ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1953/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Europeisk patentansökan avseende den bakterie som förorsakar hjärnhinneinflammation

Känner kommissionen till de ansökningar som Human Genome Sciences lämnat in till Europeiska patentverket i syfte att vara det första företag som "äger" hela genuppsättningen av den bakterie som förorsakar hjärnhinne-inflammation? Vad anser kommissionen om vetenskapsmännens farhågor om att detta - dvs. om patent beviljas - kan leda till att man måste betala royalties för varje behandling?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(4 augusti 1998)

Kommissionen känner till dessa patentansökningar från Human Genome Sciences, INC. Kommissionen kan konstatera att dessa patentansökningar ännu inte har granskats av till exempel Europeiska patentverket och att det inte är kommissionens uppgift att bedöma eventuella möjligheter att få patent på en uppfinning när ärendet ännu befinner sig på ansökningsstadiet. I förekommande fall är det Europeiska patentverkets uppgift att avgöra om villkoren för att en patentansökan skall godkännas är uppfyllda samt att fastställa omfattningen av det skydd som uppfinningen kan ges.

Kommissionen vill dock påminna om att terapeutiska behandlingsmetoder och diagnostikmetoder inte kan ges patentskydd i Europa. Av detta skäl anser den att avgifter inte behöver erläggas vid varje behandling som grundar sig på den patentskyddade uppfinningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1829/98

från Klaus Rehder (PSE) till kommissionen

(12 juni 1998)

Ämne: Odling av hampa

Hampa spelar en allt viktigare roll inom Europeiska unionen vad gäller förnyelsebara råmaterial och även vid miljöskydd, genom odling av åkrar i träda och genom försök, av de slag som utförts t.ex. i Grekland, där man genom odling av hampa försökt rena förgiftade marker. Hittills har odlingar av förnyelsebara råmaterial finansierats genom EU-stöd.

1. Avser kommissionen att även i fortsättningen utbetala stöd för förnyelsebara råmaterial?

2. Kommer stöd för odlingar som ligger i träda att finnas även i framtiden?

3. Finns det speciellt stöd för odling av hampa, och om så är fallet, hur höga är dessa?

4. Hur stora är de nuvarande odlingarna av hampa i de europeiska länderna och hur mycket räknar man med att de skall öka?

5. Vilka vetenskapliga försök utförs med avseende på odling av hampa inom Europeiska unionen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 juli 1998)

1. Kompensationsbetalning för arealuttag föreskrivs inom ordningen för jordbruksgrödor och ges till jordbrukare, som här odlar stödberättigade produkter, som inte är livsmedel.

2. Inom ramen för Agenda 2000(1) har kommissionen föreslagit att principen om obligatoriskt arealuttag skall bevaras, liksom även systemet med frivilligt arealuttag. Den mark som på detta sätt tas ur bruk kan på vissa villkor nyttjas till produktion av råvaror, för tillverkning av produkter som inte direkt är livsmedel.

3. Med rådets förordning (EEG) 1308/70 av den 29 juni 1970 om den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa(2) infördes ett hektarstöd för hampa som produceras inom gemenskapen. För regleringsåret 1997/1998 har rådet fastställt stödbeloppet för hampaproduktionen till 716,63 ecu/ha. Rådet har beslutat att sänka detta med 7,5 % för 1998/1999. Stöd till hampa beviljas inte, om den inte odlas på certifierat utsäde av sorter, där halten rusframkallande ämnen (tetrahydrokannabinol, THK) inte överstiger 0,3 %. Denna gräns kommer dock att sänkas till 0,2 % från och med regleringsåret 2001/2002.

4. För regleringsåret 1997/1998 uppgår de arealer som medlemsstaterna lämnat uppgifter om till följande:

>Plats för tabell>

För regleringsåret 1998/1999 torde de besådda arealerna vara 35 000 till 40 000 hektar.

5. Det finns nu ett av gemenskapen medfinaniserat forskningsprojekt inom ramen för Fair-programmet 1994-1998. Detta projekt syftar till att utveckla förbättrade sorter med en THK-halt på nästan noll, odlingssystem och tekniker för skörd och fiberutvinning, bestämning av optimal fiberkvalitet för olika användningar samt nyutvecklade produkter.

(1) KOM(97) 2000 slutlig.

