ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2490/97 från Werner Langen (PPE) till rådet (28 juli 1997)

Ämne: Kvarhållande av Sokratesmedel

Kommissionen avser att inte betala ut 30 % av de beviljade medlen för Sokratesprogrammet, aktivitet 1, till mottagarna förrän slutrapporten lagts fram. Detta tillvägagångssätt medför talrika nackdelar för de högskolor som ansöker om deltagande:

- Dels tillkännages utbetalningsvillkoren först efter att ansökningsfasen avslutats medan motsvarande information redan är känd före ansökan när det gäller andra av EU:s stödprogram.

- Dessutom handlar det vad gäller fördelningen av tilldelningen om en tydlig avvikelse från sättet de motsvarande föregående programmen hittills behandlats på.

- Kvarhållande av 30 % av den avtalade summan till en tidpunkt långt efter att programmets budgetår avslutats (30.6.1998) tvingar högskolorna att ligga ute med medel in i ett tredje budgetår. Eftersom slutrapporten färdigställs först till den 15.11.1998 kan man troligtvis inte räkna med en tilldelning av de resterande medlen före början av år 1999. I detta sammanhang är den interna motiveringen och den administrativa insatsen för att ligga ute med de resterande medlen orimlig i förhållande till det totala beloppets storlek. Det handlar snarare om en onödig ytterligare belastning av de redan överbelastade förvaltningstjänsterna (utrikesdepartement, Sokratessamordnare med flera) särskilt som Youth Technical Assistance Office i Bryssel på grund av den planerade nedskärningen i framtiden knappast kommer att kunna bedöma slutrapporterna inom en rimlig tidsfrist och föranleda utbetalning av resterande medel.

Jag frågar därför rådet:

1. Varför avviker det nya Sokratesprogrammet vad gäller utbetalningsvillkoren liksom fördelningen av tilldelningen från tillvägagångssättet vid de föregående programmen?

2. Känner rådet till de allvarliga nackdelar som blir resultatet av detta för högskolorna och de ansvariga tjänsteavdelningarna, och om ja, hur avser rådet att minska denna ökade byråkrati?

Svar (22 december 1997)

Det är kommissionen som ansvarar för förvaltningen av Sokratesprogrammet. I artiklarna 4 och 5 i grundläggande beslut nr 819/95/EG föreskrivs att kommissionen, biträdd av en kommitté som skall bestå av två företrädare för varje medlemsstat och ha kommissionens företrädare som ordförande, skall se till att detta program genomförs.

Kommissionen, till vilken samma fråga har ställts, kommer att tillhandahålla de begärda upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3215/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (16 oktober 1997)

Ämne: Köp av fast egendom i andra medlemsstater

Hur är situationen vad gäller att köpa fast egendom i någon av EU:s andra medlemsstater? Har icke-medborgare i en medlemsstat rätt till samma villkor som invånarna i landet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3215/97 och E-3216/97 ingivna av Mario Monti för kommissionens (18 november 1997)

Parlamentsledamotens fråga avser köp av fast egendom i en medlemsstat av medborgare i en annan medlemsstat, utan hänvisning till någon särskild medlemsstat. Kommissionen erinrar om tidigare frågor i parlamentet beträffande förvärv av egendom i specifika medlemsstater ((Se till exempel skriftliga frågor nr E-1032/96 från Reimer Böge, EGT C 297, 8.10.1996; nr 2491/95 från Jannis Sakellariou, EGT C 66, 4.3.1996. )).

I allmänna termer täcker principerna om likabehandling av medborgare och förbud mot diskriminerande behandling på grund av nationalitet (artikel 6 i EG-fördraget) inom gemenskapslagstiftningens tillämpningsområde förvärv av fast egendom av medborgare i andra medlemsstater.

Inskränkningarna beträffande förvärv och användning av land och byggnader belägna i en medlemsstat av en medborgare i en annan medlemsstat upphävdes i syfte att förverkliga fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet, fri rörlighet för tjänster och kapital ((Domstolen, 30.5.1989, kommissionen mot Grekland, 305/87, Rec. 1989 s. 1461; domstolen, 14.1.1988, kommissionen mot Italien, 63/86, Rec. 1988 s. 29; domstolen, 6.11.1984, Fearon mot Irish Land Commission, 182/83, Rec. 1984 s. 3677. )). Tillgång till egendom och innehav av fast egendom är en naturlig följd av dessa rättigheter och av rättigheten att uppehålla sig i en annan medlemsstat i enlighet med artikel 8a i EG-fördraget.

