SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/605

(2004/C 78 E/0639)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3601/03

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(5 december 2003)

Ämne: ”Buy American Act”

”Buy American Act” är en förordning som gäller produkter som upphandlas av amerikanska myndigheter i samband med projekt som bekostas av dem. Syftet med denna förordning är att stödja amerikanska företag och arbetstagare genom att ge företräde åt deras produkter.

Som ett led i detta får amerikanska företag i samband med anbudsförfaranden insyn i anbud som ges av utländska, exempelvis europeiska företag. De amerikanska företag får följaktligen möjlighet att gå ut med lägre bud.

1. Känner kommissionen till den roll som amerikanska myndigheter och myndighetsorgan spelar i samband med anbudsförfaranden, utgående från ”Buy American Act”?

2. Känner kommissionen till vilka nackdelar detta för med sig för många europeiska företag, exempelvis nederländska företag inom bioteknikbranschen?

3. Anser kommissionen att förordningen är protektionistisk och strider mot Världshandelsorganisationens bestämmelser?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(29 januari 2004)

Kommissionen känner väl till den rättsakt som parlamentsledamoten avser. Den bygger på en amerikansk lag (Buy American Act, ”Köp amerikanskt-lagen”) som antogs år 1933, under den stora depressionen, i syfte att stimulera industriell verksamhet och byggverksamhet i Förenta staterna och därmed skapa arbeten. Andan i den lagen lever kvar i ett antal rättsakter som rör upphandling som utförs av offentliga organ i Förenta staterna. Syftet med större delen av bestämmelserna är att hålla utländska anbudsgivare och utländska varor borta från anbudsförfaranden som genomförs av offentliga organ i Förenta staterna. Sådana Buy American-bestämmelser är tillämpliga även när det gäller aktiviteter som finansieras via Förenta staternas offentliga budget. Personer som skall åka på flygresor som betalas via Förenta staternas federala budget är t.ex. skyldiga att använda amerikanska flygbolag (detta gäller alla tjänstemän och kongressledamöter som åker på tjänsteresor, men även studenter med offentliga bidrag). Sådana protektionistiska åtgärder står de amerikanska skattebetalarna dyrt, eftersom de leder till ineffektivitet och illojal konkurrens i många sektorer av ekonomin.

Förenta staterna undertecknade år 1996 WTO-avtalet om offentlig upphandling och beviljade därigenom anbudsgivare från 12 avtalsslutande parter (bl.a. gemenskapen i dess helhet) icke-diskriminerande tillträde till den amerikanska marknaden. Landet var vid den tiden tvunget att införa omfattande ändringar i Buy American-rättsakterna för att anpassa sig till WTO-reglerna. Tillämpningsområdet för avtalet är dock tämligen begränsat, vilket innebär att många stora upphandlingar och kontrakt inte omfattas av avtalsreglerna.

Kommissionen känner inte till några amerikanska bestämmelser som medger att ett upphandlande organ begär in anbud från utländska anbudsgivare och därefter ger inhemska leverantörer rätt att inkomma med lägre anbud. Kommissionen står redo att pröva huruvida sådana åtgärder som kan skapa hinder för gemenskapsexportörer i biotekniksektorn eller andra sektorer är förenliga med WTO-reglerna. Den har dock inte mottagit några klagomål från gemenskapsföretag rörande detta.