(2) EGT L 146, 4.7.1970.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2585/98

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(29 juli 1998)

Ämne: Kränkning av de mänskliga rättigheterna i Bahrain

Skulle kommissionen kunna informera mig om vilka åtgärder den överväger att vidta mot bakgrund av att flera medborgarrättsorganisationer rapporterat om fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Bahrain?

Speciellt oroande är att advokatsamfundet upplösts och eventuellt ställs inför rätta, att flera journalister bannlysts och att oppositionsledare, som hållts fängslade i över två år utan rättegång, fortfarande är internerade.

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(10 september 1998)

Kommissionen har inte ingått några bilaterala avtal med Bahrain som kan utgöra en ram för en dialog om frågor avseende mänskliga rättigheter. Emellertid tar gemenskapen och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) upp frågor avseende mänskliga rättigheter och demokrati i det gemensamma råd som inrättades 1989(1). Kommissionen uppmuntrar Bahrain och de övriga GCC-länderna att främja demokrati och att underteckna och fullt ut tillämpa de internationella avtalen avseende mänskliga rättigheter.

Den förstärkta politiska dialog mellan gemenskapen och Gulfstaternas samarbetsråd som pågått sedan 1996 har skapat ett nytt forum för att ta upp frågor om mänskliga rättigheter och demokrati med myndigheterna i Gulfstaternas samarbetsråd.

Frågor om mänskliga rättigheter och demokrati kan även tas upp vid förhandlingarna om ett frihandelsavtal.

(1) Rådets beslut 89/147/EEG av den 20 februari 1989, EGT L 54, 25.2.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1548/98

från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen

(19 maj 1998)

Ämne: Kärnavfall från Georgia till Skottland

1. Känner kommissionen till att det finns en överenskommelse och ett hemligt avtal mellan Förenta staterna och Förenade kungariket om att behandla och lagra kärnavfall från Georgia i Skottland (Dounreay)?

2. Är det sant att fabriken i Dounreay i Skottland är omstridd och förra året skarpt kritiserades av internationella kärnkraftsinspektionen?

3. På vilket sätt tänker kommissionen utöva sitt inflytande till förmån för en säker bearbetning och lagring av kärnavfall från Georgia?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(3 juli 1998)

I april 1998 informerade de brittiska myndigheterna kommissionen om att ett avtal höll på att slutas mellan USA och Förenade kungariket, innan transporten av kärnavfall från Georgia till Skottland ägde rum. Det förklarades också att det rörde sig om ett icke-kommersiellt avtal i icke-spridningssyfte. Avsikten är att använda det berörda kärnmaterialet vid tillverkningen av medicinska isotoper.

Kommissionen har inte lyckats finna några spår efter kritik av fabriken i Dounreay från någon internationell kärnkraftsinspektion under förra året. Kommissionen känner däremot till att brittiska kärnanläggningsinspektionen nyligen beställde en undersökning till följd av ett strömavbrott i de viktigaste anläggningarna i Dounreay i början av maj 1998.

Kommissionen kommer att fortsätta att se till att kapitel III i Euratomfördraget och den lagstiftning som berör dess genomförande tillämpas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1502/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Informationssamhället och den ekonomiska och sociala sammanhållningen

När kommissionsledamot Monika Wulf-Mathies inför Europaparlamentets utskott för regionalpolitik presenterade kommissionens meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97) 7, 22.1.1997) sade hon att tio projekt rörande informationssamhället skulle finansieras inom ramen för regionsamarbetet.

Kan kommissionen ge information om i första hand alla de projekt rörande informationssamhället för vilka Europeiska kommissionen hittills har bidragit med finansiering inom ramen för gemenskapsinititativen, och om dem som kommer att få finansiering under hela den nuvarande programperioden, med specificering av gynnade regioner, total kostnad för genomförandet och samfinansiering från gemenskapen?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1500/98 och E-1502/98 ingivna av Monika Wulf-Mathies för kommissionen

(22 juni 1998)

Förteckningen över de projekt gällande informationssamhället som startats inom ramen för nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)(1) för programperioden 1994-1999 har skickats direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Avdelningen som handlar om informationssamhället omfattar två typer av åtgärder:

- RISI 1: regionala strategier för informationssamhället

- RISI 2: regionsövergripande pilottillämpningar

Dessa åtgärder har startats i samarbete med Europeiska socialfonden som samfinansierar åtta RISI 1-projekt och två RISI 2-projekt.

