ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1594/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(25 maj 1998)

Ämne: Delprogram 3 inom programmet för bekämpning av social utslagning i Grekland

Enligt uppgift från det grekiska justitieministeriet är 40 % av de intagna i grekiska fängelser utlänningar, vilket verkligen skapar en nationell, religiös och språklig mångfald. Jämsides med denna situation har det uppstått en verklig platsbrist. Dessa fängelseförhållanden gynnar utveckling av aggressivitet och våld mellan grupper och personer, och internernas grundläggande rättigheter står på spel varje dag.

Med tanke på att utnyttjandegraden för programmet för att bekämpa social utslagning i Grekland - särskilt genom åtgärd 1 i delprogram 3 som gäller intagna på fängelser, frigivna och minderåriga brottslingar och föreskriver att åtgärder skall vidtas för att bekämpa deras sociala utslagning - är låg, bara runt 10 %, tillfrågas kommissionen:

Vilka är de främsta orsakerna till denna låga utnyttjandegrad av programmets anslag och vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att främja programmet i överensstämmelse med den befintliga tidsplanen?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(10 juli 1998)

Målet för insats 3.1 "fångar, tidigare fångar, ungdomsbrottslingar", som beviljas stöd för totalt 38,2 miljoner ecu, varav 28,6 miljoner ecu beviljas av Europeiska socialfonden, är sammankopplat med de allmännare målen i verksamhetsprogrammet för bekämpning av utslagning från arbetsmarknaden inom Greklands ram för gemen-skapsstöd, 1994-1999. Då det gäller fångar syftar insatsen till att framförallt skapa förhållanden som gynnar fångarnas integration eller återintegration på den officiella arbetsmarknaden. Utländska fångar kan ta del av programmet förutsatt att de har sin ordinarie hemvist i en medlemsstat.

Enligt färska uppgifter från det grekiska arbetsministeriet är utnyttjandegraden för insatserna 1994-1997 i förhållande till den berörda budgeten för 1994-1999 ca 14 %. Den låga utnyttjandegraden beror främst på de svårigheter som var kopplade till tillämpningen av verksamhetsprogrammet 1994-1997, dvs. programmets nyskapande natur, brist på administrativa strukturer och stödstrukturer, brist på verkställande enheter och bristfällig auktorisation. Vidare försvåras tillämpningen av systemet av att den berörda målgruppens status förändras, t.ex. genom förflyttningar eller frigivningar i förtid.

Till följd av det återupprättade auktorisationssystemet och en omprogrammering för att förenkla verksamhetsprogrammets struktur och förfaranden, samtidigt som programmets mål och utgångspunkter bevaras, räknar man med att tillämpningen skall bli effektivare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1116/98

från Franz Linser (NI) till kommissionen

(8 april 1998)

Ämne: Strukturstöd - delstaten Tirol

Den österrikiska delstaten Tirol erhåller EU-strukturstöd uteslutande inom ramen för stödet till mål 5b-områden. I samband med reformerna av Europeiska unionens strukturstöd skall de nuvarande 5b-stödområdena integreras i mål 2 - stödet. Detta ger upphov till följande viktiga frågor för Tirol:

1. Vilka argument talar för detta tillvägagångssätt?

2. Vilka effekter får denna reform på den österrikiska delstaten Tirol?

3. Leder dessa reformer till ett minskat antal stödområden i den österrikiska delstaten Tirol?

4. Minskar det totala stödbelopp som ställs till den österrikiska delstaten Tirols förfogande?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(8 juni 1998)

Kommissionen har föreslagit ett nytt mål 2 för områden som påverkas av ekonomisk och social omstrukturering. Anledningarna till omstruktureringen kan variera och genom det nya mål 2 skall stöd ges till områden som genomgår socio-ekonomiska förändringar inom industri- och servicesektorn, till landsbygdsområden på tillbakagång, eftersatta stadsområden och krisdrabbade områden som är beroende av fiske.

