ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0016/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(17 januari 2001)

Ämne: Musselodlingar i EU

Musselodlingarna är mycket viktiga för kustområdena i Galicien. De ger upphov till omkring 11 500 direkta arbetstillfällen, varav 8 500 är fasta jobb, och innebär dessutom 7 000 indirekta arbetstillfällen. Inte minst viktigt är detta om man betänker att de resurser som produktionen ger fördelas över en bred social bas, och återinvesteras i samma område, eftersom besluten fattas lokalt. Detta har en multiplikatoreffekt på den lokala ekonomin och medverkar till samhällsekonomisk stabilitet.

Vad gäller vattenbruket i allmänhet är blåmusselodlingarna själva grundstenen. I Galicien odlas årligen mellan 250 och 300 miljoner kilo musslor. Detta gör Galicien till världens näst största producent av blåmusslor, efter Kina, och Europas största med ungefär femtio procent av Europeiska unionens totala produktion, varav omkring trettiofem procent säljs som färskvaror, fyrtioen procent går till traditionell konservering och tjugofyra procent till alternativa bearbetningsmetoder, vilka ständigt ökar.

Skulle kommissionen kunna ta fram den lagstiftning som för närvarande tillämpas på sektorn inom EU?

Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att enhetliggöra de olika bestämmelser som tillämpas inom EU, till exempel vad gäller kontrollen av biotoxiner, där olika metoder och processer används beroende på vilken medlemsstat som genomför kontrollerna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 mars 2001)

Kommissionen kommer att skicka en översikt över gällande gemenskapslagstiftning för den här sektorn till både parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

När det gäller den andra frågan anser kommissionen att en standardisering när det gäller marina biotoxiner är mycket viktig med tanke på deras betydelse för människors hälsa. Stora ansträngningar görs för att utveckla standardiserade metoder för på det här området, vilket sker i samarbete med gemenskapens referenslaboratorium för marina biotoxiner i Vigo, i Spanien.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0644/01

från Elisa Damião (PSE) till kommissionen

(23 februari 2001)

Ämne: Strukturella indikatorer rapport inför rådets möte i Stockholm

Eurostat hänvisar till flera olika källor då den sammanställer indikatorer för att konkretisera strategin som fastställdes i Lissabon. Dessa indikatorer skall nu offentliggöras i en rapport inför rådets möte i Stockholm. Jag skulle vilja veta om kommissionen, och i synnerhet Eurostat, rådfrågat de nationella offentliga organen som arbetar självständigt och som medlemsstaterna gett i uppgift att lämna statistiska uppgifter. Jag skulle också vilja veta om kommissionen ansvarar för att indikatorerna är trovärdiga och jämförbara och om den noggrant granskat de primära källorna och de metoder som använts?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(17 april 2001)

För att kunna publicera sammanfattningsrapporten i mitten av februari, var kommissionen (Eurostat) tvungen att under en kort tidsperiod sammanställa alla uppgifter och indikatorer som behövdes. I så stor utsträckning som möjligt använde Eurostat uppgifter som medlemsstaternas nationella statistikorgan redan lämnat till det officiella harmoniserade europeiska statistiksystemet.

Alla uppgifterna skulle lämnas senast den 19 januari 2001. Under denna korta tid lämnade Eurostat också nationella uppgifter till de nationella statistikorgan som begärde detta. Eurostat satte även upp en ny tidsgräns som skulle göra det möjligt att i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till deras kommentarer. Regionala organ kontaktades inte i detta sammanhang eftersom nästan inga uppgifter samlas in på regional nivå.

Det slutliga överförandet av uppgifter och indikatorer ägde rum den 26 januari 2001. Uppgifterna användes sedan i sammanfattningsrapporten som presenterades av kommissionens ordförande den 7 februari 2001.

Kommissionen (Eurostat) och dess nätverk av nationella statistikorgan bär ansvaret för de strukturella indikatorerna och deras kvalitet. I den första sammanställningen av indikatorer noterades dock ibland brister vad gäller vissa kvalitetsaspekter (t.ex. aktualitet, fullständighet och jämförbarhet).

