SKRIFTLIG FRÅGA P-0634/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(27 februari 2002)

Ämne: Syrien

EU verkar sedan en viss tid i syfte att visa tilltro åt Damaskus vilja till reformer och demokratisering. Detta har märkts vid president Assads död, då Bashar Assads succession på tronen omedelbart godkändes, och i form av det stöd som gavs Syriens kandidatur till FN:s säkerhetsråd. Det bekräftas av Bashar Assads officiella besök i en av medlemsstaterna, nämligen Italien.

Trots detta är det omöjligt att förbise att Syrien är ett av de mest oroväckande exempel på diktaturer som finns. Det syriska folket är föremål för en brutal och blodsbesudlad regim som präglas av ett fullständigt förnekande av de grundläggande rättigheterna, de medborgerliga och politiska rättigheter samt de mest elementära mänskliga rättigheter. Detta intygas bland annat av vittnesbörd från de få dissidenter som överlevt regimens förföljelser och arresteringarna i slutet av förra sommaren av vissa oberoende parlamentsledamöter, affärsmän och demokratiska aktivister som haft modet att kräva demokrati och rättsstat.

Syrien utgör även ett allvarligt hot för säkerheten och stabiliteten i såväl regionen som världssamfundet, alltsedan Hafez Assad, den nuvarande presidentens far, tog makten, till följd av sitt ständiga, systematiska och massiva stöd till internationella terroristnätverk. I sin utrikespolitik utmärker sig Damaskus för sin flammande antisemitism i de högsta myndigheternas uttalanden: Judarna försöker döda alla religioners principer i samma anda som de förrådde Jesus Kristus och på samma sätt som de försökt förråda och döda profeten Muhammed (Bashar Assad, i samband med Påvens besök den 5 maj 2001), Judarna är några få miljoner: om varje arab skulle döda en jude, skulle det inte finnas någon kvar (Mustafa' Tlas, presidentens personlige rådgivare, i en intervju till Corriere della sera av den 11 maj 2001). Ledarskribenten i regeringens dagstidning AL-Akhbar skrev den 20 april 2001, och upprepade detsamma den 27 april, att Hitler skall tackas för att han i förväg hämnats palestinierna, även om man måste beklaga att hans hämnd inte gick tillräckligt långt.

Anser kommissionen med hänsyn till detta att det är lämpligt och till nytta att fortsätta förhandlingarna om ett associeringsavtal med Syrien? Anser inte kommissionen att det vore lämpligare och mer produktivt att göra fortsatta förhandlingar beroende av att Damaskus verkligen och konkret visar sig vilja öppna sig för demokratisering och reformer?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Kommissionen är medveten om situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Syrien. Vissa positiva tendenser har noterats under senare år, även om dessa inte kunnat iakttas under 2001.

Kommissionen kommer att fortsätta att tillsammans med medlemsstaterna följa utvecklingen av situationen beträffande de mänskliga rättigheterna och att fortsätta att uppmuntra till reformer inom detta område samt att meddela den syriska regeringen sin oro såväl med avseende på enskilda fall som med avseende på situationen i allmänhet.

Kommissionen beklagar djupt de uttalanden som parlamentsledamoten citerar.

Kommissionen kommer trots detta att fortsätta föra en politik för konstruktivt samarbete gentemot Syrien genom förhandlingar om ett associeringsavtal och genom genomförandet av Meda-programmets samarbetsprogram, vilka är utformade för att uppmuntra de för associeringsprocessen nödvändiga ekonomiska och politiska reformerna.

Det är kommissionens fasta övertygelse att en dialog om de mänskliga rättigheterna blir mer effektiv om den förs inom ramen för ett bindande associeringsavtal.

I ett framtida associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Syrien kommer de mänskliga rättigheterna att tas upp som en väsentlig beståndsdel av förbindelserna mellan Europeiska unionen och Syrien och avtalet kommer att utformas så att de gemensamma målsättningarna i Barcelonaförklaringen(1) främjas, däribland utvecklingen av rättstaten och demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna, frihandeln och en hållbar utveckling. Kommissionen kommer att understryka reformfrågorna i Meda-samarbetsprogrammet.

(1) Antagen vid Europa-Medelhavskonferensen (27 och 28 november 1995).