Det finns två stora fördelar med det nya enhetliga mål 2, förutom att det bidrar till att förenkla gemenskapens sammanhållningspolitik genom att antalet prioriterade mål minskar. För det första har kommissionen föreslagit att det endast bör finnas ett mål 2 - program per region - i allmänhet fastställda på grundval av nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS) nivå 2 - där verksamheter för alla bidragsberättigade områden inom programmet kombineras. Detta skulle minska antalet program och de administrativa omkostnaderna i samband med dessa. För det andra kan nya möjligheter att skapa synergier utnyttjas genom att de olika områden som berättigar till bidrag kombineras inom ett enskilt program. Program skulle t.ex. kunna inriktas på att stärka banden mellan bidragsberättigade områden i städer och på landsbygden, och därmed bidra till att utveckla serviceinriktade stadsområden till fördel för landsbygdsområden.

Förteckningen över områden som berättigar till stöd enligt det nya mål 2 skall fastställas i samarbete mellan kommissionen och de nationella myndigheterna. Den slutgiltiga förteckningen skall, efter det att förordningen har antagits, upprättas av kommissionen mot bakgrund av förteckningar över områden som medlemsstaterna har föreslagit och mot bakgrund av de senaste uppgifterna.

Det är nu för tidigt att spekulera kring huruvida någon särskild region kommer att vara bidragsberättigad i framtiden. Det samma gäller fördelning av budgetmedel under det nya mål 2. Först när förteckningen över områdena är klar kan beslut fattas om dessa.

Dessutom har kommissionen föreslagit att utvecklingsåtgärder för landsbygdsområden, utöver åtgärder som vidtas enligt strukturfonderna, bör vara tillgängliga över hela gemenskapen som en del av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1992/98

från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) till kommissionen

(16 juni 1998)

Ämne: Underlåtenhet att följa direktivet om bedömning av inverkan på miljön i förbindelse med ZAL-planen i Valencia

Den särskilda planen för utvidgning av den regionala förvaltningens offentliga områden genom att utveckla området för logistiska verksamheter (ZAL) i Valencia har givit anledning till en omfattande polemik. Protesterna från åtskilliga miljöföreningar, lokala sammanslutningar och medborgarföreningar, registrerade i form av 15 000 klagomål vid den lokala förvaltningens departement för offentliga arbeten, ger uttryck för oro för att grönsaksodlingarna skall försvinna, för det bristande sammanhanget mellan projekten och perspektiven för tillväxt som utformats av Valencias hamnmyndighet (Autoridad Portuaria de Valencia) och för det begränsade utnyttjandet av de nuvarande hamnområdena. Dessutom förefaller det som om en bedömning av inverkan på miljön i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG(1) av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt inte genomförts i förbindelse med projektet.

I enlighet med direktivets artikel 2 skall medlemsstaterna "vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bland annat på grund av sin art, storlek eller lokalisering blir föremål för en bedömning av denna påverkan innan tillstånd ges".

Genomförandet av planen berör med säkerhet 50 hektar och förmodligen ytterligare 25 hektar. Den har direkt inverkan på La Punta distriktet, som är ett obebyggt område för grönsaksodling, och som konstant riskerar att försvinna (kommissionen underrättades om detta genom fråga E-0032/98(2)). Planens genomförande kommer dessutom att innebära att privat egendom exproprieras och att medborgarna förlorar sina hem.

1. Kan kommissionen ange om man i förbindelse med projektet har fullföljt förfarandet för bedömning av inverkan på miljön i enlighet med direktiv 85/337/EEG?

2. Kan kommissionen i syfte att säkerställa att gällande EU-lagstiftning följs avbryta genomförandet av projektet om det bekräftas att ovanstående direktiv inte respekterats och kräva att man följer direktivet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(14 juli 1998)

Rådets direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön berör endast konkreta projekt.

Således omfattar inte detta direktiv de planer som parlamentsledamoten nämner och som innebär en utvidgning av offentliga områden för logistisk verksamhet.