EG-fördraget ingriper inte i något hänseende i medlemsstaternas egendomsordning (artikel 222), men bestämmelserna kommer även i fortsättningen att omfattas av den grundläggande regeln om icke-diskriminering på grundval av artiklarna 6, 48, 52 och 59 och åtgärder för att genomföra vissa av dessa artiklar, liksom förbudet mot alla inskränkningar, med förbehåll för de vanliga undantagen, av gränsöverskridande kapitalrörelser (vilka innefattar förvärv av fast egendom) enligt artikel 73b.

Vad gäller förvärv av fritidsbostäder innefattar den slutliga anlutningsakten från 1994 följande gemensamma deklaration: ¨ingenting i gemenskapens regelverk hindrar enskilda medlemsstater från att vidta nationella, regionala eller lokala åtgärder beträffande fritidsbostäder, förutsatt att de är nödvändiga för planering av markanvändning och miljöskydd och tillämpas utan direkt eller indirekt diskriminering mellan medborgare i medlemsstaterna i enlighet med regelverket¨. Flera medlemsstater (Danmark, Österrike, Finland och Sverige) har särskild lagstiftning beträffande fritidsbostäder ((Protokoll nr 1 beträffande förvärv av egendom i Danmark; artiklarna 70, 87 och 114 i anslutningsakten från 1994. )).

Kommissionen övervakar den allmänna tillämpningen av nationell lagstiftning om köp av egendom för att säkerställa att den inte strider mot ovannämnda princip.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3366/97 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Översvämningarna inom EU: Informationskampanj

De senaste översvämningarna i det spanska Medelhavsområdet, som inträffade under den sista veckan i september, orsakade stora personskador och materiella skador. Enligt de första preliminära beräkningarna, som utförts av småjordbrukarnas organisation, la Unión de Pequeños Agricultores, uppgår de materiella skadorna i Valencia, Murcia och Andalusien till 20 000 miljoner pesetas.

Geomorfologiska faktorer och klimatfaktorer gör att naturkatastroferna i detta område inte är tillfälliga utan periodiskt återkommande. De drabbar även andra medlemsstater som Italien och Frankrike. Dessutom får de allvarliga konsekvenser för miljön eftersom de påskyndar jorderosion och avskogning i områden där den ekologiska förstörelseprocessen redan är mycket långt framskriden.

Skulle kommissionen kunna starta en informationskampanj bland allmänhet, sociala myndigheter och ekonomiska aktörer - program för utbildning av experter, information till företagen om rätt typ av åtgärder, nätverk för att varsko civilbefolkningen, kontrollsystem med inspektörer som granskar dränagekapaciteten m.m. - för att förebygga konsekvenserna av översvämningarna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3362/97 och E-3366/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (19 november 1997)

Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) skulle kunna finansiera dels återhämtningen av den produktionspotential inom jord- och skogsbruket som har lidit skada till följd av naturkatastroferna, dels inrättande av lämpliga förebyggande mekanismer (artikel 5 h i förordning (EEG) nr 4256/88 ((EGT L 374, 31.12.1988. ))). I detta sammanhang skulle stöd kunna ges till insatser för att utbilda experter och medvetandegöra befolkningen när det gäller förebyggande åtgärder samt eventuella arbeten i samma syfte.

Det är dock nödvändigt att lämpliga ekonomiska resurser avsätts inom gemenskapens stödram för regioner inom mål 1 eller 5b så att de mest relevanta insatserna, som ledamoten hänvisar till, kan samfinansieras.

Kommissionen är beredd att granska medlemsstatens förslag för att lösa de problem ledamoten tar upp inom ramen för de ekonomiska medel som har avsatts inom gemenskapens stödram till förmån för de berörda regionerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3375/97 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Bevis på allmän sjukförsäkring - skyldighet att visa upp blankett E 111

För att kunna skriva in sig vid franska högskolor, som exempelvis konservatoriet i Paris, behöver studenter blanketten E 111 för att bevisa att de omfattas av den allmänna sjukförsäkringen. Personer som är privatförsäkrade eller bidragsberättigade har inte någon sådan blankett.

Trots detta avkrävs man vid inskrivningen en sådan blankett. Bevis från privata sjukförsäkringar eller organ som delar ut bidrag godtas inte.

Jag ber Er meddela mig vilka åtgärder kommissionen kommer att vidta för att möjliggöra att bevisen från privata sjukförsäkringar godtas.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (1 december 1997)

Kommissionen vill först uppmärksamma parlamentsledamoten på det faktum att blankett E 111 utfärdas genom tillämpning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 ((Förordningarna har uppdaterats genom förordning (EEG) nr 118/97 av den 2.12.1996 om ändring och uppdatering av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71. )) till personer som är sjukförsäkrade i en medlemsstat inom ett allmänt system för social trygghet.

