ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1650/99

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(22 september 1999)

Ämne: Den nederländska regeringens bedömning av EU: s utvecklingshjälp

Känner kommissionen till det mycket kritiska meddelande om kvaliteten på EU-stöd (Kwaliteit Europese Hulp) som Nederländernas regering sänt till landets parlament?

Hade det tagits någon kontakt mellan Nederländernas regering och Europeiska kommissionen innan detta meddelande offentliggjordes?

Delar kommissionen den kritik som förs fram i detta meddelande? Om ja, vilka delar av kritiken anser kommissionen vara berättigade och vilka delar anses irrelevanta eller felaktiga?

Hur ställer sig kommissionen rent generellt till detta meddelande?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 november 1999)

Kommissionen har med intresse noterat den holländska rapport om kvaliteten på EU-stöd som den först blev uppmärksam på genom parlamentsledamotens skriftliga fråga. Kommissionen har visserligen inte haft några direkta kontakter med den nederländska regeringen om denna specifika rapport, men det pågår en lång diskussion med medlemsstaterna om de förbättringar som behöver göras av EU:s utvecklingsbistånd med anledning av fyra övergripande utvärderingar som genomfördes tidigare i år. Vid sitt möte i maj 1999 antog rådet (utvecklingssamarbete) ett antal slutsatser, i vilka angavs områden där förbättringar behöver göras av det utvecklingsbistånd som förvaltas av kommissionen. Slutsatserna var följden av ett konstruktivt samarbete mellan rådet och kommissionen.

Kommissionen instämmer i stort sett med innehållet i rapporten och konstaterar att den nederländska regeringen erkänner de ansträngningar som kommmissionen gör för att förbättra förvaltningen av utvecklingsbiståndet. Kommissionen har redan medgivit att det finns vissa områden där dess insatser behöver förbättras. Förslag till förbättringar har antingen redan lagts fram för rådet och parlamentet eller håller på att utarbetas för närvarande, antingen inom ramen för gällande förordningar och Lomékonventionen, eller inom ramen för de förhandlingar som pågår om den konvention som skall följa efter Lomékonventionen samt om de nya förordningarna för MEDA och Sydafrika. Kommissionen konstaterar att den nederländska regeringen anser att det finns anledning att hysa optimism inför framtiden vad gäller konstruktivt samarbete och positiva resultat.

Kommissionen förbereder en åtgärdsplan som omfattar åtgärder för att följa rekommendationerna i de olika utvärderingsrapporterna, samt den uppföljning som föreslås i rådets slutsatser om utvärderingen, inbegripet en strategisk ram för gemenskapens samlade utvecklingspolitik. Åtgärdsplanen kommer att överlämnas till parlamentet sedan den antagits av kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2385/99

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Tyskt bistånd för bygge av laboratorium för kemiska vapen

Tysklands försvarsministerium har nyligen medgivit sin avsikt att hjälpa Turkiet bygga ett militärt kemiskt laboratorium. Projektet kommer att ha en renodlat defensiv karaktär. Dessutom citerade programmet Kennzeichen D i kanalen ZDF nyligen militära källor som hävdade att Turkiets armé den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska rörelsen PKK. Därvid skall tjugo kurder ha omkommit. Av en undersökning vid Münchens universitet framgår det ytterligare att stridsspetsarna till de kemiska granater som användes av turkarna hade levererats av de tyska företagen Buck och Depyfag.

1. Känner kommissionen till att Tyskland stött bygget av ett nytt militärt kemiskt laboratorium i Turkiet?

2. Står detta tysk-turkiska samarbete i överensstämmelse med internationella och europeiska skyldigheter och åtaganden på avrustningens och rustningsbegränsningens område, särskilt då med tanke på kemiska vapen?

3. Ämnar kommissionen motsätta sig att Tyskland ger bistånd till bygget av ett nytt militärt kemiskt laboratorium i Turkiet nu när kommissionen fått veta om detta? Om så är fallet: på vilka sätt tänker kommissionen låta sin inställning komma till den tyska regeringens kännedom? Om så inte är fallet: varför inte?

4. Känner kommissionen till att Turkiets armé den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska rörelsen PKK? Om inte: hur kan det komma sig att kommissionen inte känner till att en kandidatstat för anslutning på detta sätt överträtt FN:s konvention om kemiska vapen?

