ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3082/00

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(2 oktober 2000)

Ämne: Utvidgningen av unionen till Central- och Östeuropa

Industriutskottet har i sitt betänkande om utvidgningen av unionen (PE 286 105) konstaterat att kommissionen för parlamentet inte har lagt fram en enda kvantitativ(1) utvärdering av utvärderingens eventuella följder för 'handelsskapande' och 'handelsomfördelande' åtgärder.

Förfogar kommissionen över några vetenskapliga undersökningar angående vilka effekter utvidgningen kommer att få i handelsskapande och handelsomfördelande hänseende?

Om så är fallet, vilka konkreta resultat kan därav utläsas för ifrågavarande sektorer?

Hur ser kommissionen på dessa resultat?

(1) I den svenska texten till ifrågavarande betänkande står på det ställe som citerats av frågeställaren felskrivningen kvantitativ, fastän det tyska originalet i den citerade texten har ordet qualitative, alltså kvalitativ. Övers. anm.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(21 november 2000)

Kommissionen har efter helhetsprövningen inom ramen för Agenda 2000 och den däri ingående konsekvensstudien rörande verkningarna av en utvidgning till länderna i Central- och Östeuropa för gemenskapens politik på olika områden beställt och även själv inlett olika övergripande studier om utvidgningens konsekvenser.

Vad beträffar handeln är gemenskapen nu med vid marginal de 13 kandidatländernas viktigaste partner. Det samlade värdet av handeln har nästan tredubblats under perioden 19931999. Genom handelsöverskottet gentemot de 13 kandidatländerna (25 800 miljoner euro under 1999) jämnas gemenskapens samlade underskott i tämligen hög grad ut.

Utvidgningen får dock inte enbart mätas i form av handelstillväxt. Även de fördelar när det gäller förenkling och standardisering av regler och förfaranden och vad beträffar konkurrensmetoder och immateriella rättigheter det innebär att den inre marknaden kommer att omfatta fler länder måste beaktas.

Kommissionen har inte utfört någon studie som specifikt rör konsekvenserna för handeln, skapande av handel och omfördelning av handel. Vissa av de övergripande studier som utförts tar till viss del upp handelsaspekten(1).

(1) L'impact de l'élargissement à l'Est sur l'emploi et les salaires dans les Etats membres de l'Union, Boeri, Brückner et al, Berlin, 215 s., mars 2000; The impact of enlargement on Small and Medium sized Enterprises in the EU, RWI, Essen, EPRC, Glasgow, 216 s., oktober 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2911/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(20 september 2000)

Ämne: Sanktioner mot Österrike

I sina svar på olika parlamentariska frågor från undertecknad ledamot i frågan Sanktioner mot Österrike har rådet gång på gång svarat med formuleringar som: ännu ej bedömd, ej avgjord och ännu ej behandlad. På vilket sätt rättfärdigar rådet sitt handlade när det inte tar upp en så aktuell fråga som de 14 medlemsstaternas sanktioner mot Österrike eller låtsas att det inte tar upp frågan?

Uppenbarligen måste rådet ha behandlat frågan, vilket den officiella versionen av såväl offentliggörandet som förklaringen av de fjorton medlemsstaterna genom det portugisiska ordförandeskapets bevisar.

Enligt rapporter i medierna behandlades frågan om sanktionerna mot Österrike på olika arbetsmiddagar på ministernivå, exempelvis under rådet (allmänna frågor) den 14 februari, i Lissabon den 23 mars, på Azorerna den 5 maj och på Europeiska rådets möte i Feira den 19 juni 2000.

Utan en konkret diskussion av denna fråga i enlighet med rådets otillfredsställande svar vore det helt klart så att det portugisiska ordförandeskapet förfarande innebär att det tillskansat sig behörighet och överskridit den.

Kommer följaktligen sanktioner att utdömas mot Portugal? Pågår det redan en förundersökning? När kan man förvänta sig nya konkreta resultat?

Svar

(22 december 2000)

Det uttalande som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till gjordes av Portugals premiärminister på 14 medlemsstaters regeringars vägnar. Det diskuterades inte av rådet. Rådet kan inte besvara de frågor som den ärade parlamentsledamoten har tagit upp eftersom det aldrig har behandlat frågorna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2405/00

från Diana Wallis (ELDR) till rådet

(11 juli 2000)

Ämne: Förslag till gemensam ståndpunkt om upphovsrättsdirektivet (KOM(1997) 628)

Förslaget till gemensam ståndpunkt om upphovsrättsdirektivet (KOM(1997) 628)(1) innehåller en förklaring från kommissionen och rådet om skäl 23, som har ett teknologiskt innehåll, i vilket man endast hänvisar till proxy caching.