Genom blankett E 111 intygas innehavarens rätt till vårdförmåner för den medlemsstats räkning där den personen är försäkrad, och vilka tillhandahålls av den medlemsstat där personer tillfälligt uppehåller sig enligt den lagstiftning som tillämpas av den medlemsstaten (tillämpning av artikel 22 och 22a i förordning nr 1408/71).

Detta system gäller endast lagstadgad försäkring, och varken privata försäkringar eller särskilda system för offentligt anställda. Av denna anledning kan de förfaranden som föreskrivs i de nämnda förordningarna för att få vård under en tillfällig vistelse i en annan medlemsstat och som inbegriper utfärdandet av blankett E 111 inte åberopas av en person som omfattas av en privat försäkring eller en särskild försäkring för offentligt anställda.

Redan 1992 lade kommissionen fram ett förslag att utvidga dessa förordningars sakområde till de särskilda systemen för offentliga tjänstemän ((EGT C 46, 20.2.1992 )). Tyvärr har detta förslag hittills inte mötts med den enighet i rådet som är nödvändig.

Under tiden har domstolen beslutat att rådet genom att inte införa något åtgärd beträffande den fria rörligheten för arbetstagare inte helt har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 51 i EG-fördraget ((Dom av den 22.11.1995, mål C-443/93, Vougioukas, Rec. CRE 1995, s. 1-4033. )). För närvarande söker rådet en kompromiss som kan underlätta antagandet av det ovannämnda förslaget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2370/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Genetiskt modifierad raps

Den 6 juni 1997 godkände kommissionen utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad raps.

I kommissionens beslut (EG) 392/97 ((EGT L 164, 21.6.1997, s. 38. )) anges att ¨Det finns ingen anledning att tro att det kommer att få några negativa effekter för människors hälsa eller för miljön om man i raps introducerar de gener som kodar för fosfinotricinacetyltransferas och neomycinfosfotransferas II¨. Där anges också att ¨Det finns inga säkerhetsmässiga grunder för märkning som anger att produkten har framställts genom metoder för genetisk modifiering¨.

Kan kommissionen specificera vilka vetenskapliga undersökningar som utförts för att den skall ha kommit fram till dessa slutsatser? Vem utförde dessa undersökningar? Är de tillgängliga för allmänheten för granskning och/eller kommer de att göras tillgängliga?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (1 oktober 1997)

Som redan nämnts i kommissionens svar på ledamotens skriftliga fråga E-2286/97 utgår kommissionens beslut 97/392/EG om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierad raps från en rad olika undersökningar och uppgifter som inlämnats av anmälaren som bevis för att de berörda genetiskt modifierade organismerna inte utgör någon fara för människors hälsa eller för miljön.

En tabell med undersökningarnas titlar och författare sammanställs för närvarande av bioteknikavdelningen på generaldirektoratet för miljö. Inom kort kommer den att göras tillgänglig för ledamoten, och på begäran, för andra intressenter. Den kommer att innehålla fullständiga referenser, så att allmänheten kan leta upp de undersökningar som redan offentliggjorts i vetenskapliga tidskrifter. Anmälaren (kontaktperson: Dr. Rüdelsheim, Plant Genetic Systems N.V., J. Plateaustraat 22, B-9000 Gent) har i vilket fall som helst erbjudit att göra all information som lämnats in tillgänglig för allmänheten.

När anmälningarna inkom innehöll direktiv 90/220/EEG inga föreskrifter om obligatorisk märkning med hänvisning till att produkten framställts med hjälp av genetisk modifikation, så länge inga säkerhetsskäl förelåg ((EGT L 169, 27.6.1997.)). Det bör dock påpekas att anmälaren redan innan direktivets märkningsbestämmelser ändrats skrev till kommissionen för att meddela att man åtog sig att

- ange på utsädesförpackningar som säljs till jordbruket att produkten är genetiskt modifierad,

- antingen på etiketten eller i den medföljande dokumentationen till sådana utsädesförpackningar informera jordbrukarna om att särskilda märkningsbestämmelser kan komma att gälla för skördade produkter, med tanke på den ursprungliga genetiska förändringen, och

- förse de företag som bekantligen importerar den genetiskt förändrade produkten till gemenskapen för bearbetning med information om den genetiskt modifierade produkt som tillverkats av eller under licens från Plant Genetic Systems.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2765/97 från Irene Soltwedel-Schäfer (V) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Stöd till barnteater

Teater kan spela en viktig roll för personlighetsutvecklingen hos barn. På ett unikt sätt främjar den självförtroende, samarbetsförmåga och kreativitet. Stöd till barnteater är därför särskilt viktigt.

