ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2424/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(20 augusti 2002)

Ämne: De grekiska arbetstagarnas årliga ledighet

I enlighet med artikel 7 i presidentdekret nr 88/1999, med vilket direktiv 93/104/EG(1) om minimikrav i organiseringen av arbetstiden införlivas i grekisk lagstiftning, skall arbetstagarna ha rätt till betald årlig ledighet efter minst 12 månaders kontinuerlig sysselsättning. Jag vill dels med tanke på den årliga ledighetens betydelse för arbetstagarna och dels med tanke på artikel 7 i direktiv 93/104/EG och EG-domstolens beslut i mål C-173/99, genom vilket en medlemsstat inte har möjlighet att lagstifta om att en arbetstagare förvärvar rätt till årlig betald ledighet först sedan hon eller han varit anställd under en minimiperiod fråga kommissionen om följande: Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att säkra att de grekiska arbetstagarna ges rätt till årlig ledighet utan att detta begränsas av hur länge de varit anställda, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 93/104/EG och EG-domstolens beslut i mål C-173/99?

(1) EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(2 oktober 2002)

Den 21 mars 2002 översände kommissionen till Grekland en formell underrättelse enligt artikel 226 i EG-fördraget angående införlivandet i grekisk lagstiftning av artikel 7 i direktiv 93/104/EG(1).

I en skrivelse av den 21 maj 2002 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen att de skulle vidta de nödvändiga åtgärderna för att ändra den nationella lagstiftningen om betald årlig ledighet så att den överensstämmer med direktivet.

Kommissionen kan besluta om att översända till Grekland ett motiverat yttrande enligt artikel 226 i EG-fördraget om den anser att den nya lagstiftningen inte överensstämmer med direktivet.

(1) Rådets direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning EGT L 307, 13.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1160/02

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(15 april 2002)

Ämne: Vapenembargo mot Israel: Stopp för det militära samarbetet med Israel

Många EU-länder har samarbetskontakter med den israeliska försvarsindustrin och stöder således försvaret. Jag vill särskilt fästa uppmärksamheten på det stöd som EU ger (inom ramen för det femte ramprogrammet för teknisk forskning) till en israelisk vapentillverkare (Israel Aircraft Industries) för forskning om civila tillämpningar av obemannade flygplan. Det handlar om mer än 10 miljoner

EUR fördelat på två program som pågår i 2,5 år. Alla vet att vapentillverkare lätt kan omvandla civila tillämpningar till militära tillämpningar. I detta fall betalar EU för att man ska undersöka om det förutom militära tillämpningar också kan finnas civila tillämpningar.

Avser kommissionen (med hänsyn till Europaparlamentets resolution av den 10 april 2002) att avbryta detta militära samarbete mellan EU och Israel, och stoppa tillämpningen av de ovan nämnda obemannade flygplanen? Om så är fallet, när kommer detta att ske? Om så inte är fallet, hur motiverar kommissionen detta?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

Forskning om obemannade luftfartyg utgör en mindre del av det femte ramprogrammets nyckelåtgärd luftfart inom programmet för konkurrenskraftig och hållbar utveckling. Arbetet inom detta område är strikt begränsat till den civila användningen av obemannade luftfartyg. Gemenskapens bidrag till Israel Aircraft Industries i samband med dessa forskningsåtgärder uppgår till mindre än 1,5 miljoner EUR.

Samarbetet med Israel sker enligt det avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete avseende det femte ramprogrammet som gäller mellan unionen och Israel. Detta avtal utesluter specifikt varje form av militär forskning. Det förekommer därför inte någon aspekt av militärt samarbete mellan unionen och Israel i de ifrågavarande projekten om obemannade luftfartyg.

Forskningsarbetet är koncentrerat på framsteg i den civila och kommersiella användningen av obemannade luftfartyg, särskilt inom områdena för miljöövervakning, kommunikationsförmedling och jordobservationer, liksom deras integrering i lufttrafikledningssystemet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2054/02

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(5 juli 2002)

Ämne: Halvtidsöversynen

Kan kommissionen, med anledning av svaret på min muntliga fråga H-0410/02(1) (juni 2002), förklara anledningen till att den förväntar sig fortsatt höga priser på fårkött på medellång sikt, mot bakgrund av att de högre priserna efter 2000 var ett direkt resultat av den knappa tillgången på grund av de effekter BSE och mul- och klövsjukan hade på marknaden, och mot bakgrund av att fårfarmarnas inkomster var katastrofalt låga under de sju närmast föregående åren.