För att kunna ta itu med dessa kvalitetsproblem på kort och medellång sikt, kommer Eurostat att utarbeta en ny strategi. Man håller på att etablera en samordningsenhet som gör det möjligt för de nationella statistikorganen att medverka på de olika nivåerna, både när det gäller att etablera indikatorer och att förbättra uppgifternas kvalitet.

En uppdaterad översikt över metoden för strukturella indikatorer finns redan tillgänglig på Eurostats webplats(1) under strukturella indikatorer. Eurostat tänker dock bearbeta metoden för att kunna uppnå mer detaljerade resultat.

(1) http://www.europa.eu.int/comm/eurostat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0295/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Städer som tilldelas stöd genom gemenskapsinitiativet Urban

55 städer har tilldelats stöd inom ramen för gemenskapsinitiativet Urban. Kommissionsledamot Michel Barnier har meddelat att antalet städer nu ökat till 70.

Kan kommissionen ange vilka de nya städerna är som tilldelats stöd, och vilka kriterier som använts då dessa städer valts ut?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

I meddelandet av den 28 april 2000 om riktlinjer för gemenskapsinitiativet Urban II(1) räknade kommissionen dels med ett stöd från ERUF på totalt 700 miljoner euro under programperioden 20002006, dels med att cirka 55 stadsområden skulle omfattas, enligt fördelningen i bilaga 2.

Enligt punkt 28 i meddelandet har kommissionen gått med på medlemsstaternas önskemål om att höja detta preliminära antal områden. I fråga om varje begäran om höjning togs hänsyn till följande faktorer: det antal områden som från början skulle omfattas, de ursprungliga ekonomiska resurserna, hur allvarliga problemen var i områdena i fråga, hur många Urban II-ansökningar som de nationella myndigheterna hade fått in, samt att den övre gräns på 500 euro per invånare och 20 000 invånare per stadsområde inte fick överskridas.

Till följd av de önskemål som lämnades in till kommissionen höjdes antalet områden till 70. Fördelningen framgår av följande tabell:

>Plats fÄHor tabell>

Alla programförslag under Urban II skall utarbetas enligt bestämmelserna i det ovan nämnda meddelandet. Eftersom det är medlemsstaterna som skall göra urvalet av områden görs detta innan de nationella myndigheterna skickar in programförslagen till kommissionen.

(1) EGT C 141, 19.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0391/00

från Maurizio Turco (TDI) till kommissionen

(8 februari 2000)

Ämne: Användning av strukturfonderna i Italien 19941999

De senaste uttalandena från den italienska revisionsrätten har gett nytt liv åt den hätska debatten om hur strukturfonderna bör användas.

Enligt revisionsrättens uppgifter ligger Italien fortfarande långt efter när det gäller genomförandet av programmen för 19941999.

Stämmer dessa uppgifter?

Kan kommissionen så snart som möjligt redogöra för de senaste uppgifterna, som den har tillgång till, om de åtaganden och betalningar som gjorts för var och en av de olika regionerna och målen?

Kompletterande svarfrån Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 januari 2002)

Kommissionen överlämnar de senaste uppgifterna som den har fått av de italienska myndigheterna till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat. I dessa återges situationen för åtaganden och utbetalningar av den 30 juni 2001 per region och per mål inom strukturfonderna i Italien under programperioden 19941999. Dessa uppgifter har erhållits från det italienska ekonomiministeriets övervakningssystem och finns även tillgängligt på deras hemsida på adress: www.tesoro.it.

