SKRIFTLIG FRÅGA E-2717/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Handelns andel av BNP-tillväxten

Kan kommissionen för de olika medlemsstaterna uppskatta hur stor handelstillväxten är i förhållande till BNP-tillväxten, och ange om införandet av euron den 1 januari 1999 ännu lett till att handelns andel av BNP-tillväxten ökat?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(21 september 2000)

Förhållandet mellan handelsökning och ökning av bruttonationalprodukten (BNP) i medlemsstaterna varierar avsevärt mellan dessa och över tiden. Kommissionen sänder direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat en bilaga med dessa uppgifter. Den betydande variationen från kvartal till kvartal och avsaknaden av tillräcklig långtidsstatistik på månads- eller kvartalsbasis (i bästa fall från 1986 till första kvartalet 2001) gör det svårt att urskilja tydliga tendenser för den allra senaste perioden.

Med tanke på denna begränsning verkar det likväl som om de medlemsstater för vilka tidsserier föreligger sedan mitten av 80-talet kan notera en svag tendens till ökning av handelselasticiteten (förhållandet mellan export- eller importökning och BNP-ökning). Denna elasticitet tenderar att i genomsnitt uppgå till runt 3 under de senaste årtiondena, vilket betyder att handeln i allmänhet växer med denna faktor fortare än BNP. Om man ser på perioden från 1995 och framåt när det gäller export visar Spanien, Frankrike och Sverige särskilt hög elasticitet. För importen gäller detta Spanien, Italien och Förenade kungariket.

Detta återspeglas i att exporten och importen av varor ocht tjänster hela tiden har stigit i förhålland till BNP, från omkring 25 % för gemenskapens export 1991 till runt 35 % under 1999/2000. Emellertid finns härvidlag avsevärda variationer mellan medlemsstaterna, med andelar som sträcker sig (för export under första kvartalet 2000, för de medlemsstater för vilka kvartalssiffror finns) från 80,5 % i Belgien till 29,6 % i Italien.

Ingen särskild omsvängning kunde fastställas för perioden från och med 1999, då den ekonomiska och monetära unionens tredje stadium började, för de medlemsstater som ingår i euroområdet. Likaså har det nära sambandet mellan euroområdet och gemenskapen som helhet bestått i fråga om handelselasticitet och handelsandelar.

Det bör inte komma som någon överraskning att införandet av euron inte givit några synliga effekter, eftersom den överblickbara tiden (5 kvartal) alltjämt är för kort för att den slutliga inverkan skall kunna avläsas, med tanke på att de underliggande siffrorna som sagt är flyktiga. De väntade effekterna skulle kunna komma till uttryck med någon fördröjning, vilket i så fall förvärrar ovan nämnda mätningsproblem. En viss omläggning av handeln med tredje land till handel inom euroområdet kan ha förekommit. De samlade effekterna på den totala handeln kan därför vara små. Eftersom kommissionen offentliggör enbart siffror för den totala handeln, skulle sådana omläggningseffekter inte så lätt upptäckas (Eurostats tullhandelsstatistik innehåller en uppdelning mellan handel inom och utom gemenskapen, men enbart som uppgifter om värde och utan inbegripande av handel med tjänster).

Slutligen var fullbordandet av den inre marknaden, med bl. a. avskaffande av hinder för handel med varor och tjänster samt kapitalrörelser, av stor betydelse för volym och struktur av medlemsstaternas handelsflöde över gränserna. Anpassningen av handeln över gränserna till den nya ordningen pågår fortfarande och lägger sig ovanpå alla parallella effekter på handel över gränserna som kan förekomma, som införandet av den gemensamma valutan.