Avser rådet med proxy caching generell caching (inhämtning) från nätverk eller utesluter rådet och kommissionen avsiktligt alla andra former av caching från förklaringen?

Kan rådet, om förklaringens avser generell caching från nätverk, garantera att den gemensamma ståndpunkten återspeglar detta?

(1) EGT C 108, 7.4.1998, s. 6.

Svar

(10 november 2000)

Rådet har ännu inte antagit sin gemensamma ståndpunkt om Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället som frågan rör. Därför kan rådet inte på detta stadium kommentera några uttalanden det eventuellt kommer att ta till protokollet för det möte vid vilket den gemensamma ståndpunkten kommer att antas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3323/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Sockerförsörjningsbehoven för Azorerna enligt uppgifter i förordning (EG) nr 1481/2000

I förordning (EG) nr 1481/2000 av den 6 juli 2000(1) hänvisas till objektiva uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna för fastställande av de prognostiserade försörjningsbehoven för Azorerna.

Kan kommissionen ange vilka objektiva uppgifter det var som de portugisiska myndigheterna lämnade?

(1) EGT L 167, 7.7.2000, s. 6.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 december 2000)

För sammanställandet av den prognostiserade försörjningsbalansen förfogar kommissionen över regelbundna meddelanden från de behöriga myndigheterna, när det gäller genomförandet av försörjningsprogrammet. Upprättandet av balansen 2000/2001 har bland annat baserats på ett meddelande av den 5 maj 2000 i vilket en kvantitet på 6 500 ton för 1999/2000 anges.

Den 14 juni 2000 översände jordbruksministeriet en bestyrkan av att den autonoma regionen Azorerna har ett försörjningsbehov på 9 500 ton för 2000/2001. Kommissionen har granskat denna begäran och nått fram till slutsatsen att Azorernas faktiska konsumtion inte motiverade en så stor ökning av försörjningsbehoven. Den översända informationen innehöll nämligen inga bevis på att den lokala konsumtionen hade ökat.

Med hänsyn till den lokala produktionen av sockerbetor täcker en kvantitet på 6 500 ton importbehoven i tillräcklig utsträckning för det berörda regleringsåret.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1737/00

från Ioannis Souladakis (PSE) till rådet

(5 juni 2000)

Ämne: Ekonomiska medel till öregioner i Europeiska unionen

Vilka åtgärder har rådet för avsikt att vidta när det gäller att skapa en lämplig rättslig grund för att öregioner i Europeiska unionen skall kunna tilldelas ekonomiska medel ur gemenskapsbudgeten 2001, i enlighet med Amsterdamfördraget och de riktlinjer för gemenskapsbudgeten för räkenskapsåret 2001 (§ 33) som Europaparlamentet redan har röstat om?

Svar

(9 november 2000)

1. Rådet är medvetet om att öregionerna lider av de strukturella handikapp som hör samman med ökaraktären. Rådet har alltid lagt stor vikt vid de finansiella instrumenten som, när så är berättigat, syftar till att på ett bättre sätt och på rimliga villkor integrera dessa områden i den inre marknaden.

2. Inom ramen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen utgör strukturfonderna i detta hänseende ett viktigt åtgärdsinstrument som har en positiv inverkan på öregionernas tillväxt och konvergens.

3. I enlighet med de nya bestämmelserna rörande strukturfonderna skulle i synnerhet de av Europeiska unionens mindre gynnade öar som uppfyller kriterierna för att vara stödberättigade, definierade i de allmänna bestämmelserna, kunna komma i åtnjutande av gemenskapens finansiella stöd enligt mål 1 (regioner som släpar efter i fråga om utveckling) eller enligt mål 2 (områden under ekonomisk och social omställning).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2539/00

från William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Kommissionens översyn av verksamma ämnen i herbicider och pesticider