Har kommissionen för avsikt att inkludera samtliga får i framtida beräkningar av extensifieringsersättning, mot bakgrund av revisionsrättens särskilda rapport?

Instämmer kommissionen i att detta skulle resultera i att det stora flertalet fårfarmare upphör med fårproduktion, som det är underskott på inom EU, och en ökning av nötköttsproduktionen, som det råder överskott på, då producenterna inte får någon extensifieringsersättning för får, vilket i sin tur kan innebära att ersättningen för nötboskap reduceras?

(1) Skriftligt svar av den 11.6.2002.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 juli 2002)

I kommissionens svar på parlamentsledamotens muntliga fråga H-0410/02, under frågestunden vid parlamentets session i juni 2002, uppgavs att kommissionen förväntade sig att finna en lösning på problemet med lägre lönsamhet för får, jämfört med nötköttsproduktion i Irland, inom ramen för halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Vid den tidpunkten hade kommissionen ännu inte antagit meddelandet till rådet och Europaparlamentet om en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken(1), vilket skedde den 10 juli 2002.

Ett grundläggande inslag i halvtidsöversynen är att bidragen per djur för nötkreatur och får skall frikopplas och ersättas med ett enda inkomstbidrag per jordbruksföretag som grundar sig på historiska rättigheter.

Kommissionens uppfattning är att frikopplingen av stöden, tillsammans med skärpta villkor för ömsesidig överensstämmelse, torde minska påverkan i riktning mot intensiv produktion och bidra till en mer balanserad situation på marknaden.

När det gäller lönsamheten för produktion av nötkött i förhållande till fårkött i Irland, kommer enligt detta förslag alla jordbrukare ges flexibilitet att anpassa besättningarnas storlek efter vad som är ekonomiskt bäst i deras situation, utan att de relativa nivåerna för bidragen per djur påverkar bedömningen.

Det är således mot denna bakgrund kommissionen räknar med att problemet med de snedvridande effekterna av det nuvarande systemet med bidrag per djur skall diskuteras och finna sin lösning.

(1) KOM(2002) 394 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0970/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(10 april 2002)

Ämne: Funktionshindrades rättigheter

Kommissionen framlade nyligen ett meddelande: Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap(1). Bland avsikterna med denna ram märks följande: angripa fattigdomens grundorsaker och bidra till att demokratiska principer, gott styre av offentlig verksamhet och rättssäkerhet sprids.

Medan de funktionshindrade enligt Världsbankens uppskattningar svarar för 20 procent av de fattigaste i världen står det ingenting om funktionshinder i detta dokument. Hur avser kommissionen se till att de funktionshindrades rättigheter beaktas i samband med genomförandet av denna ram?

(1) KOM(2001) 469.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0969/02 och E-0970/02ingivet av Christopher Patten för kommissionen

(21 maj 2002)

Avsikten med förslaget till ny förordning om samarbetet med länderna i Asien och Latinamerika är inte att ge politiska eller strategiska riktlinjer. Förslaget innehåller snarare sådana bestämmelser och förfaranden som krävs för att programplaneringen av samarbetet mellan gemenskapen och partnerländerna skall kunna ske och beslut fattas på ett effektivt sätt.

Målsättningarna för samarbetet beskrivs i allmänna ordalag för att insatser skall kunna göras på alla de tilltänkta samarbetsområdena enligt de avtal som ingåtts mellan gemenskapen och mottagarländerna och i enlighet med de verksamhets- och samarbetsriktlinjer som antas i lämpliga sammanhang.

Därför innehåller det förslag som kommissionen håller på att utarbeta inte någon särskild hänvisning till de funktionshindrades rättigheter, även om dessa omfattas av artikeln om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, på vilken förslaget bygger. Allteftersom de mänskliga rättigheterna gradvis integreras i utvecklingssamarbetet kan det dock förutses att det blir mera vanligt att områdesövergripande frågor, exempelvis de funktionshindrades rättigheter, får sin givna plats i samband med insatser som stöds av gemenskapen.