Kommissionen påminner om att sista dag för utbetalningar är fastställd till den 31 december 2001 för programperioden 19941999, förutom speciell förlängning. De nationella myndigheterna måste därefter presentera en slutrapport om utförande och en ansökan om slutbetalning för varje program före den 30 juni 2002. Kommissionen kommer inte att ha kännedom om i exakt vilken mån de anslag som anvisats till varje program har används effektivt förrän detta datum.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2592/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Basket

Nyligen startade en grupp av professionella basketklubbar som tillhör det europeiska basketförbundet (ULEB) en europeisk liga som är fristående till förbundet, eftersom Internationella basketförbundet (FIBA) upprepade gånger hade nekat att förhandla med de klubbar som begärde att olika aspekter som hade att göra med de hittills existerande tävlingarna (som nästa år kommer att heta Suproleague) skulle granskas, såsom exempelvis matchsystemet och fördelningen av televisions- och bildrättigheterna.

När väl den nya europeiska basketligan som står under ULEB:s beskydd meddelade att den startat, hotade FIBA med att avstänga de domare som dömer matcher i denna liga, och till och med att utdöma påföljder för de franska klubbar som hade visat intresse av att delta i den nya ligan, vilket har medfört att det inte finns några franska representanter med.

Vilken är kommissionens åsikt om dessa hot och tvångsåtgärder mot basketlag och basketdomare i från FIBA:s sida, ett organ som som består av statliga basketförbund, bland annat basketförbunden i de 15 medlemsstaterna, stater som borde respektera företagsfrihet och som dessutom via budgetanslag stödjer dessa förbund?

Svar av Viviane Reding på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Kommissionen har alltid respekterat idrottsorganisationernas självständighet när det gäller organisationen av respektive idrottsgren. Flertalet bestämmelser som dikterats av dessa organisationer grundas inte på ekonomiska motiv utan är ett resultat av idrottens art och specifika mål. Det är helt annorlunda när ett beslut av en idrottsorganisation fattas ur en ekonomisk synvinkel. Som EG-domstolen redan har erinrat om flera gånger sedan 1974, underkastas idrottsbestämmelserna gemenskapsrätten och kommissionen skall i sin egenskap som väktare av EG-fördraget se till att dessa bestämmelser efterlevs.

Kommissionen(1) har redan meddelat de europeiska idrottsförbunden att även om idrottstraditionen vill att ett enda förbund administrerar en idrottsgren - vilket är en organisation som är helt förenlig med EG-fördraget -, kan man inte utesluta andra sätt att organisera idrotten. I Helsingfors-rapporten om idrott, meddelade kommissionen att den stöder den traditionella organisationen av idrott och dess värden. Kommissionen kommer dock inte att motsätta sig utvecklingen, eftersom den varken strävar efter eller har de rättsliga medlen för att genomtvinga ett enda sätt att se på idrotten.

Hittills har inget klagomål formellt lämnats in till kommissionen när det gäller denna fråga. Följaktligen kan kommissionen för närvarande inte uttala sig om de attityder som parlamentsledamoten

uttrycker. Om ett klagomål skulle lämnas in, kommer kommissionen att undersöka det, som den redan tidigare har gjort, med hänsyn såväl till konkurrensbestämmelserna som till idrottsverksamhetens speciella natur.

(1) Tal av Mario Monti vid mötet mellan Europeiska kommissionen och de europeiska idrottsförbunden, Bryssel den 17.4.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3149/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Användning av gemenskapsmedel

Det portugisiska företaget Preceram, S.A. i Pombal (Portugal), ett keramikföretag, använder starkt förorenande framställningsprocesser som är till stor skada för regionens jordbruk. Detta framgår av rapporter från den regionala lantbruksstyrelsen i Beira Litoral, och skadorna har aldrig blivit ersatta. Odlingarna uppvisar tydliga tecken på brännskador och deformering, både på barrträd, vinplanteringar, majs och fruktträd.

Enligt uppgift har företaget erhållit gemenskapsmedel för att införa renare teknik, men enligt lantbrukarna i regionen är situationen oförändrad.

Jag önskar därför information om de stöd av gemenskapsmedel som företaget erhållit och om vilka åtgärder som planeras för att få slut på skadorna på lantbruket i regionen.

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(1 augusti 2001)

Det portugisiska företaget Preceram - Indústrias de Construção har erhållit följande gemenskapsstöd från strukturfonderna.