Om det däremot är fråga om att genomföra konkreta projekt med utgångspunkt från denna plan bör man ta ställning till om de omfattas av ovannämnda direktiv.

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EGT C 223, 17.7.1998, s. 89.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1753/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(5 juni 1998)

Ämne: Fångst av vilda fåglar i Katalonien

Är kommissionen medveten om att det i Katalonien vid vissa tider av året är tillåtet att fånga små flyttfåglar med fågellim, vilket borde vara oförenligt med direktivet om bevarande av vilda fåglar?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(10 juli 1998)

Jakt med fågellim är strängt förbjuden enligt rådets direktiv av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(1). I direktivets artikel 8.1 fastställs följande:

"Vid jakt, fångst och dödande av fåglar enligt detta direktiv skall medlemsstaterna förbjuda användningen av alla medel, arrangemang eller metoder som används för storskalig eller icke-selektiv fångst eller dödande av fåglar eller som kan orsaka lokal utrotning av en art, särskilt användningen av de som anges i bilaga 4 a."

Jakt med fågellim anges i bilaga 4 a till direktivet.

Kommissionen känner till att jakt med fågellim fortfarande tillåts i Katalonien, i enlighet med de undantag som tillåts i artikel 9.1 a i direktivet. Dessa föreskrifter innebär att medlemsstaterna kan tillåta undantag från bestämmelserna i artikel 8 om det inte finns några andra, tillfredsställande lösningar för att förebygga allvarliga skador på skörden.

Kommissionen känner till den situation som frågeställaren hänvisar till och har redan på eggen hand inlett ett förfarande för att kontrollera om villkoren för undantagen i artikel 9 i direktivet verkligen uppfylls i detta fall.

Om kommissionen skulle finna att undantaget inte medgivits i överensstämmelse med de stränga villkor som fastställs i artikel 9 i direktivet, kommer man att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att gemenskapsrätten respekteras till fullo, inbegripet, om så krävs, det förfarande som anges i artikel 169 i EG-fördraget.

(1) EGT L 130, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2084/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Finansiering av en ny väg till Perama

Perama-områdets förbindelse med omkringliggande områden består av en enda väg. Denna väg utnyttjas för områdets behov och för trafik till färjan som förbinder Pireus med Salamis samt till varvsområdet och den nya handelsstationen i Pireus hamn. Detta gör att vägen är tungt trafikerad av fordon av alla de slag och att det uppstår trafikstockningar. En andra väg, något som har planerats sedan 1960, skulle lösa områdets trafikproblem.

Har kommissionen fått något förslag från regionen Attika om att denna väg skulle inkluderas i den andra gemenskapsstödramen? Om inte, finns det någon möjlighet att den andra gemenskapsstödramen skulle kunna träda in?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(3 augusti 1998)

Det operativa programmet (OP) för Attika 1994-99 finaniserar inte byggandet av en ny väg till Perama och Attika-regionen har inte föreslagit att detta projekt skall medfinaniseras.

Det är de grekiska myndigheterna som ansvarar för att allokera resurser till olika projekt, givetvis med hänsyn till de kriterier och prioriteter i OP som kommissionen godkänt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1061/98

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(3 april 1998)

Ämne: Brottsbekämpning med hjälp av Europol

Kan rådet ange vilka åtgärder det kommer att vidta under den nuvarande ordförandeperioden för att se till att man i större utsträckning tar hjälp av Europol för att förhindra gränsöverskridande brottslighet?

Kommer rådet att med tanke på världscupen i juni 1996 i Frankrike verka för att Europol skall fungera som en central för information om personer som blivit dömda runt om i unionen för brott förknippade med fotboll?

Svar

(24 september 1998)

1. Sedan den ratificerats av samtliga medlemsstater (den senaste medlemsstat som gjorde det anmälde sin ratificering den 12 juni 1998), kommer Europol-konventionen(1) att träda i kraft den 1 oktober 1998 enligt artikel 45 i konventionen.

