarande ett allvarligt epidemiskt problem i många fattiga länder. Plötsliga större utbrott förorsakas oftast av förening av dricksvatten. Det kan vara svårt att skilja kolera från andra typer av akut diarré. Det viktigaste inslaget i behandlingen av kolera är liksom vid alla typer av diarré att ersätta förlorad vätska med saltlösning som sväljs i milda fall och genom parenteral tillförsel i allvarligare fall. Behandlingen måste åtföljas av åtgärder för att säkerställa tillgång till rent dricksvatten och fullgoda sanitära arrangemang. Behandling med antibiotika kan förkorta sjukdomstiden. Även om vaccinering kan vara lämplig som en kortsiktig åtgärd har den inte använts i större skala för folkhälsoändamål.

Åtgärder för att utplåna kolera kommer att ske parallellt med insatser för att säkerställa tillgång till rent dricksvatten och effektiv renhållning. De första indikationerna från programplaneringen rörande nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) visar att länder avser att anslå 0,4 miljarder euro till denna sektor med inriktning på den fattiga befolkningen på landsbygden och i stadsområden. Detta motsvarar 6 % av de planerade EUF-medlen.

Småskaliga utbrott av kolera hanteras vanligtvis genom en förstärkning av pågående insatser för att förbättra hygienundervisningen, sörja för tillgång till rent vatten och hantera diarrésjukdomar på ett effektivt sätt. De flesta länder i Afrika genomför IMCI-programmet (integrerad skötsel av barnsjukdomar), som innefattar kärnmoduler om förebyggande och bemästrande av diarrésjukdomar. Kommissionen stöder indirekt detta arbete genom de nationella budgetarna för hälsovård.

Genom Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) har kommissionen har också stött insatser med anknytning till kolera i storskaliga akuta situationer exempelvis under översvämningarna i Moçambique.

Kolera kommer att utrotas genom sådana förbättringar av levnadsstandarden som förbättrar tillgången till rent vatten och genom förbättrad hygien och renhållning. Det finns inga snabba lösningar på detta problem och kommissionen har inga planer på att dra igång en särskild insats för att utplåna kolera i Afrika.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3177/01

från Christos Zacharakis (PPE-DE) till kommissionen

(13 november 2001)

Ämne: Mord på hungerstrejkande i Turkiet

Den 5 november trängde turkisk polis med våld in i hungerstrejkandes hem i ett bostadsområde i Istanbul. Sex hungerstrejkande mördades och fjorton skadades. Syftet var att få ett slut på hungerstrejken som hade inletts 379 dagar tidigare i protest mot gällande bestämmelser i turkiska fängelser. Vilka konkreta åtgärder ämnar kommissionen vidta för att en gång för alla göra det klart för Turkiet att landets fortsatta kränkande av grundläggande mänskliga rättigheter och dess systematiska manifestering av sig självt som våldsstat omöjligt kan existera sida vid sida med Turkiets status som ett land som förbereder sig för anslutning till Europeiska unionen och att man till följd av detta kommer att bli tvungen att avbryta denna anslutningsförberedande process?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(10 november 2001)

Kommissionen anser att en oberoende undersökning bör genomföras beträffande orsakerna till dödsfallen och de skadade i samband med polisens razzia i Küçükarmutlu (Istanbul) den 5 och 13 november 2001.

Europeiska unionen har tagit upp dessa händelser med de turkiska myndigheterna inom ramen för den stärkta politiska dialogen.

Kommissionen övervakar noga utvecklingen beträffande mänskliga rättigheter i Turkiet. I sin senaste årliga rapport om framstegen på vägen mot anslutning till unionen, vilken offentliggjordes den 13 november 2001(1), erkänner kommissionen vikten av ett antal konstitutionella, lagstiftningsmässiga och administrativa förändringar och konstaterar att det krävs förbättringar vad gäller den faktiska situationen för de mänskliga rättigheterna med avseende på hur enskilda människor berörs. Även om Turkiet gör framsteg på vissa områden anser kommissionen att landet ännu inte uppfyller de politiska kriterierna från Köpenhamn. Turkiet uppmuntras därför att intensifiera och påskynda reformprocessen för att se till att de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna till fullo skyddas i lagen och i praktiken, för alla medborgare i hela landet.

(1) SEK(2001) 1756.