SKRIFTLIG FRÅGA E-4076/98

från Nana Mouskouri (PPE) och Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Finansiering av program för stödundervisning genom anslagen till undervisning inom gemenskapsstödramen för Grekland

Utbildningsministeriets utlovade "utbildningsreform" i Grekland innefattar bland annat inrättandet av så kallade stödundervisningsprogram, i synnerhet inom enhetsgymnasiet. Syftet med dessa lektioner är framför allt att hjälpa de svagaste eleverna att anpassa sig till enhetsgymnasiets krav genom att man under en övergångsperiod erbjuder dem ett utökat stöd.

Till att börja med leder det faktum att det hålls många lektioner, under många timmar och inom samma undervisningssystem till vissa reservationer. Skapas det månne på detta sätt en andra skola? Men även det sätt som stödundervisningen utförs på i praktiken skapar vissa frågetecken.

De kriterier som har fastställts för att välja ut de lärare som skall undervisa på stödlektionerna bryter man med lätthet mot i praktiken, antingen av objektiva orsaker (t.ex. på grund av att det inte finns lärare med så höga formella meriter i småstäder på landsbygden), eller av subjektiva orsaker (man väljer helt enkelt bara ut några av lärarna på varje skola utan att försöka hitta några andra). Detta får för det mesta till resultat att det är samma personer som undervisar både på förmiddagarna och eftermiddagarna. Med all rätt uppstår då frågan hur dessa personer på eftermiddagarna skall kunna uppnå det som de enligt utbildningsministeriets åsikt inte lyckas med på förmiddagarna - och dessutom få bidrag om 25 miljarder drakmer från gemenskapsmedel till detta?

Borde man kanske fastställa ett antal kriterier som tillämpas strikt och som syftar till att välja ut lärare med höga formella meriter som saknar tjänst, så att man även skulle bekämpa arbetslösheten? Finns det några offentliga uppgifter som visar på hur stor del av eleverna som deltar i stödundervisningen så att man i slutänden kan bedöma hur effektiva dessa extralektioner är?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(24 februari 1999)

Det grekiska utbildningsministeriet anordnar stödundervisningsprogram för att stödja eleverna vid enhetsgymnasiet, som är hörnstenen i dess nya utbildningsreform. Denna åtgärd har inbegripits i det ovannämnda pågående programmet ("utbildning och grundläggande yrkesutbildning" inom den grekiska gemenskapsstödramen) och finansieras delvis av Europeiska socialfonden (ESF). En pilotfas genomfördes de sista månaderna under skolåret 1997-1998 och programmets övervakningskommitté beslutade nyligen att fortsätta programmet under skolåren 1998-1999 och 1999-2000.

Utbildningsministeriet har givit detaljerade anvisningar för organisation och administration av stödundervisningsprogrammen, ämnesområden, timantalet per ämne och vecka, undervisningsmetoder, mål, val av elever och deras antal per kurs samt lärarnas kompetens, urval och lön. Ministeriet har också anordnat utbildningsprogram för lärare och annan personal som deltar i genomförandet.

Utbildningsministeriet anser att de ovannämnda stödundervisningsprogrammen inte är en upprepning av den ordinarie undervisningen, utan utgör extra undervisning som ger eleverna nya färdigheter som krävs vid enhetsgymnasiet.

Enligt de grekiska myndigheterna är de slutsatser som har dragits på grundval av resultaten från senaste års pilotfas mycket uppmuntrande både när det gäller elevernas intresse och deltagande och allmänna organisatoriska frågor.

Programmets övervakningskommitté har samtyckt till att stödundervisningsprogrammen och deras effektivitet skall utvärderas i slutet av den pågående programperioden.

Parlamentsledamoten kan få ytterligare information från det grekiska utbildningsministeriet.