Europol kan emellertid inte börja verka med att bekämpa brottslighet över gränserna förrän det sista instrument som nämns i artikel 45.4 i konventionen har trätt i kraft.

Fram till den dag då Europol börjar verka fortsätter Europols narkotikaenhet (ENE) - Europols föregångare - sin aktivitet (Artikel 45.5 i konventionen) på ett antal områden med anknytning till narkotika och organiserad brottslighet enligt gemensam åtgärd 95/73/JHA av dem 10 mars 1995(2) och gemensam åtgärd 96/748/JHA av den 16 december 1996.(3) Dessa gemensamma åtgärder medger ingen specifik roll för ENE med avseende på fotbollshuliganism och därmed förbundna överträdelser.

2. Angående fotbollshuliganism och därmed förbundna överträdelser noterade rådet vid sitt möte den 28-29 maj 1998 rapporten om genomförandet av resolutionen från den 9 juni 1997 om förebyggande och begränsning av fotbollshuliganism genom erfarenhetsutbyte, utestängning från arenor och mediepolitik.

Företrädare för Nederländerna, Förenade kungariket och Tyskland hade fått i uppdrag att sammanställa årliga rapporter om fotbollshuliganism i hela EU. Syftet är trefaldigt: att ge en riktig överblick över nuläget i samtliga medlemsstater, fastställa nuvarande svagheter och öka det internationella samarbetet och ömsesidiga biståndet mellan brottsbekämpande organ.

Det bör noteras att ett seminarium om fotbollshuliganism hölls i Blackburn den 27-28 februari 1998. I den rapport som har överlämnats till rådet beaktas de slutsatser som drogs vid detta seminarium.

(1) EGT C 316, 27.11.1995, s. 1.

(2) EGT L 62, 20.03.1995, s. 1.

(3) EGT L 342, 31.12.1996, s. 4.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1775/98

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(8 juni 1998)

Ämne: Spionagesystemet Echelon

Enligt ett dokument från STOA vid Europaparlamentet och uppgifter från europeiska journalister finns det ett datornät för industrispionage, Echelon, i vilket USA, Förenade kungariket, Kanada, Nya Zeeland och Australien deltar.

Enligt det ovannämnda dokumentet riktar sig systemet Echelon till skillnad från de andra elektroniska spionagesystemen i nätverket UKUSA främst mot civila mål för regeringar, organisationer och företag i varje enskilt land.

1. Anser rådet inte att verksamheten inom ramen för programmet Echelon utgör ett uppenbart brott mot solidariteten mellan unionens medlemsstater, eftersom en av dessa hör till de viktigaste aktörerna (två av programmets sex baser lär skall finnas i Storbritannien, i Mentmith Hill och Morwanatow)?

2. Anser rådet inte att industrispionaget går stick i stäv mot fördragen och syftar till att snedvrida konkurrensen?

3. Anser rådet inte att den verksamhet som beskrivs ovan utgör ett brott mot artikel 51 i FN-stadgan?

4. Vilka direkta åtgärder ämnar rådet vidta för att få denna typ av industrispionage att upphöra?

5. Vilka brådskande åtgärder ämnar rådet vidta mot Förenade kungariket, USA och de andra länderna som deltar i industrispionagesystemet Echelon?

Svar

(24 september 1998)

Rådet känner inte till de uppgifter som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1412/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(11 maj 1998)

Ämne: Tillämpning av direktiv 93/119/EG i Frankrike (Eid-El-Kebir)

Som svar på min skriftliga fråga (E-3925/97(1)) från november 1997 sade kommissionen följande:

"Kommissionen är inte tillfredsställd med att Frankrike, under vissa omständigheter, har tillåtit rituell slakt utanför slakterier. Den förbereder därför en uppmaning till de franska myndigheterna att bekräfta att denna rituella slakt nästa år kommer att organiseras till fullo i enlighet med gemenskapens berörda regler.