De nio (och inte tio) pilotprojekt som omnämns i parlamentsledamotens skriftliga fråga 1502/98 är de så kallade RISI 2-tillämpningarna som finansieras enligt artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden. De berör inte verksamheter inom ramen för gemenskapsinitiativ. En uppskattning av interventioner som rör informationssamhället inom ramen för gemenskapsinitiativ 1994-1999 ges i följande tabell uttryckt i miljoner ecu.

>Plats för tabell>

(1) EGT L 193, 31.7.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1340/98

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Euro 1999

På sidan 110 i kommissionens rapport av den 25 mars 1998 (konvergenstillstånd och rekommendationer inför övergången till den tredje etappen av EMU) står följande: Regeringarna har sedan några år tillbaka minskat antalet beviljade lån och påskyndat återbetalningen av redan beviljade lån. De har likaså minskat sina likvida banktillgångar och ökat antalet förfaranden som möjliggör en konsolidering av skulder och åtaganden i den offentliga sektorn.

Kan kommissionen förklara vilken typ av förfaranden det rör sig om?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(3 juni 1998)

Vid granskningen av konvergensen i de offentliga finanserna definieras skuld som offentlig bruttoskuld, som konsoliderats mellan och inom de olika delarna av den offentliga sektorn.

Följaktligen beaktas enbart offentlig skuldsättning gentemot de övriga delarna av ekonomin, medan den offentliga skuld som motsvaras av finansiella tillgångar inom den offentliga sektorn inte omfattas. När uppgifter om offentlig skuld enligt denna definition fastställs räknas sådan skuld som hålls inom själva offentliga sektorn bort.

Under senare år har medlemsstaterna begränsat sin offentliga skuld genom att tillgripa ökad konsolidering, vilket skett genom att förmå de offentliga organ som har betydande portföljer med finansiella tillgångar att investera en allt större andel av sina tillgångar i statsobligationer. Socialförsäkringsfonderna i Danmark och Finland har till exempel under de senaste åren omstrukturerat sina portföljer så att de innehåller mer statsobligationer. I Finland motsvarade sådana konsolideringstransaktioner 4,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2038/98

från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Oberhausen, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Oberhausen i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Oberhausen erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Kompletterande svar

från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(25 september 1998)

Som komplement till sitt svar av den 6 juli 1998(1) kan kommissionen nu ge följande information.

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-2036/98(2).

(1) EGT C 354, 19.11.1998, s. 130.

(2) EGT C 386, 11.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1632/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Vägtrafiksäkerhet

Denna fråga ställs mot bakgrund av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén "Ökad vägtrafiksäkerhet inom EU - programmet för åren 1997-2001" (KOM(97) 131 slutlig). Kan Europeiska kommissionen i samband med tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och i syfte att främja trafiksäkerheten och harmonisering av konkurrensvillkoren göra följande:

1. anta enhetliga normer, kontroller och straffrättsliga åtgärder på gemenskapsnivå på detta område, till exempel teknisk fordonskontroll, utfärdande och indragning av körkort, trafikmärken och signaler samt körtider och vilopauser för yrkesförare; att i högsta grad uppmärksamma överdriven och för omständig-heterna olämplig hastighet samt rattonykterhet, som tillhör de främsta orsakerna till olyckor,

2. att med tanke på hur viktig den mänskliga faktorn är göra så mycket som möjligt för att främja ett beteende som är inriktat på säkerhet, genom andra faktorer som kan påverka förarbeteendet, såsom kontroller, kampanjer och ekonomisk stimulans?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(1 juli 1998)

Samtliga frågor parlamentsledamoten ställer behandlas i gemenskapens vägsäkerhetsprogram för perioden 1997-2001. De togs upp av kommissionen i dess ursprungliga meddelande, men även under den debatt som följde. Parlamentet antog å sin sida en resolution om programmet, med särskild betoning på vissa frågor, vilka kommissionen kommer att beakta när programmet genomförs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1950/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Vit asbest

Ämnar kommissionen lägga fram ett förslag om omedelbart förbud mot vit asbest i EU?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(24 juli 1998)

Det finns redan omfattande gemenskapsregler om skydd för arbetstagare och allmänheten mot asbestens hälsovådliga effekter. Alla former av asbestfiber, med undantag av vit asbest (eller serpentinasbest) förbjuds redan enligt gemenskapslagstiftningen. Dessutom förbjuds fjorton kategorier av produkter som innehåller serpentinasbest, och det förekommer sträng kontroll i gemenskapen vad gäller arbetstagarnas exponering för asbest, och asbestutsläpp i miljön.