Även om det i meddelandet från kommissionen Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap(1) inte finns någon uttrycklig hänvisning till funktionshindrade personer, framgår det tydligt att fattigdomslindring är ett av de centrala syftena med samarbetet.

Kommissionen strävar efter att åstadkomma detta genom att stödja sektorsprogram på de sociala områdena, förstärka dialogen i policy-frågor och dela med sig av EU:s egna erfarenheter. Den uppställer respekten för de mänskliga rättigheterna som ett centralt mål för gemenskapens åtgärder, i överensstämmelse med kommissionens meddelande med rubriken Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land(2).

Det är i samband med den dialog som förs med partnerländerna och vid programplaneringen av biståndet som kommissionen kommer att sörja för att de mänskliga rättigheterna, däribland de funktionshindrades rättigheter, hanteras på ett lämpligt sätt.

(1) KOM(2001) 469 slutlig.

(2) KOM(2001) 252 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1107/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Ökade dödstal bland delfiner

Är kommissionen medveten om att delfiner nyligen har dödats utanför kusten i Devon och Cornwall?

Kommer kommissionen att beakta obligatorisk övervakning av all bifångst av valdjur inom det pelagiska trålfisket?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

Kommissionen är medveten om problemet med pelagiskt trålfiske i Keltiska havet och den västra delen av Engelska kanalen, där stora bifångster av delfiner görs varje vinter.

Kommissionen avser att utforma en övergripande plan för att skydda valar och delfiner från följderna av fiske på gemenskapsnivå.

Trots skyldigheterna enligt rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1), kommer denna plan att omfatta både systematisk övervakning av bifångster av observatörer ombord och tekniska åtgärder för att minska dödligheten hos valar och delfiner på grund av fisket. Avsikten är att den vetenskapliga och tekniska grunden för en sådan plan kommer att bli tillgänglig ungefär i juni 2002.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0931/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(5 april 2002)

Ämne: Undersökning om coltan-kartellen

Av det intressanta svaret på fråga E-3498/01(1) kunde det inte utläsas om kommissionen verkligen inlett någon undersökning om branschsammanslutningen för producenter av coltan, en sammanslutning som heter Tantalium-Niobium International Study Center (TIC) och har säte i Bryssel. Alltså kvarstår det en välgrundad förmodan om att detta centrum är en täckmantel för en kartell som bestämmer priserna på coltan.

Har kommissionen gjort någon undersökning om huruvida TIC sysslar med kartellbildning?

(1) EGT C 229 E, 26.9.2002.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

Kommissionen har inte inlett någon granskning av om Tantalium-Niobium International Study Center (TIC) är en kartell.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0494/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2002)

Ämne: Euron och Cyperns anslutning

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit, eller vilka åtgärder tänker den vidta mot bakgrund av Cyperns förestående anslutning till Europeiska unionen, och med tanke på att ön inte finns med på den Europakarta som finns avbildad på eurosedlarna och mynten?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(18 april 2002)

Den gemensamma sidan på euromynten avbildar en framställning av Europa, inte en Europakarta. Det finns därför inga planer på att ändra den gemensamma sidan på euromynten efter EU:s utvidgning.

De ursprungliga besluten om utformningen av eurosedlarna fattades av Europeiska monetära institutet. Europeiska centralbanken är behörig i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0767/02

från Margrietus van den Berg (PSE) och Jan Wiersma (PSE) till kommissionen

(18 mars 2002)

Ämne: Medfinansiering av Joint Strike Fighter från de nederländska myndigheternas sida

Den 8 februari i år beslutade Nederländernas regering att bereda den nederländska industrin möjlighet att delta i vidareutvecklingen och bygget (system development and demonstration phase) av Joint Strike Fighter (JSF). I ett brev till andra kammaren den 11 februari 2002 gav Nederländernas regering en närmare motivering till beslutet.