Om denna bekräftelse inte inlämnas kommer kommissionen att inleda det överträdelseförfarande som anges i artikel 169 i EG-fördraget"

Frankrike har denna månad åter underlåtit att uppfylla bestämmelserna i artikel 14 i direktiv 93/119/EG(2) om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning.

1. Har kommissionen inlämnat ovan nämnda uppmaning till de franska myndigheterna?

2. Har de franska myndigheterna svarat?

3. Kommer kommissionen nu att inleda det överträdelseförfarande som anges i artikel 169 i EG-fördraget?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 juni 1998)

1. Uppmaningen sändes per brev till Frankrike den 17 december 1997.

2. De franska myndigheterna svarade den 8 april 1998 och redogjorde i detalj för den senaste utvecklingen på området och de olika åtgärder som har vidtagits.

3. Kommissionen kommer i vederbörlig ordning och mot bakgrund av uppgifterna i svaret att undersöka vilka ytterligare åtgärder som måste vidtagas.

(1) EGT C 187, 16.6.1998, s. 92.

(2) EGT L 340, 31.12.1993, s. 21.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2142/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(13 juli 1998)

Ämne: Internationell brottmålsdomstol

Kommer kommissionen under de pågående förhandlingarna om upprättandet av en permanent internationell brottmålsdomstol att stödja förslag om att värvning och utnyttjandet av barn under 15 år som soldater ska definieras som krigsförbrytelse?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

Upprättandet av den internationella brottmålsdomstolen omfattas inte av gemenskapens behörighet. Även om gemenskapen har observatörsstatus i Förenta nationerna deltar den inte direkt i de pågående förhandlingarna om upprättandet av domstolen och har under förhandlingarna alltså inte kunnat uttala sig direkt om de förslag till texter i vilka krigsförbrytelser skall definieras.

Kommissionen stöder givetvis målet med de initiativ som parlamentsledamoten nämner vilka syftar till att krigsförbrytelser definieras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1497/98

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Gränskontroller

Står kommissionen fortfarande för sina svar på parlamentets frågor nr 1692/84(1), 1789/85(2), 1071/82(3) och 1508/87(4), enligt vilka nationella statstjänstemän inte kan begära att EU-medborgare som reser från en medlemsstat till en annan skall svara på frågor om hur länge de tänker stanna, syftet med vistelsen eller vilket deras slutliga resmål är? Gäller detta nationella statstjänstemän i både avrese- och ankomstlandet? Kommer detta förhållande att ändras i och med Amsterdamfördragets ikraftträdande, särskilt beträffande Förenade kungariket och Irland?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Ja, domstolen har bekräftat denna tolkning av sekundärrätten på området för fri rörlighet för medborgarna och deras familjer i bl.a. sin dom av den 30 maj 1991 i mål C-68/89, kommissionen mot Nederländerna(5).

Ja, enligt sekundärrätten skall såväl de medborgare som lämnar som de som reser in i en medlemsstats territorium kunna göra detta "mot uppvisande av enbart giltigt identitetskort eller pass" (se särskilt artikel 2.1 och 3.1 i rådets direktiv nr 68/360/EEG av den 15 oktober 1968 om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjer(6)).

Nej, eftersom tillämpningen av sekundärrätten på området för medborgarnas fria rörlighet inom unionen inte kommer att påverkas av ikraftträdandet för Amsterdamfördraget och därtill fogade protokoll.

(1) EGT C 269, 21.10.1985, s. 1.

(2) EGT C 314, 8.12.1986, s. 1.

(3) EGT C 12, 17.1.1983, s. 2.

(4) EGT C 263, 10.10.1988, s. 9.

(5) Rec 1991, s. I-2637.

(6) EGT L 257, 19.10.1968.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1232/98

från Anna Terrón i Cusí (PSE) till kommissionen

(9 april 1998)

Ämne: Utnyttjande av anslag 1996 och 1997 i Katalonien

Vilken var genomförandegraden för åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena 1996 och 1997 i Katalonien inom ramen för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och gemenskapsinitiativen?

