ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1106/98 från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen (8 april 1998)

Ämne: Insyn och öppenhet i anslutning till artikel 169 om brott mot gemenskapsrätten

Europaparlamentet, olika icke statliga organisationer och yrkesförbund har upprepade gånger framfört behovet av större möjlighet till insyn och öppenhet i samband med de beslut som kommissionen fattar i enlighet med artikel 169 i Fördraget om Europeiska unionen. Men trots det faktum att kommissionen nyligen har vidtagit vissa åtgärder för att främja större öppenhet, fortsätter man ändå att tillämpa sekretessprincipen i fråga om de motiverade yttrandena.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Vad är det som hindrar kommissionen från att tillämpa principen om öppenhet och insyn i det skede då den avger ett motiverat yttrande?

2. Har kommissionen för avsikt att utvidga tillämpningen av principen om öppenhet och insyn till att också omfatta momentet då den avger ett motiverat yttrande?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (7 maj 1998)

Syftet med den formella underrättelsen är den som framgår av själva artikel 169 i EG-fördraget, nämligen att ge medlemsstaten tillfälle att inkomma med sina synpunkter på det som läggs den till last. Avsändandet av den formella underrättelsen offentliggörs i allmänhet inte alls av kommissionen. Eftersom kommissionen i detta stadium ännu inte fastslagit om det rör sig om en överträdelse av gemenskapsrätten, vore ett sådant offentliggörande för tidigt och det skulle kunna skada utbytet av synpunkter med medlemsstaten, vilket i sin tur skulle göra det svårare att rätta till den eventuella överträdelsen. I detta avseende skiljer sig den formella underrättelsen klart från det motiverade yttrandet, vari kommissionen definitivt tagit ställning och offentliggörande är regeln.

Det finns emellertid två undantag till regeln om att en formell underrättelse är sekretessbelagd:

- Den är inte sekretessbelagd i fall av underlåtenhet att anmäla nationella genomförandebestämmelser för direktiv till kommissionen eller att efterkomma domstolens dom. Det beror på att denna typ av överträdelser är av så offentlig natur.

- Kommissionen finner ibland att offentliggörande är nödvändigt, t.ex. därför att saken redan är allmänt känd och man måste undvika att felaktiga uppgifter sprids. I sådana fall beslutar man om offentliggörande i det enskilda fallet.

Vidare skall nämnas att när överträdelseförfarandet har sitt ursprung i ett klagomål, informeras klaganden regelbundet vid varje stadium i förfarandet, inbegripet om en formell underrättelse avsänds.

Slutligen är kommissionen naturligtvis alltid villig att svara på frågor från parlamentet om konkreta fall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0726/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Möjligheter för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico att tillträda tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA

Examenstiteln Ingeniero Técnico ger behörighet till doktorandstudier i några medlemsstater. Varför påstår kommissionen ändå att personer med denna titel inte är behöriga att studera på doktorandnivå?

Är det sant att kommissionen har uttryckt sin oro hos de spanska myndigheterna angående spanska tekniska ingenjörer med treårig universitetsutbildning. Problemet är att om dessa blir behöriga att söka tjänster i kategorin A/LA, kan det leda till att andra personer med treårig universitetsutbildning får motsvarande behörighet. Är detta ett relevant skäl till att avslå ansökningarna från spanska personer med titeln Ingeniero Técnico?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0893/98 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Utvidgningen av Europeiska skolan

På grund av platsbrist och ökad efterfrågan på Europeiska skolan kommer de nuvarande två läroinrättningarna i Bryssel att utökas med ytterligare en eller två skolor.

1. Kan man räkna med att skolan utvidgas ytterligare i samband med den eventuella utvidgningen av unionen till att omfatta de östeuropeiska länderna?

2. Vilka andra länder förutom Belgien lämpar sig för detta?

3. Har Österrike redan tillkännagivit sitt intresse av att inrätta en sådan skola?

4. Vad skulle kostnaderna för ytterligare en Europeisk skola uppgå till?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (4 maj 1998)

Protokollet av den 13 april 1962 om inrättandet av europeiska skolor föreskriver att de läroanstalter som kallas ¨Europaskolor¨ kan inrättas inom de fördragsslutande parternas territorium för utbildning av barn till Europeiska gemenskapernas anställda.

Europaskolans styrelse är ett mellanstatligt organ, sammansatt av de ministrar i de fördragsslutande parterna som är ansvariga för utbildning och kulturella förbindelser med utlandet samt en företrädare för kommissionen, och är ensam behörig att enhälligt besluta om inrättandet av nya Europaskolor.

För att lösa problemet med platsbristen vid de två skolorna i Bryssel och skolan i Luxemburg och för göra det möjligt att ta emot nya elever vid nästa utvidgning av unionen beslutade styrelsen 1997 och 1998 att inrätta två nya Europaskolor, en i Bryssel och en i Luxemburg. Den första skolan kommer att öppnas 1999. När den andra öppnas är ännu inte bestämt.