Ett projekt har godkänts inom ramen för PNCIAP/SIBR (Sistema de incentivos regionais) som ingår i ramarna för gemenskapsstöd för de portugisiska stödberättigade regionerna under mål 1 för programperioden 19891993. Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) samfinansering uppgick till 133,8 miljoner PTE (cirka 670 000 euro).

Inom ramen för det operativa programmet för modernisering av det ekonomiska nätverket, som ingår i ramarna för gemenskapsstöd för de portugisiska stödberättigade regionerna under mål 1 för programperioden 19941999, har fyra projekt godkänts under följande åtgärder:

- Åtgärd 3.1 i underprogrammet industri (PEDIP): projekt för diagnos och strategisk analys. ERUF:s samfinansiering uppgick till 17 000 euro.

- Åtgärd 3.3 i underprogrammet industri (PEDIP): projekt för nyskapande och internationalisering av företagets strukturer. ERUF:s samfinansiering, i form av räntebonus, uppgick till cirka 375 000 euro, och den Europeiska socialfondens samfinansiering till 180 000 euro.

- Åtgärd 3.5 i underprogrammet industri (PEDIP): projekt för teknologisk modernisering av företaget. ERUF:s samfinansiering uppgick till cirka 154 000 euro.

- Åtgärd 1 i underprogrammet handel och tjänster: projekt för diagnos och internationaliseringsstrategi. ERUF:s samfinansiering uppgick till cirka 36 000 euro.

Ett projekt som syftade till att öka företagets produktivitet erhöll en samfinansiering från ERUf på cirka 112 000 euro, inom ramen för underprogram C, produktivitet och tekniskt stöd, i gemenskapsinitiativ RETEX(1).

Inget av ovannämnda projekt avsåg direkta investeringar på miljöområdet. Emellertid har en del av de investeringar som genomförts lett till förbättringar, framför allt en minskning av nivån aska och icke brända partiklar i tillverkningsmetoden.

Enligt information som samlats in av den portugisiska miljömyndigheten har företaget vidtagit åtgärder som syftar till att iaktta gällande miljölagstiftning. Problem kvarstår fortfarande men borde kunna lösas relativt snart bland annat genom användning av naturgas.

(1) Omställning i textilsektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3148/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Användning av gemenskapsmedel

Det portugisiska företaget Electro Moagem do Marco S.A., med cirka 70 anställda, verkar sedan över 70 år i livsmedelsbranschen i Marco de Canaveses (Portugal), en inlandsregion med få företag.

Enligt uppgift har företaget, som fick ett kvalitetscertifikat av IPQ år 1999, erhållit gemenskapsmedel för modernisering. Men för närvarande får de anställda ingen lön och företaget hotas av konkurs.

Jag önskar därför få information om följande: Kan det bekräftas att företaget Electro Moagem do Marco S.A. har fått stöd av gemenskapsmedel? Hur stora belopp? Finns det någon kontroll av användningen, särskilt vad gäller bevarande av arbetstillfällen?

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(4 juli 2001)

Det portugisiska företaget Electro Moagem do Marco SA har mottagit följande gemenskapsbidrag via strukturfonderna:

- Två projekt godkändes inom ramen för PNCIAP/SIBR (Sistema de incentivos regionais) vilka ingick i gemenskapsstödramen för de portugisiska regioner som omfattades av mål 1 under programperioden 19891993. Bidragsbeloppet från Europeiska fonden för regional utveckling (ERUF) uppgick till 51 respektive 98 miljoner PTE (cirka 750 000 euro).

- Inom ramen för det operativa programmet näringslivsmönster, delprogrammet Industri (PEDIP) som ingick i gemenskapsstödramen för de portugisiska regioner som omfattades av mål 1 under programperioden 19941999, godkändes två projekt för följande åtgärder:

- åtgärd 3.7: projekt för certifiering av företaget. Bidraget från ERUF uppgick till 5,7 miljoner PTE (cirka 28 500 euro);

- åtgärd 3.3: investeringsprojektet avsåg en totalsumma på 1 400 miljoner PTE med ett bidrag från ERUF på 406 miljoner PTE (2 030 000 euro) i form av lån. Detta projekt håller på att upplösas på grund av att entreprenören inte har uppfyllt sina åtaganden enligt avtalet. Genomförda utbetalningar uppgår till 324,8 miljoner PTE (cirka 1 620 000 euro).