5. Har kommissionen inför Turkiets regering tillkännagivit sitt missnöje med denna överträdelse? Om så är fallet: hur reagerade Turkiets regering? Om så inte är fallet: på vilka sätt tänker kommissionen låta sitt missnöje komma till den turkiska regeringens kännedom? Om så inte är fallet: varför inte?

6. Tänker kommissionen sätta i gång med en undersökning av att tyska granatstridsspetsar använts vid ett kemiskt anfall i Turkiet, med beaktande av att materialet levererats av en EU-medlemsstat och det är fråga om att en kandidatstat för anslutning begått en handling som strider mot FN:s konvention om kemiska vapen? Om så inte är fallet: varför inte?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(13 januari 2000)

Gemenskapen är inte part i konventionen om förbud mot utveckling, produktion, innehav och användning av kemiska vapen samt deras förstöring och har inte någon rättslig behörighet att inta ståndpunkter i frågor som rör kemiska vapen.

De frågor som frågeställaren tar upp bör i stället läggas fram för Organisationen för förbud mot kemiska vapen, som ansvarar för genomförandet av konventionens bestämmelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2256/99

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Hästbrottning

Kan kommissionen ange huruvida den anser det acceptabelt att man i Spanien fortfarande tillåter den spektakulära sporten hästbrottning?

Väljare har chockats av att i brittisk TV se bilder av hur vilda hästar för nöjes skull brottas ned till marken då de rids in.

Finns det några åtgärder kommissionen kan vidta för att förhindra att sådana grymheter begås i medlemsstaterna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(10 januari 2000)

Kommissionen är mycket engagerad i frågan om djurens välfärd och ger denna fråga högsta prioritet.

Inom gemenskapen finns regler som skyddar hästar som hålls som husdjur, transporteras och slaktas.

I enlighet med det nya protokollet om djurskydd och djurens välfärd som fogas till EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd vid utformning och genomförande av gemenskapens politik i fråga om jordbruk, transport, inre marknad och forskning.

Å andra sidan, och särskilt när det gäller djurs välfärd, utsträcks inte gemenskapens befogenhet för närvarande till användning av hästar i historiska och traditionella sammanhang i en medlemsstat, och följaktligen ligger denna fråga enbart inom den berörda medlemsstatens kompetensområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1693/99

från Christoph Konrad (PPE-DE) till rådet

(30 september 1999)

Ämne: Fastighetsaffären VEBA-AG - EU: s balkanrepresentant Bodo Hombach

1. Kände rådet redan innan man utnämnde den för detta ministern Bodo Hombach till Balkanrepresentant till uppgifterna i den tyska press om att Hombach skulle vara inblandad i den så kallade VEBA-affären?

2. Diskuterade rådets ordförande, en medlem av rådet eller en företrädare för rådet före utnämningen av Bodo Hombach anklagelserna beträffande omständigheterna kring uppförandet av Hombachs privata hus? Om ja, med vilket resultat?

3. Känner rådet till att 12:e brottmålsroteln vid delstatsdomstolen i Bochum (Nordrhein-Westfalen, Tyskland) den 13 augusti 1999 som väntat dömde Hombachs tidigare byggmästare för mened? Känner rådet till att domen baserades på att byggmästaren först under ed nekat till att det existerade falska räkningar från VEBA-AG till Hombachs hus i Mülheim an der Ruhr, men sedan erkänt att VEBA hade stått för Hombachs byggkostnader och för detta ändamål betalat ut sexsiffriga belopp?

4. Anser rådet att Hombach efter denna dom, och mot bakgrund av tillämpliga delar i den nya uppförandekoden för kommisionsledamöter, fortfarande kan fullgöra sitt uppdrag som EU:s balkansamordnare och vara kvar på sin post?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1693/99, E-1694/99 och E-1776/99

(14 februari 2000)

Rådet känner till beskyllningarna i tysk press angående Bodo Hombachs handlande före hans utnämning till EU:s särskilde representant och särskilde samordnare för stabilitetspakten.