De totala kostnaderna för deltagandet (857,5 miljoner euro) kommer att finansieras, dels genom ett bidrag från regeringen (försvarsbudgeten 400,7 miljoner euro, budgeten för europeiska frågor 60,1 miljoner euro + 42 miljoner euro) samt från industrin (55,0 miljoner euro).

Resten av finansieringen kommer att uppbådas genom en tillfällig belastning av EMU-saldot under 2003, 2004 och 2005. Denna belastning kommer att uppgå till omkring 100 miljoner euro per år och det har påpekats att den inte är av relevans med tanke på de regler som gäller för budgetdisciplinen.

I dagstidningen NRC den 28 februari 2002 påtalades det att det finansieringssätt som föreslagits av Nederländernas regering möjligen står i strid med gemenskapens bestämmelser.

1. Instämmer kommissionen med den nederländska regeringens bedömning om att en tillfällig belastning av EMU-saldot under 2003, 2004 och 2005 med sammanlagt omkring 300 miljoner euro inte är av relevans med tanke på de regler som gäller för budgetdisciplinen inom EU eller tillbakavisar kommissionen denna bedömning?

2. Anser kommissionen att den nederländska regeringens förslag om deltagande i JSF-programmet, i den form de framlagts i den nederländska regeringens skrivelse av den 11 februari 2002 till andra kammaren, kan tillåtas mot bakgrund av gemenskapens rättsregler för statligt stöd?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

1. Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen(1) innehåller bestämmelser om hur lån av det här slaget skall klassificeras i nationalräkenskaperna. De klassificeras som finansiella transaktioner. Eurostat får begära att en medlemsstat klargör hur vissa poster i föregående års budget har klassificerats. Hittills har Eurostat inte gjort någon sådan prövning av det nederländska JSF-projektet.

2. Kommissionen har inte prövat huruvida åtgärderna är förenliga med reglerna om statligt stöd. Vi vill framhålla att artikel 296 i EG-fördraget tillåter medlemsstaterna att under vissa förutsättningar vidta sådana åtgärder som de anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av vapen, ammunition och krigsmateriel.

(1) EGT L 310, 30.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1963/02

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Deltagande i samordningen av unionens kärnforskning

I kommissionens pressmeddelande IP/02/872 av den 17 juni 2002 ingick ett uttalande enligt vilket Euratoms ramforskningsprogram ställer upp villkoren för inrättandet av ett verkligt europeiskt forskningsområde inom kärnsektorn och breddar väg för effektivare samordning av befintlig forskningsverksamhet i medlemsstaterna. Kan kommissionen tala om huruvida a) icke-statliga organisationer, b) forskningsinstitutioner som är oberoende av EU och som inte ingår i kärnindustrin samt c) akademiska institutioner som inte har ingått avtal med kärnenergiindustrin kommer att uppmanas delta i samordningen av unionens kärnforskning?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1961/02, E-1962/02 och E-1963/02ingivet av Phillipe Busquin för kommissionen

(9 augusti 2002)

Euratoms ramprogram för forskning bidrar till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet när det gäller kärnteknik, och därmed även till att på ett effektivt sätt samla sakkunskap och samordna den forskning som bedrivs i medlemsstaterna. Programmet är öppet för alla rättssubjekt som bedriver forskning inom programmets områden och som uppfyller kraven för deltagande. Alla rättssubjekt som uppfyller dessa krav, vare sig det rör sig om nationella organ för avfallshantering, kärnindustrin, universitet eller andra forskningsorgan, kommer att inbjudas att delta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1737/02

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(17 juni 2002)

Ämne: Upphandlingsbestämmelser

Vad har kommissionen för kommentar till den kritik mot EU:s upphandlingsbestämmelser, som framförts av Jesper Fabricius och Rene Offersen på Lett & Co, och som publicerades i tidskriften Börsen den 31 maj 2002?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 juli 2002)

Kommissionen håller naturligtvis inte med Jesper Fabricius och René Offersenden i deras generaliserande slutsats enligt vilken bestämmelserna i direktiven om offentlig upphandling skulle vara otroligt rigida och formalistiska [] och i sig riskera att bli det största hindret för en effektiv politik i fråga om offentlig upphandling. Denna ytterst negativa syn delas för övrigt inte heller av Steen Treumer och Peter Vesterdorff(1), som bl.a. betonar direktivens betydelse när det gäller att förhindra diskriminering mellan olika ekonomiska aktörer och av denna anledning är Peter Vesterdorff för en sänkning av beloppsgränserna i syfte att öka insynen och jämlikheten i konkurrensen.