Slutligen har tre projekt godkänts enligt gemenskapsinitiativet Omställning av textilsektorn (RETEX) under programperioden 19941999 inom ramen för följande delprogram:

- delprogram A kapitaltillgång: projekt för teknisk modernisering av företaget. Bidraget från ERUF uppgick till 25 miljoner PTE (125 000 euro);

- delprogram C Produktivitet och tekniskt stöd: projekt för strategiformulering med bidrag från ERUF på 3,4 miljoner PTE (17 000 euro); projekt för identifiering av företagets starka och svaga sidor: det planerade bidraget från ERUF uppgick till 6 500 euro men har inte utbetalats eftersom projektet håller på att upplösas.

I likhet med alla andra projekt som får bidrag från strukturfonderna har de olika bidragen kontrollerats enligt vad som föreskrivs i bestämmelserna för respektive fond. Eftersom inte något av de nämnda projekten avsåg skapande av sysselsättning, har inte aspekten bibehållande av arbetstillfällen särskilt kontrollerats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3800/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Systemet med miljöpoäng i Österrike

Man hör ständigt anklagelser om att de lokala myndigheterna i Tyrolen inte i tillräckligt stor utsträckning skulle kontrollera tillämpningen av den gällande miljöpoängsförordningen och att det ständigt skulle förekomma överträdelser. Men i själva verket genomför gendarmeriet i Tyrolen dagligen enbart vid kontrollplatsen Kundl lastbilskontroller i upp till 16 timmar. Detta innebär att det fram till oktober innevarande år redan hade gjorts 32 810 kontroller, vid vilka det i fråga om 1 046 lastbilar (3,18 procent) gjordes anmärkningar.

Den rättsliga grunden medför emellertid betydande svårigheter vid dessa kontroller då enbart lastbilsföraren och inte den registrerade ägaren får bestraffas eller, i händelse av att överträdelse upptäcks vid en elektronisk upptagning, föraren inte kan straffas i efterhand, eftersom en av förutsättningarna för bestraffning är att den aktuella lastbilen verkligen stoppats.

Kommissionen ombeds därför att ange om man inte borde överväga att ändra den motsvarande EG-förordningen så att det går att utföra effektivare kontroller?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(8 februari 2001)

Kommissionen är oroad över antalet transitresor genom Österrike med lastbilar utan miljöpoäng och funderar för tillfället över hur man kan ändra gemenskapens bestämmelser om miljöpoängsystemet så att denna situation kan förhindras utan oproportionerliga hinder mot den inre marknaden.

Beträffande påföljder mot transportföretag bör frågeställaren notera att sådana för närvarande faller under den nationella lagstiftningen. Domstolen har slagit fast att påföljder som utdöms av medlemsstaterna skall vara effektiva, avskräckande och proportionerliga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3614/00

från Johannes Swoboda (PSE) till kommissionen

(15 november 2000)

Ämne: Nekad leverans av reservdelar från schweiziska firmor till urmakare i EU-länder

1. Vilken orsak kan ligga bakom schweiziska firmors vägran att leverera reservdelar till urmakare? Urmakarna har visserligen inte några specialavtal med de schweiziska firmorna, men dessa har alla filialer i respektive EU-land?

2. Tänker kommissionen, på grundval av befintliga avtal, vidta några åtgärder?

Svar från Chrisopher Patten på kommissionens vägnar

(8 december 2000)

Kommissionen beklagar att den i avsaknad av mera detaljerade upplysningar inte kan kommentera de händelser till vilka frågeställaren hänvisar eller bedöma om någon överträdelse av gemenskapslagstiftningen har ägt rum.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3874/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(8 december 2000)

Ämne: Vapenmarknaden

Tack vare sina oljeintäkter investerar länderna i Mellanöstern åter inom den militära sektorn. Detta år avsätter länder som Saudiarabien, Israel och Förenade Arabemiraten 60 miljarder dollar för militärutgifter, fem procent utöver respektive budget.

