SKRIFTLIG FRÅGA E-2601/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(26 september 2001)

Ämne: Nedsmittat kött, en fara för konsumenterna

1. Känner kommissionen till att den stress som djur utsätts för under transporterna kan leda till att bakterier tränger in i slemhuden i tarmarna och den vägen tar sig in i hela organismen via lymf- och blodbanorna? Vet kommissionen att konsumenter därför kan få infektioner av livsmedel och i värsta fall dö om de äter vissa organ, huvudsakligen lever och mjälte, men också kött?

2. Undersökningar har visat att tarmbakterier hittas i kropparna på 20-25 procent av djuren vid till och med relativt skonsamma transporter. Eftersom de drabbade djuren till det yttre verkar vara friska görs i allmänhet inga bakterietest och konsumenterna skyddas därför inte mot kött som smittats ned med stressrelaterade bakterier. Ämnar kommissionen ta sig an det här konsumentskyddsproblemet och i så fall på vilket sätt?

3. Det är uppenbart att slaktdjuren hamnar i stressituationer även utanför transporterna. Är kommissionen medveten om den risk som detta innebär för konsumenten? Vad har kommissionen gjort för att förebygga stress hos slaktdjur? I vilken utsträckning kontrolleras gällande föreskrifter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(31 oktober 2001)

Kommissionen är medveten om att stress kan leda till fysiologiska förändringar hos djur. I gemenskapslagstiftningen beaktas de vetenskapliga och tekniska rönen beträffande livsmedelshygien och djurskydd.

Gemenskapslagstiftningen gäller i medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna skall se till att den efterlevs. Den innehåller bestämmelser om att konsumenterna skall garanteras säkert och tjänligt färskt kött. Dessa bestämmelser återfinns framför allt i rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen(1), rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport(2) och rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning(3). I det första direktivet betonas vikten av god hygien vid produktion av köttvaror, i de andra direktiven fastslås att man skall undvika att utsätta djur för stress vid lastning, transport, urlastning och hantering i samband med bedövning eller slakt.

I sitt yttrande av den 12 april 2000 om livsmedelsburna zoonoser framhåller Vetenskapliga kommittén för veterinära åtgärder till skydd för människors hälsa(4) den allmänna förekomsten av och de många olika källorna till vissa patogena mikroorganismer på vägen från producent till konsument. I yttrandet ges också några förslag på hur de kan förebyggas eller hanteras. Kommissionen antog nyligen beslut 2001/471/EG av den 8 juni 2001 om de regelbundna kontroller av den allmänna hygienen som skall göras av driftsledaren på en anläggning(5). I beslutet föreskrivs bland annat att alla driftsledare före den 8 juni 2002 skall göra regelbundna och ofta förekommande kontroller av prover från de ställen på slaktkroppen där det finns störst risk för mikrobiologisk kontamination.

Vetenskapliga kommitténs yttrande av den 23 september 1999 handlar om utvärdering av mikrobiologiska kriterier för produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, och dess yttrande av den 24 februari 2000 handlar om översyn av förfaranden för köttbesiktning. I ett annat yttrande, som antogs den 2021 juni 2001, om identifiering av arter eller kategorier av köttproducerande djur i integrerade produktionssystem där köttbesiktningarna kan ses över, hänvisas till yttrandet från 2000. I detta rekommenderas alternativa system för köttbesiktning av slaktsvin som minskar riskerna för korskontaminering genom att man undviker snittning och palpering vid slakt. Där konstateras också att man för att minska hanteringen efter slakt måste tillämpa ett vertikalt integrerat kvalitetssäkringssystem som anläggningen ansvarar för. Vidare framhålls att mikrobiologiska tester av slaktkroppar för att spåra livsmedelspatogener bör jämföras med de mikrobiologiska gränsvärden som fastställts och övervakas av den behöriga myndigheten. Raden av vetenskapliga yttranden har gjort det lättare för kommissionen att påbörja arbetet med två projekt med experter från medlemsstaterna. Det ena projektet gäller ett förslag till att uppdatera och fastställa mikrobiologiska kriterier som omfattar hela livsmedelskedjan. Kriterierna skall bygga på de senaste rönen inom livsmedelsforskningen och syfta till att ge konsumenterna säkrare livsmedel. Det andra projektet handlar om modernisering av besiktningarna före och efter slakt med hänsyn till intensiv uppfödning och de nya sjukdomar som är förknippade med denna.

(1) EGT 121, 29.7.1964.

(2) EGT L 340, 11.12.1991.

(3) EGT L 340, 31.12.1993.

(4) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scv/outcome_en.html

opinions.

(5) EGT L 165, 21.6.2001.