Andra Europaskolor kan komma att inrättas av styrelsen på platser där det är nödvändigt för att tillgodose gemenskapens behov. Den österrikiska delegationen har inte begärt att någon Europaskola skall inrättas.

Kostnaden för en ny skola beror på storleken. 1998 års budget för driften av de nio befintliga skolorna uppgår till 157,6 miljoner ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1318/98 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Euro 1999

Tack vare stabilitets- och tillväxtpakten, som antogs av Europeiska rådet i Amsterdam i juni 1997, skall medlemsstaterna som medelfristiga mål uppnå ¨offentliga finanser som är nära balans eller i överskott¨. Om budgetanpassningen fortsätter under de närmaste åren, kommer medlemsstaterna att ha offentliga finanser som lättare kan stå emot budgetkonsekvenser orsakade av lågkonjunkturer.

Men, hur tror kommissionen att den aktuella situationen i Luxemburg skulle ha sett ut om stabilitets- och tillväxtpakten hade tillämpats under perioden 1992-97?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (2 juni 1998)

Stabilitets- och tillväxtpakten består av en resolution från Europeiska rådet av den 7 juni 1997 ((EGT C 236, 2.8.1997. )), av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken ((EGT L 209, 2.8.1997. )), samt av rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2). Pakten syftar till disciplin beträffande de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) för att på så vis skapa de lämpliga stabilitetsvillkoren för en varaktig tillväxt. Pakten innehåller en kraftfull uppsättning incitament för att en medlemsstat inte skall ådra sig ett alltför stort underskott och snabbt korrigera det om en sådan situation skulle uppstå.

Luxemburgs offentliga finanser har sedan början av detta decennium kontinuerligt visat överskott, framför allt beroende på en stark ekonomisk tillväxt. Rådet har aldrig ansett att Luxemburg har haft ett alltför stort underskott.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1573/98 från Francisco Lucas Pires (PPE) och Carlos Costa Neves (PPE) till rådet (25 maj 1998)

Ämne: Avtal inom FN mellan det brittiska ordförandeskapet och Indonesien för att undvika att detta land döms för brott mot de grundläggande rättigheterna i Timor

Den 23 april 1998 meddelade tidningarna att ett avtal hade undertecknats inom FN mellan EU:s brittiska ordförandeskap och Indonesien. Detta avtal innebar att man undvek en omröstning i FN:s kommission för mänskliga rättigheter om ett förslag till resolution som understöddes av 34 stater och där man riktade stark kritik mot den indonesiska regeringen.

Mot denna bakgrund skulle jag vilja veta detta avtals exakta ordalydelse, dess motivering och garantier, samt i vilken utsträckning denna tillbakagång i fördömandet av Indonesiens agerande i Timor är förenlig med åtagandet i Amsterdam som innebar att arbetet för att skydda de grundläggande rättigheterna skulle vara en av målsättningarna med unionens utrikespolitik.

Svar (20 juli 1998)

Vid det 54:e mötet i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i Geneve den 16 mars*26 april 1998 träffades ett avtal om att ett uttalande skulle läsas upp av kommissionens ordförande, ambassadör Selebi, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Östtimor. EU medverkade direkt i utarbetandet av ordförandens uttalande, som antogs av kommissionen i samförstånd.

I ordförandens uttalande säger kommissionen att man med största oro följer rapporterna om brotten mot de mänskliga rättigheterna i Östtimor. Det betonades att Indonesiens regering måste genomföra sina åtaganden för de mänskliga rättigheterna i Östtimor och det som sägs i kommissionens ordförandes uttalande i frågan, vilket bl.a. innebär att konkreta åtgärder vidtas för rättegång och frisläppande snarast möjligt av människor från Östtimor som är häktade eller dömda, liksom att de som är anhållna skall behandlas mänskligt. Kommissionen upprepade kravet på ytterligare klargörande av omständigheterna kring händelserna i Dili 1991.

Kommissionen noterade att det fanns ett samförstånd mellan Indonesiens regering och FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna om tillträde till Östtimor av en FN-tjänsteman (¨programme officer¨) inom ramen för tekniskt samarbete. Kommissionen noterade också att Indonesiens regering förband sig att tillåta internationella media och internationella hjälporganisationer att i större utsträckning få tillträde till Östtimor. Kommissionen välkomnade den indonesiska regeringens beslut att inbjuda FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande att besöka Östtimor inför kommissionens 55:e möte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1413/98 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (11 maj 1998)

Ämne: Tidsdelningsdirektivet

Hur många medlemsstater har ännu inte genomfört direktivet om skydd för köparna vad avser vissa aspekter i avtal om nyttjanderätten till fast egendom på tidsdelningsbasis och vilka rör det sig om?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (4 juni 1998)

Enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/47/EG av den 26 oktober 1994 om skydd för köparna vad avser vissa aspekter i avtal om nyttjanderätten till fast egendom på tidsdelningsbasis ((EGT L 280, 29.10.1994.)), är sista datum för genomförande av direktivet i samtliga medlemsstater den 29 april 1997.