Mot bakgrund av de klargörande upplysningar Bodo Hombach lämnat till ordförandeskapet angående sina personliga angelägenheter och i frånvaro av en fällande dom från en domstol fortsätter ordförandeskapet och rådet att stödja honom i utförandet av den uppgift man anförtrott honom.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1837/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 oktober 1999)

Ämne: Nej till programmet för omstrukturering av sektorn för citrusfrukter i Grekland

Enligt uppgifter i offentligheten har kommissionen nu slutgiltigt sagt nej till programmet för omstruktureringen av sektorn för citrusfrukter i Grekland, ett program med en budget på 77 miljarder drakmer. Ansökan om godkännande av detta program lämnades in den 7 juli 1998.

Den behörige kommissionsledamoten Fischler svarade mig (E-0002/99, 4.3.1999)(1) med anledning av en fråga jag ställt tidigare om detta, att behandlingen av programmet fortfarande pågår.

Jag vill fråga kommissionen om ovanstående program faktiskt inte blev godkänt och vad det i så fall beror på?

(1) EGT C 325, 12.11.1999, s. 57.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 november 1999)

Genom en skrivelse av den 7 juli 1998 anmälde de grekiska myndigheterna till kommissionen ett utkast till program om förbättring av produktionen av citrusfrukter i Grekland. Programmet skulle kosta 294 miljoner euro och Grekland föreslog att 75 % av detta belopp skulle finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), medan Grekland skulle stå för resterande 25 %.

Kommissionen meddelade de grekiska myndigheterna, genom en skrivelse av den 23 november 1998, att programmet inte kan finansieras genom garantisektionen vid EUGFJ på grund av programmets höga kostnader och garantisektionens budgetbegränsningar.

Kommissionen har dessutom framhållit att operativa program som skall genomföras av producentorganisationerna inom ramen för den nya gemensamma organisationen av marknaden, genom rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker(1) får innefatta en omstrukturering. De möjligheter som erbjuds inom ramen för utvecklingssektionen vid EUGFJ har också redovisats.

Efter ett möte med de grekiska myndigheterna i december 1998 genomförde kommissionen den 913 januari 1999 ett tekniskt besök på plats i de viktigaste grekiska produktionsområdena. Analysen av resultaten av detta besök har bekräftat slutsatserna från november 1998. Dessa slutsatser har skickats till de grekiska myndigheterna genom en skrivelse av den 15 juli 1999.

(1) EGT L 297, 21.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1923/99

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(4 november 1999)

Ämne: Svar på parlamentets frågor

1. Hur lång tid har det i genomsnitt tagit kommissionen att svara på icke-prioriterade skriftliga frågor som Europaparlamentets ledamöter inlämnat det senaste året?

2. I vilken utsträckning motsvarar detta liknande förfaranden i medlemsstaternas parlament?

3. Vilka förslag tänker kommissionen lägga fram för att förkorta tiden det tar att besvara denna typ av frågor?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(4 november 1999)

1. Kommissionen gav 3 013 svar på icke-prioriterade frågor skriftliga frågor från parlamentets ledamöter under 1998, som i genomsnitt tog sex veckor och fyra dagar för vart och ett svaren.

2. Kommissionen har inga uppgifter om de frågor som ställts i medlemsstaternas parlament. Det kan emellertid noteras att kommissionen och de nationella förvaltningarna inte är riktigt jämförbara, särskilt i fråga om behovet av samordning mellan kommissionens avdelningar, de antagningsförfaranden som garanterar kollegialt ansvar och kravet på att svara på frågeställarens språk.

3. I samband med utnämningen av den nya kommissionen uttryckte den vice ordförande med ansvar för kontakterna med parlamentet sin tydliga avsikt att svara snabbare på parlamentets frågor. Sedan dess har kommissionens interna förfaranden ändrats, vilket borde leda till en faktiskt förkortning av den tid det genomsnittligen tar att besvara frågorna. Kommissonen håller emellertid med om att det borde vara möjligt att besvara alla skriftliga frågor inom den sexveckorsperiod som anges i parlamentets arbetsordning och den kommer att fortsätta strama upp sina förfaranden för att uppnå detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1782/99

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(11 oktober 1999)

Ämne: Transportsäkerhet

Oro har nyligen uttryckts med anledning av att kommissionens direktorat fäster otillräcklig uppmärksamhet vid viktiga frågor i samband med transportsäkerhet. Kritiken har bland annat gällt GD III som är ansvarigt för lagstiftningspolitik och standardisering vad gäller bilar och andra fordon, och GD XIII som har ansvar för programmet för telematikforskning.