Följaktligen har USA åter avsatt nya medel för försvaret, medan Europa, med undantag för Förenade kungariket, minskar sin försvarsbudget med sex procent.

Kommissionen ombeds anta en plan för att hejda handeln med och försäljningen av vapen, vilken plan skall grundas på:

1. en uppmaning till de oljeproducerande länderna att respektera de åtgärder som antogs under toppmötet i Caracas om en minskning av oljepriset,

2. ett förbud mot illegal handel med diamanter för att förhindra att vinsterna från denna handel går till vapeninköp,

3. en uppmaning till EU:s medlemsstater om att öka medlen för egen militär forskning och utveckling för att respektera åtagandena om att upprätta en gemensam europeisk armé.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(30 januari 2001)

1. Kommissionen har inte befogenhet att vidta åtgärder i det här sammanhanget.

2. Kommissionen stödjer Kimberley-processen som de afrikanska diamantproducenterna har inlett och deltar aktivt i internationella ansträngningar för att finna en lösning på diamanter mot vapen-problemet (ministermötet den 21 september 2000 i Pretoria och det internationella mötet den 25-26 oktober 2000 i London).

3. Kommissionen har inte befogenhet att behandla frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3709/00

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Ett kommissionsuppdrag angående fjäderfäkött i Thailand

Kommissionen har offentliggjort en rapport om ett uppdrag som utfördes i Thailand från den 6 december till den 17 december 1999 av dess kontor för livsmedels- och veterinärfrågor och berörde produktionen av fjäderfäkött (DG(SANCO)/1214/1999-MR Final). I punkt 3.6.3. i rapporten står det att hanteringen i slakteriet av lådorna med levande fåglar samt urlastningen av dessa lådor och upphängningen av fåglarna på linor gjordes med omsorg. Sedan står det dock att läsa att bedövningsutrustningen i de flesta anläggningarna inte varit ordentligt inställd och att den centrala behöriga myndigheten inte fastställt de elektriska parametrarna för bedövning. I punkt 5.6 konstateras det att bedövningen bör övervakas mera ingående.

Kan kommissionen förklara på vilket sätt bedövningsutrustningen inte varit ordentligt inställd? Vad gör kommissionen för att hos den centrala behöriga myndigheten i Thailand påyrka en korrigering av de brister i samband med bedövningen som omtalats i kommissionens rapport?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Under de kontrollbesök som utförs av kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor ägnas särskild uppmärksamhet åt bedövning av fjäderfä som slaktas för att användas som livsmedel. Sådana kontrollbesök har gjorts i alla medlemsstater och i en rad länder utanför EU. Brister har ofta konstaterats föreligga, och dessa kan kategoriseras på följande sätt: brister i fråga om övervakning, bedövningsutrustningens konstruktion (för kort, för bred, fel riktning på flödet etc.) och inställningen (för låg strömstyrka, ingen indikator för strömstyrkan enbart för spänningen).

Som parlamentsledamoten anger konstaterades dessa brister under kontrollbesöket i Thailand (den 617 december 1999).

Ledningen för de olika anläggningarna vidtog omedelbart åtgärder, i vissa fall från en dag till en annan. Bedövningsutrustningen justerades eller reparerades, och om detta inte var möjligt beställde man ny utrustning. Dessutom har uppgifter lämnats om de åtgärder i fråga om utbildning och rådgivning till behörig personal som vidtogs under kontrollbesöket.

Den behöriga myndigheten i Thailand har i efterhand informerat kommissionen om att de elektriska parametrarna för bedövning av olika djurarter nu har fastställts officiellt och att man har infört en mer detaljerad övervakning av driften på anläggningen. Kommissionen avser att under ett kommande uppföljningsbesök i Thailand kontrollera att dessa uppgifter stämmer.