Vad har kommissionen gjort för att främja barnteater under de senaste tre åren i Europeiska gemenskapen?

Vilka projekt har den stött i de olika generaldirektoraten inom ramen för vilka stödprogram?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (21 oktober 1997)

Kommissionen anser i likhet med parlamentsledamoten att konstnärligt skapande, däribland teater, har mycket att ge för individens utveckling och detta redan från ung ålder.

Kommissionen vill påminna om att det är inom ramen och i enlighet med villkoren för Kalejdoskop (beslut 719/96/EG ((EGT L 99, 20.4.1996. ))), gemenskapens program för stöd till kulturellt samarbete och det pilotprojekt med samma namn som föregick detta, som samarbetsprojekt inom teater, däribland barnteater, har kunnat stödjas.

Ett betydande antal teaterprojekt har erhållit stöd de tre senaste åren, t.ex. föreställningar, vidareutbildning samt projekt som framsprungit ur europeiska nätverk och som syftat till att främja eller förbättra samarbete och utbyte mellan europeiska teatrar och yrkesverksamma på området. Sex ((De projekt som erhållit stöd men som förenar flera konstarter (t.ex. festivaler och nätverk som också kan innefatta barnteater) är inte medräknade i denna siffra. )) av dessa projekt har huvudsakligen varit inriktade på barnteater (en lista över projekten kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat).

De europeiska utbildningsprojekt som stöds av kommissionen inom ramen för Sokrates-programmet, delprogrammet Comenius (skolundervisning), har också givit en framträdande plats åt scenkonsten. Ett flertal europeiska utbildningsprojekt - som omfattar minst tre skolor i tre olika medlemsstater - har utmynnat i föreställningar som satts upp av eleverna och deras lärare, ibland på flera språk.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2857/97 från Michl Ebner (PPE) till kommissionen (11 september 1997)

Ämne: Minskning av kväveoxidutsläppen från flygplan

Under förutsättning att

- de tekniska möjligheterna finns för en minskning på upp till 60 % av kväveoxidutsläppen från flygplan,

- det inte finns något direktiv om högsta tillåtna utsläpp av avgaser från flygplan,

- frågan om kväveoxidutsläppen är av särskilt intresse för unionen såväl vad gäller miljöskydd som industrins konkurrensförmåga,

- kommissionen i meddelandet om den civila luftfartens framtid i Europa (KOM(94)0218) meddelat att det är dess avsikt att arbeta för en starkare roll för Europa i frågor om avgasutsläpp och buller inom den internationella civila luftfartsmyndigheten (ICAO),

anmodas kommissionen meddela om ett kommissionsförslag kommer att läggas fram inom överskådlig tid om minskning av kväveoxidutsläppen från flygplan. Om inte, avser kommissionen att lägga fram ett sådant förslag?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (24 oktober 1997)

Kommissionen har bedrivit ett nära samarbete med medlemsstaterna inom ICAO (International Civil Aviation Organisation) för att driva fram strängare, men fortfarande tekniskt möjliga, globala normer för begränsning av kväveoxidutsläppen från flygplansmotorer. Med tanke på de begränsade framgångar som detta arbete givit, kommer kommissionen inom kort att fatta beslut om man skall föreslå ett direktiv med krav på en kraftig minskning av dessa utsläpp i jämförelse med dagens internationella krav.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2892/97 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Harmonisering av vitamin- och hälsotillsataser

Känner kommissionen till att planer på en harmonisering av vitamin- och hälsotillsataser kan komma att leda till att tillsatserna får ett begränsat vitamininnehåll?

Kan kommissionen hålla med om att höga vitaminhalter i vissa fall har visat sig vara ett mycket effektivt medel för att förbättra patienters hälsa?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (15 oktober 1997)

Kommissionen har förberett och offentliggjort ett diskussionsunderlag om kosttillskott och tillsatsen av vitaminer och mineraler till matvaror, vilket har skickats till parlamentsledamoten och till parlamentets kansli. I underlaget togs upp ett antal frågor och anhölls om kommentarer fram till den 30 september 1997. Kommissionen kommer att noggrant utvärdera dessa kommentarer innan den vidtar åtgärder för tillnärmning. Kommissionen kan ännu inte förutse resultaten av en sådan eventuell tillnärmning av vitamininnehåll.