Vilka åtgärder kan den nya kommissionen vidta för att säkerställa att transportsäkerheten beaktas och uppmärksammas i tillräcklig mån i anslutning till dessa frågor och att tillbörlig samordning förekommer mellan samtliga direktorat?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(11 november 1999)

När det gäller tekniska säkerhetsföreskrifter för fordon, som helt faller under gemenskapens behörighet, har gemenskapen infört säkerhetsnormer för frontala kollisioner och kollisioner från sidan som hör till de strängaste i världen. Kommissionen förbereder dessutom ett förslag till ett direktiv som skall minska olycksföljderna där fotgängare är inblandade. Detta förslag saknar motstycke i världen.

Vad beträffar forskning om telematik bidrar gemenskapens forskningsprogram till sammanställningen av en kunskaps- och kompetensbas av hög kvalitet. Med hjälp av denna kommer gemenskapen och medlemsstaterna att kunna utveckla en trafiksäkerhetspolitik som bygger på en solid vetenskaplig och teknisk grund.

Kommissionen kan därför inte bekräfta det som framförts av frågeställaren.

Trafiksäkerhet kommer även framöver att prioriteras, eftersom den tekniska utvecklingen och samhällsvetenskapen hela tiden ger aktörerna på olika nivåer nya möjligheter och verktyg. Kommissionen granskar därför naturligtvis ständigt alla möjligheter att öka trafiksäkerheten. Denna granskningsprocess är komplex, eftersom den förenar vetenskapliga, tekniska, industripolitiska, samhälleliga och ekonomiska aspekter. Därför är samarbetet mellan kommissionens olika specialiserade avdelningar en absolut förutsättning för att man skall kunna se till att de att antagna, föreslagna eller planerade åtgärderna får största möjliga effekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1581/99

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Direktiv om hygienkrav vid skaldjursfiske

Känner kommissionen till den inverkan som direktiv 91/0492/EEG(1) har på skaldjursfiskare i vatten som klassificeras som kategori C? Klassificeringen görs genom kontroller med hjälp av E.Coli, en olämplig testmetod när det gäller skaldjur eftersom den organism som förorsakar sjukdom är ett virus och inte en bakterie. Vidare anses det vara olämpligt att tillämpa bestämmelserna på musslor som kokas och därför utgör ett mindre hot för folkhälsan än ostron som vanligtvis äts råa. Fiskare på River Teign, som ligger på gränsen mellan kategori B och C, riskerar att förlora sitt levebröd till följd av att reglerna tillämpas på musslor. Kan kommissionen snarast se över direktivet så att skaldjursfisket, en verksamhet med lång tradition, kan överleva?

(1) EGT L 268, 24.9.1991, s. 1.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(5 november 1999)

Kontrollen av upptagningsområden för den klassificering som föreskrivs i kapitel I i bilagan till rådets direktiv 91/492/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och utsläppande på marknaden av levande tvåskaliga mollusker grundar sig på det totala antalet fekala koliforma bakterier eller E. Coli. Denna klassificering gäller upptagningsområden för levande tvåskaliga blötdjur och avgör om levande tvåskaliga blötdjur får tas upp för direktkonsumtion eller om de måste renas eller återutläggas.

De mikrobiologiska villkor som gäller för produktion av kommersiellt kokade musslor fastställs i kommissionens beslut av den 15 december 1992 om de mikrobiologiska kriterierna vid framställning av kokta skal- och blötdjursprodukter(1).

För att se till att det finns ett effektivt kontrollsystem för virustest och att det fastställs normer för virologisk och bakteriell kontamination, har dock kommissionen lagt fram ett förslag till parlamentets och rådets beslut om referenslaboratier för kontroll av bakteriell och viral kontamination av tvåskaliga blötdjur(2). Parlamentet yttrade sig(3) och rådet antog förslaget, efter att ha ändrat den rättsliga grunden från artikel 100a till artikel 43 i EG-fördraget, den 29 april 1999 genom rådets beslut av den 29 april 1999 om referenslaboratorier för kontroll av bakteriell och viral kontamination av tvåskaliga blötdjur(4).