Även om mycket redan gjorts måste ännu mera göras för att skärpa gemenskapslagstiftningen om saluföring och användning av produkter som innehåller asbest. För närvarande har nio medlemsstater infört nationella förbud mot serpentinasbest som går utöver gällande gemenskapsregler. Detta innebär en betydande störning av den inre marknaden och kräver en lösning på gemenskapsnivå.

Kommissionen förbereder därför ett utkast till ett EU-förbud mot saluföring och användning av serpentinasbest och produkter som innehåller asbest (med vissa undantag och tillfälliga upphävanden), som kommer att diskuteras med medlemsstaternas experter inom kort. Detaljerna i det slutliga utkastet kommer naturligtvis att vara beroende av dessa diskussioner och av kontakterna med Europaparlamentet och intressegrupperna samt av de senaste vetenskapliga rönen.

Det är dock viktigt att påpeka att ett nytt förbud inte skulle medföra några lägre risker för att arbetstagare utsätts för befintlig asbest och det skulle inte heller leda till färre dödsfall orsakade av en tidigare exponering för asbest. Möjlig kontamination från asbest i befintliga byggnader (t.ex. i samband med underhållsarbete och bortskaffande av asbest) kommer att kvarstå som en betydande källa till att arbetstagare utsätts för asbest ännu i många år. Därför kommer kommissionen också att strama åt den befintliga kontrollen vad gäller arbetstagares asbest-exponering och främja bättre information till och utbildning av arbetstagare som riskerar att komma i kontakt med asbest i arbetet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1675/98

från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Användningen av Phare-medel i Estland

I medlemsstaterna har man ägnat miljöproblemen i Baltikum och föroreningarna i Östersjöområdet stor uppmärksamhet. För att skydda miljön i området och minska på föroreningarna har man erhållit finansiering från många olika håll.

Hur stor andel av Phare-medlen för Estland användes 1997 för att råda bot på och förebygga miljöförstörelser och på vilket sätt användes medlen?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1837/98

från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) till kommissionen

(12 juni 1998)

Ämne: Kvinnliga arbetstagare från gemenskapen i tredje land

Internationellt verkande och prestigefyllda organisationer som Amnesty International och Internationella arbetsorganisationen (ILO) har reagerat på de övergrepp - till och med tortyr - som kvinnliga migrerande arbetstagare utsätts för i länder som Saudiarabien. I detta land är fallen särskilt allvarliga och vanliga och kvinnorna utsätts för en rad sexuella trakasserier som utförs i skydd av landets lag.

Det är vida erkänt att kvinnliga migrerande arbetstagare är mycket utsatta och det är nödvändigt att skydda deras rättigheter.

1. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att garantera skyddet av arbetstagares rättigheter, i synnerhet rättigheterna för kvinnliga migrerande arbetstagare från unionen som arbetar i tredje land?

2. Känner kommissionen till att situationen i vissa länder som Saudiarabien blir allt värre?

3. Vad kan kommissionen göra med avseende på denna situation och i synnerhet med avseende på det som sker i Saudiarabien?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(27 juli 1998)

1. Kommissionen följer med oro utvecklingen av människorättssituationen och därmed också invandrade arbetares rättigheter i Saudiarabien och i länderna i Gulfstaternas samarbetsråd.

2. Skyddet av medlemsstaternas medborgare är en fråga som handläggs konsulaten emellan. Gemenskapen har inte någon bilateral överenskommelse med Saudiarabien. Jämsides med samarbetsavtalet mellan gemenskapen och de sex länderna i Gulfstaternas samarbetsråd sker dock en politisk dialog, såväl på ministernivå som på högre tjänstemannanivå. Frågor rörande de mänskliga rättigheterna och demokratin tas i detta sammanhang upp av de europeiska parterna.