Ett litet företag i den engelska region som jag företräder tillverkar och säljer ett miljövänligt ogräsmedel. De skrev till mig för att klaga på att de blivit tvungna att delta i EU:s översyn. En samordnande myndighet i Tyskland har begärt 5 000 euro, annars måste deras produkt dras tillbaka från marknaden. Senare kommer de att bli informerade av den tyska myndigheten om vilken medlemsstat som kommer att genomföra översynen av deras produkt men själva har de inget val. Om det blir Grekland kommer de att få betala ytterligare 90 000 euro, om det blir Förenade kungariket kommer den extra kostnaden att bli 180 000 euro, om det blir Sverige kommer den att bli nästan 500 000 euro. Är dessa uppgifter korrekta? Om ja, varför varierar kostnaderna så från land till land inom EU? Varför tar man så lite hänsyn till ett litet tillväxtföretag som sannolikt kommer att behöva lägga ned sin verksamhet på grund av dessa orättvisa och uppenbarligen absurda regler?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(4 oktober 2000)

Kommissionen vill inte att små innovativa företag inom växtskyddsområdet skall missgynnas, men har enligt rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(1) ett ansvar att göra en omprövning av alla växtskyddsmedel för att säkerställa högsta skyddsnivå när det gäller både människans hälsa och miljön. Denna omprövning skall ske vid en lämplig tidpunkt och skall utföras på ett effektivt sätt.

Det stämmer att en omprövning av ett växtskyddsmedel är förknippad med höga kostnader. Det bör dock ses mot bakgrund av det ytterst komplexa arbete som en sådan undersökning innebär det krävs ett expertteam som noggrant och professionellt skall bedöma alla tänkbara konsekvenser av växtskyddsmedlet.

När det gäller de avgifter som tas ut i de olika medlemsstaterna är det riktigt att kostnadsstrukturerna inte är desamma. Det är därför inte möjligt att fullständigt harmonisera dessa avgifter. Avgiftsberäkningen måste dock redovisas öppet och avgifterna skall motsvara de faktiska kostnaderna för undersökningen.

Kommissionen samlar nu in information om de varierande kostnaderna i de olika medlemsstaterna.

(1) EGT L 230, 19.8.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2902/00

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(18 september 2000)

Ämne: Antalet ledamöter av Europaparlamentet

Den brittiske oppositionsledaren sade nyligen att man enkelt skulle kunna minska antalet ledamöter av Europaparlamentet med 100(1). Kan rådet mot bakgrund av detta beskriva den process som man behöver gå igenom för att reducera antalet ledamöter av Europaparlamentet från det nuvarande 626 till 526?

Anser rådet att detta skulle vara en lätt uppgift?

(1) Citerad i GC magazine, september 2000, s. 142.

Svar

(16 november 2000)

Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om att i enlighet med artikel 48 (f.d. artikel N) i Fördraget om Europeiska unionen åligger det deltagarna i regeringskonferensen, dvs. företrädarna för medlemsstaternas regeringar, att i samförstånd komma överens om de ändringar som skall göras i fördragen. Det tillkommer inte rådet att uttala sig om regeringskonferensens arbete.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3053/00

från Sérgio Sousa Pinto (PSE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Diskriminering av personer av utländsk nationalitet enligt fransk lagstiftning (lag nr 98-404 av den 25 maj 1998)

Europeiska kommissionen uppmanas informera om vilka åtgärder den inom ramen för det administrativa förfarandet före den rättsliga behandlingen eller inom ramen för själva talan om fördragsbrott ämnar vidta med hänsyn till den franska lagstiftning (lag nr 98-404 av den 25 maj 1998) som står i strid med rådets direktiv 94/80/EG(1) och fördragen.

Nämnda lagstiftning kräver att en europeisk medborgare som vill bli upptagen i en röstlängd lägger fram en förklaring om att personen i fråga inte har fråntagits sin rösträtt i ursprungslandet. Detta är en klar diskriminering i förhållande till landets medborgare.

Vidare innebär det krav på att uppge nationalitet som ställs på kandidaterna i vallängderna en allvarlig diskriminering på grund av medborgarskap, en diskriminering som står i strid med artikel 12 i EG-fördraget.

(1) EGT L 368, 31.12.1994, s. 38.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(6 november 2000)

Den 21 juli 1998 fick kommission en anmälan om lag nr 98-404 av den 25 maj 1998, som införlivar rådets direktiv 94/80/EG av den 19 december 1994 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare(1) med fransk lagstiftning.

För att se till att den franska lagen överensstämmer med gemenskapslagstiftningen begärde kommissionen som ett led i sin undersökning av lagen ytterligare uppgifter från de nationella myndigheterna om de två punkter som parlamentsledamoten nämner.

Kommissionen granskar nu uppgifterna från de franska myndigheterna och kommer inte att tveka att utnyttja de befogenheter som den tilldelas i EG-fördraget om medlemsstaten i fråga inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt fördraget.

