SKRIFTLIG FRÅGA E-1995/00

från Cecilia Malmström (ELDR) till rådet

(21 juni 2000)

Ämne: Den koptiska minoriteten i Egypten

Den kristna minoriteten fortsätter att lida av diskriminering i samhället liksom av tillfälliga utbrott av våldsamma förföljelser. Somliga former av diskriminering har sin lagfästa grund i orättvisa stadganden, såsom det föråldrade Hamayouni-dekretet enligt vilket kristna församlingar fortfarande måste ingå med framställningar till presidenten för att få bygga nya kyrkor. Andra är bara följden av regeringens praxis, till exempel att den koptiska perioden inom Egyptens historia inte finns med i skolornas läroplaner och att kopterna är ofullständigt företrädda på högre tjänstemannanivåer inom statsförvaltningen.

Känner rådet till hur den koptiska minoriteten i Egypten får lida samt att landet saknar religionsfrihet i ordets egentliga bemärkelse? Vilka framställningar avser rådet göra till de egyptiska myndigheterna angående detta såsom ett led i Europa-Medelhavsprocessen?

Svar

(20 november 2000)

1. Rådets organ har vid flera tillfällen diskuterat de sekteristiska våldsdåd och mord som begåtts i övre Egypten och riktats mot det koptiska samfundet, i synnerhet i El-khosheh, och fortsätter att noga följa ärendet. Rådet är medvetet om att lag 40 från 1977 innebär att kopterna, i likhet med alla andra religiösa samfund, förvägras rätten att bilda egna politiska partier. Rådet är dessutom medvetet om 1980 års ändring av den egyptiska konstitutionen och har noterat att gripanden ofta görs med hänvisning till en undantagslag (Emergency Security Law) från 1981.

2. Egypten är en av 27 parter till Barcelonaförklaringen och har förbundit sig att respektera en rad principer på området för mänskliga rättigheter, bland annat att man skall agera i enlighet med Förenta nationernas stadga och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra åtaganden enligt internationell lag; utveckla rättsstatsprincipen och demokrati i sitt politiska system; respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt garantera att dessa friheter och rättigheter verkligen får utövas lagligen, inbegripet yttrandefrihet, föreningsfrihet i fredligt syfte, tanke-, samvets- och religionsfrihet, både enskilt och tillsammans med andra medlemmar av samma grupp, utan någon som helst diskriminering på grund av ras, nationalitet, språk, religion eller kön, och att respektera och garantera respekt för olikheter och mångfald i sitt samhälle och främja tolerans mellan olika grupper i samhället. Stadgan om fred och stabilitet för EuropaMedelhavsområdet, som fortfarande håller på att utformas, kan komma att inbegripa några av dessa principer och skulle därför, om den antas vid den fjärde EuropaMedelhavs-konferensen på ministernivå, i Marseille i november, ytterligare understryka vikten av respekt för mänskliga rättigheter och demokrati.

3. Det andra viktiga forumet för diskussioner om framsteg för mänskliga rättigheter och demokrati är EuropaMedelhavs-avtalen om associering. I dessa fastställs det att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter är ett väsentligt inslag i avtalen. Förhandlingarna om ett associeringsavtal med Egypten avslutades i fjol, och avtalet förväntas undertecknas inom en snar framtid. När avtalet träder i kraft innebär det att den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Egypten institutionaliseras, och denna omfattar även situationen för de mänskliga rättigheterna. Enligt artikel 2 i det kommande avtalet skall förbindelserna mellan parterna, liksom samtliga bestämmelser i själva avtalet, grundas på respekt för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som styr deras in- och utrikespolitik. Även innan associeringsavtalet med Egypten träder i kraft kommer EU att fortsätta att utnyttja alla tillfällen på olika nivåer för att påminna Egypten om sin oro för situationen för de mänskliga rättigheterna och behovet av att respektera grundläggande friheter. Nyligen framförde unionen till de egyptiska myndigheterna sin djupa oro över dessa frågor, med anledning av gripandet av dr Saadeddin Ibrahim.