3. Gemenskapen stimulerar inom ramen för det allmänna tullpreferenssystemet, som även Saudiarabien omfattas av, respekten för vissa rättigheter i arbetslivet som rör arbetstagare i allmänhet och därmed också kvinnor. I kraft av rådets förordning (EG) 1154/98 av den 25 maj 1998 om tillämpning av de särskilda stimulansordningarna till skydd för arbetstagares rättigheter och till skydd för miljön som avses i artiklarna 7 och 8 i förordningarna (EG) 3281/94 och (EG) 1256/96 om tillämpningen av fleråriga ordningar med allmänna tullförmåner för vissa industri- och jordbruksprodukter med ursprung i utvecklingsländerna(1) kan ytterligare förmånsordningar beviljas de mottagarländer som faktiskt tillämpar normerna i Internationella arbetsorganisationens konventioner nr 87 och nr 98 om föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten och nr 138 om minimiålder för anställning. Om kommissionen genom ett formellt och väl underbyggt klagomål underrättas om att icke godtagbara metoder såsom tvångsarbete(2) förekommer kan den allmänna tullpreferensen tillfälligt återkallas för det land där sådana metoder förekommer.

(1) EGT L 160, 4.6.1998.

(2) Artikel 9 i rådets förordningar (EG) 3281/94 och (EG) 1256/96 om tillämpningen av fleråriga ordningar med allmänna tullförmåner för vissa industri- och jordbruksprodukter (EGT L 348, 31.12.1994, och EGT L 160, 29.6.1996).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1944/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet

(17 juni 1998)

Ämne: Mordförsöket på Akin Birdal i Turkiet

Europaparlamentet fördömde snabbt i en resolution det mordförsök som riktats mot Akin Birdal (14 maj 1998) och begärde att de turkiska myndigheterna skulle "se till att de personer som ligger bakom attacken och andra brott, så väl som de faktiska gärningsmännen, ställs inför rätta" och underströk samtidigt att "personer som är skyldiga till tidigare attacker mot människorättsaktivister och journalister går ostraffade, vilket har skapat det klimat som bidrog till att en sådan attack har inträffat igen".

Europaparlamentet påminde dessutom Turkiet om dess åtagande "inom ramen för den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna". Vilka åtgärder vidtar rådet för att bringa klarhet i de mordförsök som riktats mot Akin Birdal och andra? Vilka åtgärder vidtar rådet för att förklaringar och konventioner om skydd av de mänskliga rättigheterna skall respekteras i Turkiet?

Svar

(28-29 september 1998)

Ordförandeskapet avgav den 13 maj 1998 en förklaring på EU:s vägnar som uttryckte chock och bestörtning med anledning av att Akin Birdal, människorättsorganisationens ordförande, skjutits i Ankara den 12 maj 1998. Rådet fördömde detta fega överfall. Det stödde helhjärtat de turkiska myndigheternas uttalanden att de skulle göra sitt yttersta för att de skyldiga skulle ställas inför rätta. Rådet kommer även i fortsättningen att noga följa denna affär som gäller en framstående försvarare av de mänskliga rättigheterna.

Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12-13 december 1997 erinrade, i enlighet med den ståndpunkt rådet uttryckte vid associeringsrådets möte med Turkiet den 29 april 1997, att ett stärkande av Turkiets förbindelser med EU också beror på hur Turkiet anpassar sig till de normer och den praxis som tillämpas i fråga om de mänskliga rättigheterna inom EU liksom i fråga om respekten för och skyddet av minoriteter.

I enlighet med parlamentets begäran till rådet i samband med Europaparlamentets samtycke till att genomföra slutfasen av tullunionen övervakar rådet de mänskliga rättigheterna och den demokratiska utvecklingen i Turkiet. Kommissionens rapport till rådet i mars 1998 om utvecklingen av förbindelserna med Turkiet sedan tullunionen trädde i kraft kom fram till att inga större framsteg hade nåtts när det gäller de mänskliga rättigheterna och den demokratiska reformprocessen i Turkiet.

Dessa frågor kommer tydligt fram i alla rådets överläggningar om Turkiet och tas regelbundet upp med de turkiska myndigheterna. Rådet beklagar emellertid att Turkiet efter Europeiska rådet i Luxemburg har vägrat att föra en politisk dialog med EU, däribland om frågor om mänskliga rättigheter. Samarbete på området för mänskliga rättigheter och humanitära frågor utgör också en del av den europeiska strategin som fastställdes för Turkiet i Luxemburg.