(1) EGT L 368, 31.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2374/00

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2000)

Ämne: Genres-programmet

Under den tidigare kommissionens mandatperiod inrättades Genres-programmet. Avsikten med programmet var att se till att värdefulla genetiska resurser i husdjursarter och odlingsväxter skulle vederbörligen utvärderas och bevaras. Programmet fick ett starkt stöd från parlamentet, har en anspråkslös driftsbudget och bidragen enligt programmet utbetalas först efter att ett urval gjorts mellan olika ansökningar, varvid antalet bidrag är maximerat till 30.

Det har kommit till min kännedom att ansökningar som gjorts och beviljats under den tidigare kommissionens mandatperiod därefter försatts ur kraft och bidragen inte betalats ut.

Kan kommissionen förklara varför projekt som fått stöd under den tidigare kommissionens mandatperiod nu inte längre får det?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 september 2000)

Parlamentsledamoten informeras härmed att inga projekt enligt rådets förordning (EG) nr 1467/94 av den 20 juni 1994 om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket(1), som har godkänts av kommissionen har därefter annullerats.

1998 godkändes sju projekt i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i den förordningen. Två kontrakt undertecknades i början av 1999 och de övriga fem i slutet av samma år.

Bidrag som har beviljats för projekt har inte dragits in utan betalas ut enligt det förfarande som gäller för den förordningen.

(1) EGT L 159, 28.6.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2973/00

från Andre Brie (GUE/NGL) till kommissionen

(13 september 2000)

Ämne: Medel från Europeiska socialfonden till den tyska regeringens program för sysselsättning bland östtyska ungdomar

Beträffande den tyska regeringens beslut om att anslå 75 miljoner DEM för sysselsättning bland östtyska ungdomar (Initiativ för arbete och kvalificering mot rasism och främlingsfientlighet).

Och med hänsyn till att huvuddelen av detta belopp kommer att tas från Europeiska socialfonden tillfrågas kommissionen följande:

- Känner kommissionen till handlingsprogrammet för initiativet?

- Känner kommissionen till hur de initiativ som skall tilldelas stöd ser ut och vad de omfattar?

- Känner kommissionen till vilka kriterier som tillämpas vid tilldelningen av medel för de enskilda åtgärderna eller initivativen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

På grundval av gemenskapens stödramar för strukturåtgärder i tyska mål 1-regioner och det samlade programplaneringsdokumentet för mål 3 har kommissionen bett tyska myndigheter att använda ESF-bidraget under planeringsperioden 20002006 till insatser för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet på arbetsmarknaden.

De tyska myndigheterna utarbetar nu därför ESF-stödda insatser som skall genomföras i såväl östra som västra Tyskland inom ovanstående program för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Insatserna avser följande tre områden: ESF:s huvudområden Ett samhälle utan utslagning och Lokalt kapital för sociala ändamål och det tematiska området Bekämpa rasism och främlingsfientlighet på arbetsmarknaden inom gemenskapsinitiativet Equal.

De tyska myndigheterna har meddelat kommissionen att ESF-bidragsbelopp på upp till 25 miljoner D-mark per år troligen kommer att öronmärkas för insatser på dessa områden inom ramen för det operativa programmet för mål 1 (ESF), som ännu inte har antagits, och det samlade programplaneringsdokumentet för mål 3. De tyska myndigheterna behandlar nu olika praktiska frågor som rör de planerade insatserna och kriterier för beviljande av ESF-bidrag på dessa tre områden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3462/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: Högspänningsledning på berget Riaño (Castilla och León i Spanien)

Den planerade högspänningsledningen på berget Riaño, genom den regionala parken Picos de Europa, kan komma att drabba flera olika naturskyddsformer såsom regionala parker, särskilda bevarandeområden (nätet Natura 2000), fågelskyddsområden (direktiv 79/409/EEG), och områden där återhämtningsplanen för brunbjörnen skall tillämpas.

Känner kommissionen till detta högspänningsprojekt?

Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att garantera en korrekt tillämpning av direktiv 92/43/EEG(1), 79/409/EEG(2) och 85/337/EEG(3) i detta sammanhang?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(3) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(5 december 2000)

Kommissionen känner till de uppgifter om projektet i fråga som parlamentsledamoten tar upp. Ett nyligen inkommet klagomål rörande projektet är under utredning.

Kommissionen kommer i sin egenskap av fördragens väktare att säkerställa en korrekt tillämpning av direktiven 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar, 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, och 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv 97/11/EG(1).