Kompletterande svar

från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(28 juli 1998)

Strukturfondernas anslag och utbetalningar under åren 1996 och 1997, gällande nationella interventionsinsatser i Katalonien, är som följer:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Det bör påpekas att för gemenskapens interventionsinsatser på riksnivå görs anslag och utbetalningar för interventionen som helhet, varför regionala data inte finns tillgängliga. Detsamma gäller för det samlade programplaneringsdokumentet "mål 5a - fiske".

I fallet Sammanhållningsfonden har kommissionen i Katalonien medfinansierat projekt på området miljö och transporter, totalt uppgående till 564,42 miljoner ecu. För berörda investeringar har 299,77 miljoner ecu utbetalats.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 013 , 18/01/1999 s. 0051



SKRIFTLIG FRÅGA E-1597/98 från Allan Macartney (ARE) till kommissionen (25 maj 1998) Ämne: Taiwans alkoholskatt på whisky och skotsk whiskyindustri Har kommissionen till fullo insett vilka följder som interimsförslaget till Taiwan om alkoholskatter skulle kunna få för skotsk whiskyindustri med tanke på att Taiwan är industrins nionde största exportmarknad?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2066/98

från Christof Tannert (PSE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: Statistik angående personer som är värnpliktsvägrare eller som gör vapenfri tjänst i EU:s medlemsstater samt i kandidatländerna

Den 16 juli 1997 lade kommissionen fram Agenda 2000 i vilken de första stegen för EU:s utvidgning angavs. Agenda 2000 innehåller även yttranden angående ansökningarna från kandidatländerna Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien, Lettland, Estland, Litauen, Bulgarien, Tjeckien, Cypern och Slovenien. Den 4 december 1997 antog Europaparlamentet ett betänkande om Agenda 2000 i vilket man förklarar "att Europeiska unionen står öppen för alla europeiska demokratiska länder som uppfyller kriterierna för medlemskap" och "betonar samtidigt den vikt som det fäster vid framsteg i synnerhet på följande områden: ratificering och genomförande av rättsliga bestämmelser för mänskliga rättigheter; rättslig ansvarsskyldighet för polis, militär och underrättelsetjänst, (....); godtagande av rätten att vapenvägra".

Skulle kommissionen kunna ge en statistisk översikt från år 1990 fram till idag för medlemsstaterna och kandidatländerna över det årliga antalet av:

- värnpliktsvägrare,

- värnpliktsvägrare med officiellt erkänd status samt

- dem som fullgjort en alternativ vapenfri tjänst?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Yves Thibault de Silguy

(14 september 1998)

Kommissionen har inte tillgång till de önskade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1656/98

från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen

(18 maj 1998)

Ämne: Förseningar i genomförandet av Urban-programmet i Rom

Tänker kommissionen kontrollera hur Roms kommun genomför Urban-programmet?

Har kommissionen kunnat konstatera några svårigheter i genomförandet av programmet vilka kan leda till att bidraget sänks, så som angetts i den italienska pressen (Il Giornale, den 10 maj 1998)?

När tänker kommissionen underrätta Europaparlamentet om hur långt man kommit med Urban-programmet i Rom?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(18 juni 1998)

Genom den övervakningskommitté som skapats speciellt för detta syfte övervakar kommissionen noga hur de berörda italienska myndigheterna genomför Urban-programmet och även hur staden Rom genomför del-programmet.

Kommissionen är medveten om de allmänna svårigheter som de flesta av de inblandade myndigheterna har haft i den inledande fasen av programmet. Dessa svårigheter övervinns steg för steg och utgifterna inom ramen för programmet stiger nu långsamt.

Det är möjligt att inom ramen för programmet omfördela de resurser mellan städerna som inte kan användas av en myndighet inom de givna tidsfristerna, men som skulle kunna användas av en annan myndighet.

Kommissionen har för avsikt att underrätta parlamentet om genomförandet av gemenskapsinitiativ i en särskild rapport under hösten 1998.