Följande medlemsstater har fortfarande inte genomfört direktivet: Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Luxemburg.

Följande medlemsstater har anmält sina nationella genomförandebestämmelser till kommissionen:

- Danmark: lag nr 234 av den 2 april 1997.

- Tyskland: lag av den 20 december 1996 - BGB nr 70 av den 31 december 1996.

- Irland: SI 204 1997 - Timesharing.

- Nederländerna: lag av den 26 mars 1997 - SB nr 147 1997.

- Österrike: lag TNG - BGB av den 27 mars 1997, I nr 32/1997.

- Portugal: decreto-lei nr 275/93 av den 5 augusti 1993 - Diario de Republica nr 182, I serie A av den 5 augusti 1993.

- Finland: lag nr 1162 av den 11 december 1997 (FFS s. 4108).

- Sverige: SFS 1997:218 av den 3 juni 1997.

- Förenade kungariket: Timesharing regulations 1997, Consumer Protection 1997 - nr 1081.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0675/98 från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför antas ansökningar från personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppnås efter tre års studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Técnico inte godkänns som sökande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 354 , 19/11/1998 s. 0128



SKRIFTLIG FRÅGA E-1995/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (30 juni 1998) Ämne: Den så kallade terminatorgenen Hur värderar kommissionen den så kallade terminatorgenens effekt på böndernas utkomst i utvecklingsländerna under de närmaste åren? Svar avgivet av Franz Fischler på kommissionens vägnar (10 juli 1998) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0638/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför hävdar kommissionen att den spanska examen Ingeniero Técnico har samma status som en examen som tagits vid en Fachhochshule, trots att den sistnämnda examen godkänns vid de flesta allmänna uttagningsproven till tjänster inom kategorin A/LA?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0643/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför har kommissionen i den spanska versionen av meddelandet om anordnande av de allmänna uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 (EGT C 52 A, 28 februari 1991) inkluderat ett krav på att den sökande skall ha en ¨högre¨ examen, trots att detta krav inte finns med i de övriga språkens versioner av detta meddelande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 354 , 19/11/1998 s. 0069



SKRIFTLIG FRÅGA E-1139/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (24 april 1998) Ämne: Den inre politiken och Azorerna Azorerna (Portugal) hör till gemenskapens yttersta randområden och har därför tilldelats en speciell ställning i EU-fördraget. Kan kommissionen redogöra för det gemenskapsstöd som området erhöll inom ramen för EU:s inre politik, om man bortser från strukturfonderna? Hur stort stöd tror kommissionen att Azorerna kommer att få under finansieringsperioden 2000-2006? Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (11 juni 1998) Sedan 1991, då ett särskilt åtgärdsprogram för Madeira och Azorerna på grund av deras ökaraktär och avsides läge (Poseima) infördes, tar gemenskapen hänsyn till de särskilda förhållandena i den portugisiska regionen Azorerna. I åtgärdsprogrammet finns bestämmelser om justerad tillämpning av viss gemenskapspolitik, t.ex. för jordbruk och fiske, för att anpassa den till regionernas avsides läge. I en rapport om de framsteg som gjorts vid genomförandet av Poseima ((KOM(94) 476 slutlig (ej översatt till svenska). )) ges en allmän översikt över åtgärderna. Åtgärderna pågår fortfarande och kommissionen tar de initiativ som behövs för att utveckla och förbättra dem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0944/98 från Allan Macartney (ARE) till kommissionen (30 mars 1998)

Ämne: EUGFJ-stöd till fiskerirelaterade projekt

Kan medlemsstaterna enligt bestämmelserna för mål 5-områden ge ekonomiskt stöd till företag som inte direkt sysslar med bearbetning eller saluföring av fiskeriprodukter? Skulle, närmare bestämt, ett företag som utvecklar och bygger transportfordon för frysta och kylda livsmedel - en väsentlig produkt för transporter av fiskeriprodukter från hamnen till affären - kunna bli föremål för stöd?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (8 maj 1998)

Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) ägnas åt anpassning av jordbruksstrukturer.

Investeringar i fiskeprojekt i mål 5a-områden kan erhålla stöd genom Fonden för fiskets utveckling (FFU). Dessa investeringar måste uppfylla kraven i rådets förordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter ((EGT L 346, 31.12.1993. )).

Investeringar som görs av ett företag som tillverkar transportfartyg med kylanläggningar berättigar inte till stöd vare sig från EUGFJ eller FFU.