Det bör dessutom noteras att en undersökning som två franska finansinspektörer, Jacques Bayle och Jean Pierre Jochum, genomförde i bl.a. åtta medlemsstater år 2000, visade att om bestämmelserna om offentlig upphandling tillämpas på rätt sätt kan det vara möjligt att göra besparingar på 5-30 %, beroende på medlemsstat och upphandlingens art.

I artikeln betonas också behovet av en dialog med de ekonomiska aktörerna, i synnerhet vid särskilt komplexa kontrakt t.ex. på datorområdet, samt behovet av flexibilitet när det gäller de tekniska specifikationerna. Kommissionen är medveten om att det i samband med särskilt komplexa kontrakt skulle vara önskvärt att införa möjligheter till dialog inom lämpliga ramar, för att garantera att principerna om likabehandling och insyn respekteras. Av denna anledning har kommissionen, inom ramen för den pågående reformen av bestämmelserna om offentlig upphandling, föreslagit en ny procedur konkurrenspräglad dialog som kan tillämpas i samband med sådana kontrakt.

Den politiska enighet som nåddes den 21 maj 2002 bekräftar också kommissionens avsikt att likställa tekniska specifikationer baserade på en särskild standard och tekniska specifikationer som är baserade på prestationer samtidigt som man i båda fallen garanterar att gemenskapens grundläggande bestämmelser om offentlig upphandling respekteras.

Kommissionen delar därför Jesper Fabricius önskan att det danska ordförandeskapet skall ge frågan hög prioritet och hoppas också på en andra behandling inom kort.

(1) Steen Treumer, lektor på Handelshögskolan i Köpenhamn och Peter Vesterdorff, kontorschef i Håndværksrådet (organisationen för små- och medelstora företag i Danmark), citeras båda i artikeln.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1219/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Stöd till idrottsföreningar

Det går rykten om att den spanska fotbollsklubben Real Madrid skulle få stödmedel från Europeiska unionen. I anledning av detta inställer sig följande frågor:

Överlag: Ingår det i den europeiska politiken för stöd att det skall betalas ut stöd till idrottsföreningar, framför allt fotbollsklubbar?

Om så är fallet: vad slags stöd handlar det då om, inom ramen för vilka program betalas stöden ut och utgående från vilka kriterier kan man ansöka om sådant stöd? Vilka idrottsföreningar i Spanien och Österrike får stöd från Europeiska unionen?

Konkret: Får den spanska fotbollsklubben Real Madrid stödmedel från Europeiska unionen?

Om så är fallet: vad slags stöd handlar det om och hur stort är det årliga stödbelopp som från Europeiska unionen betalas ut till Real Madrid?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(28 juni 2002)

Parlamentsledamoten tar upp frågan om bidrag som kommissionen skulle ha beviljat fotbollsklubbar och nämner särskilt Real Madrid.

Med avseende på den allmänna frågan vill kommissionen framhålla att den inte har någon policy för finansiering av fotbollsklubbar. Inga bidrag ges för dessa klubbars allmänna verksamhet som till exempel deltagande i tävlingar, inte heller europeiska tävlingar. Det innebär dock inte att en fotbollsklubb aldrig kan få ett specifikt bidrag inom ramen för ett av kommissionens program eller initiativ. Det inlämnade projektförslaget måste i så fall uppfylla de krav som fastställs i inbjudan att lämna förslag till det berörda programmet. Kommissionen finansierade 2000 och 2001 under budgetpost B3-2020 olika projekt som syftade till att bekämpa dopning. Idrottsorganisationer och andra organisationer kunde ansöka om bidrag för sådana projekt, men hittills har inga större fotbollsklubbar utnyttjat den möjligheten.

Som svar på den specifika frågan kan kommissionen meddela att Real Madrid inte får några som helst bidrag av kommissionen.