(1) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3285/00

från Cristiana Muscardini (UEN) och Gianfranco Fini (UEN) till rådet

(25 oktober 2000)

Ämne: Bekämpning av pedofili

Pedofilin har antagit allvarliga och oroväckande proportioner, och försvåras genom användningen av Internet, vilket medium ännu saknar regler som garanterar att det används på ett lämpligt sätt.

Man har upptäckt att sajten www.unioneuropea.com är ännu en i en lång rad av pornografiska sajter som använder sig av en officiell beteckning.

Vilka initiativ avser rådet att ta för skydda EU:s officiella sajters benämningar mot att användas på ett bedrägligt sätt?

Hur kan man skydda minderåriga då kriminella organisationer använder EU:s officiella benämningar för att offentliggöra pedofilt och pornografiskt material?

Anser inte rådet att det är lämpligt att i EU:s institutioners e-post införa en mening som understryker dess åtaganden mot spridningen av pedofili via Internet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3285/00 och P-3312/00

(20/21 december 2000)

Såsom förut har meddelats som svar på tidigare frågor i ämnet(1) fäster rådet stor vikt vid kampen mot sexuellt utnyttjande av barn, och särskilt mot barnpornografi på Internet. Det faktum att rådet den 29 maj 2000 antog ett beslut om bekämpning av barnpornografi på Internet(2) vittnar om detta.

Detta beslut är resultat av ett österrikiskt initiativ och syftar till att bekämpa framställning, bearbetning, spridning och innehav av barnpornografiskt material och för att främja effektiv utredning och bekämpning av brott på detta område.

Den ärade parlamentsledamoten kan notera att rådet när detta beslut antogs också gjorde följande uttalande:

Rådet välkomnar Europaparlamentets yttrande som offenliggjorts såsom Lagstiftningsresolution om Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om bekämpning av barnpornografi på Internet. Förutom de ändringar som rådet redan har införlivat med beslutet, tas ett antal viktiga frågor som rör materiell straffrätt och straffrättsligt förfarande upp i yttrandet. Rådet, som är uppmärksamt på att åtgärder omedelbart måste vidtas mot barnpornografin på Internet, förklarat att det är berett att behandla sådana frågor på grundval av gemensam åtgärd 97/154/RIF av den 24 februari 1997 och på grundval av förväntade kommande förslag.

(1) Se i synnerhet svar på muntlig fråga nr H 0654/00 från Brian Crowley till rådet, om olaglig användning av Internet.

(2) EGT L 138, 9.6.2000, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2569/00

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Narkomaner som bor på gatan bör omhändertagas för vård

I många länder i Europa ser man narkomaner som bor på gatan och alltid går omkring med en eller flera hundar med sig. Orsaken till att dessa hemlösa narkomaner håller sig med hundar står enligt vissa källor att söka i djurskyddslagstiftningen. Jag har hört att djurskyddslagstiftningen i vissa medlemsstater förutsätter att om en hund blir hemlös, då måste myndigheterna ta hand om hunden och hitta något ställe för den att vara på. Detta leder i sin tur till att myndigheterna får det svårare att ingripa mot narkomaner som lever på gatorna, till exempel genom att omhänderta dem för vård, eftersom detta samtidigt skulle leda till att tiotals illa skötta hundar började stryka omkring på gatorna, i en situation där djurskyddslagstiftningen kräver att de skall omhändertas.

Nu frågar jag om det verkligen förhåller sig så här? Om det är så, vad tänker kommissionen göra för att man inte med djurskyddslagstiftningen som täckmantel skall lägga hinder i vägen för att vårdbehövande människor omhändertas. Om djurskyddslagstiftningen i och för sig inte hindrar sådana omhändertaganden, leder den ovan beskrivna situationen i praktiken till hinder för ingripanden mot dem som lever på gatorna?

Svar från Antonio Vitorino på kommissionens vägnar

(19 oktober 2000)

Som parlamentsledamoten påpekar har vissa hemlösa narkomaner hundar, endera av säkerhetsskäl eller som sällskap.

Kommissionen har inte kännedom om något ärende där djurskyddslagstiftningen skulle ha hindrat narkomaner från att söka behandling eller ha minskat sannolikheten från att myndigheterna ingriper i de hemlösas livssituation. Även om det i vissa fall uppstår problem när det gäller att ta hand om djuren när missbrukarna behandlas har inte detta rapporterats vara ett hinder för att söka eller motta behandling eller annan hjälp i någon av medlemsstaterna.