Kommissionen håller för närvarande på att förbereda en allmän revidering av gemenskapsrätten om livsmedelshygien som inbegriper en revidering av produktion och utsläppande på marknaden av produkter av animaliskt ursprung.

Floden Teign har nyligen angetts som skaldjursvatten enligt rådets direktiv 79/923/EEG om kvalitetskrav för skaldjursvatten. Det skydd som denna angivelse av skaldjursvattens kvalitet ger bör med tiden leda till en minskning av föroreningar.

(1) EGT L 13, 21.1.1993.

(2) EGT C 267, 3.9.1997.

(3) EGT C 304, 6.10.1997.

(4) EGT L 120, 8.5.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1784/99

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(11 oktober 1999)

Ämne: Luftfartssäkerhet

Mätt i spenderad restid är dödsrisken för flygpassagerare i EU högre än motsvarande risk för bilpassagerare. Bedömningar ger vid handen att chanserna att överleva en fatal flygolycka är 40 procent och det anses att 80 procent av alla olyckor inträffar i samband med start eller landning.

Kommer kommissionen att vidta åtgärder för att reducera dessa risker genom att så snart som möjligt lägga fram förslag om:

- en gemensam europeisk säkerhetsmyndighet,

- ett gemensamt schema som begränsar flygtiderna, svarande mot bästa metod och baserat på vetenskapliga forskningsrön om trötthet,

- en plan för hur rapporteringen om personer som råkat ut för en olycka skall skötas på ett konfidentiellt sätt,

- en EU-strategi för att förbättra chanserna att överleva?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(11 november 1999)

Kommissionen noterar den statistik som frågeställaren framför, och de slutsatser beträffande civilflygets risker som dras av dessa.

Även om många anser att luftfarten är ett av de säkraste transportmedlen håller kommissionen med om att de risker som är förknippade med flygningen kräver särskild uppföljning och uppmärksamhet. Bland annat därför har kommissionen också redan tagit många initiativ på detta område, bland annat de åtgärder som frågeställaren hänvisar till.

Vad gäller den Europeiska myndigheten för flygsäkerhet håller kommissionen på att ta fram ett utkast till en konvention utgående från de förhandlingsdirektiv och förfaranden som antogs av rådet den 16 juli 1998. Utkastet diskuteras för närvarande av medlemsstaternas sakkunniga. Kommissionen räknar med att kunna inleda förhandlingarna med de övriga berörda europeiska staterna så snart denna första diskussionsetapp har avslutats.

Vad gäller arbetstider och viloperioder för piloter har kommissionen i tre år försökt finna en lösning i samarbete med de viktigaste berörda parterna. Hittills har man inte nått någon överenskommelse, och därför kommer kommissionen nu, utgående från vad man kommit fram till hittills, att undersöka om det vore lämpligt att kommissionen lägger fram ett eget förslag.

Vad beträffar protokoll över tillbud i luftfarten håller kommissionen sedan fem år tillbaka på att utveckla verktyg och förfaranden som skall möjliggöra insamling och utbyte av uppgifter.

Utgående från det som redan gjorts i detta sammanhang skall kommissionen undersöka möjligheterna att lägga fram ett förslag till lagstiftning på detta område, inte minst med beaktande av de finansiella och mänskliga resurser som kommissionen förfogar över för att garantera att sådan lagstiftning genomförs och efterlevs.

Vad beträffar överlevnaden av olycksoffer inom luftfarten har kommissionen redan genomfört en rad olika undersökningar inom ramen för programmen för forskning och utveckling. Kommissionen räknar med att fortsätta sina insatser för att driva på utvecklingen av strängare krav avseende konstruktion och certifiering av luftfarkoster samt avseende deras användning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2036/99

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Knorr Bremse och europeisk finansiering

Knorr Bremse har tillkännagett ett hundratal friställningar i Kingswood, Bristol (Förenade kungariket), med syfte att överföra en del av sin verksamhet till fabriker i Frankrike, Italien, Tyskland och Ungern.

Kan kommissionen uppge om någon form av finansiellt bistånd har efterfrågats av eller getts till detta företag för att skapa arbetstillfällen i Frankrike, Italien och Tyskland, eller genom programmen Tacis och Phare i Ungern?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(26 november 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.