Kommissionen kommer att beakta bevis bestyrkta av allmänt godtagbara vetenskapliga uppgifter om olika vitamindosers fördelar för konsumenters hälsa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2655/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Stöd från Europeiska unionen till förnybara energikällor

Den 27 juni 1997 antog ministerrådet en resolution om förnybara energikällor ((EGT C 210, 11.7.1997, s. 1. )). I resolutionen fastslogs att förnybara energikällor var viktiga i kampen mot klimatförändringar samt för att säkra energiförsörjningen, skapa sysselsättning och stärka den ekonomiska strukturen i de yttersta randområdena.

I resolutionen anges det också att i syfte att stimulera marknaden för förnybara energikällor kan lämpliga reglerande åtgärder införas för att uppmuntra marknadsaktörerna att köpa energi som framställts ur förnybara energikällor.

Kan kommissionen lämna information angående planer den eventuellt har på att införa sådana reglerande åtgärder på grundval av denna resolution?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (1 oktober 1997)

Den rådsresolution ((EGT C 210, 11.7.1997. )) som ledamoten avser berör grönboken för en gemenskapsstrategi Energi för framtiden - förnybara energikällor. ((KOM(96) 576. )) I detta meddelande behandlas olika tänkbara rättsakter som skulle kunna införas för att uppmuntra marknadsaktörerna till att köpa energi från förnybara energikällor. De åtgärder som kommissionen i praktiken kommer att bestämma sig för skall behandlas i en vitbok och en handlingsplan om förnybar energi som kommissionen kommer att lägga fram före årsslutet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2308/97 från Heidi Hautala (V) till rådet (18 juli 1997)

Ämne: Hälsoriskerna med silikonimplantat

Färska undersökningar visar att silikon som lagts in för att förstora kvinnors bröst kan läka ut i kroppen och ge upphov till allvarliga skador för hälsan. Det misstänks också att silikon kan överföras från en gravid kvinna till fostret, med allvarliga konsekvenser. I USA pågår omfattande rättegångar mot tillverkarna av silikon-implantat. Följden av rättegångarna blir eventuellt att myndigheterna förbjuder silikonbröst.

Är rådet medvetet om de allvarliga hälsorisker som silikon ger upphov till och framför allt om påståendena att silikon kan läka ut i kroppen och överföras till foster? Har rådet för avsikt att kräva ökad produktsäkerhet av tillverkarna av silikonimplantat? Har rådet för avsikt att förbjuda silikonimplantaten?

Svar (17 november 1997)

Till dags dato har den fråga som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till inte framlagts för rådet.

Den ärade parlamentsledamoten kan i detta skede vända sig till kommissionen för att få veta om kommissionen har för avsikt att behandla denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3061/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: Utsläpp av flyktiga organiska föreningar

Denna fråga gäller förslaget till rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i viss industriell verksamhet (KOM(96)0538 - 96/0276(SYN)) ((EGT C 99, 26.3.1997, s. 32. )). Förslaget till direktiv går helt i linje med principen om subsidiaritet och det mål för minskning av utsläpp av organiska föreningar som har fastställts grundar sig på tekniskt och ekonomiskt genomförbara minskningar i de olika sektorerna.

Har kommissionen för avsikt att säkerställa ett korrekt införlivande av direktivet i alla medlemsstaters lagstiftningar och förenkla kriterierna för övervakning av att bestämmelserna i direktivet följs, eftersom detta är av så extremt teknisk och komplex natur?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (31 oktober 1997)

Bestämmelserna i det förslag till direktiv som parlamentsledamoten nämner * direktivet om begränsning av flyktiga organiska föroreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i viss industriell verksamhet * är helt i linje med subsidiaritetsprincipen. I synnerhet är detta fallet genom att medlemsstaterna kan uppfylla direktivets krav på två sätt: Antingen genom att införa de föreskrivna gränsvärdena för utsläpp för varje industrigren som täcks av direktivets tillämpningsområde eller genom att utarbeta och införa nationella program som uppnår samma resultat med andra medel. Flexibiliteten hos dessa nationella program gör det möjligt att anpassa de nödvändiga minskningarna av utsläppen till varje medlemsstats industriella inriktning. På så sätt kan lagstiftningen göras så kostnadseffektiv som möjligt. Medan innehållet och medlen för att genomföra programmen lämnas åt varje medlemsstats egen bedömning, är däremot det slutliga målet för att minska utsläppen av flyktiga organiska föreningar tvingande. Underlåtenhet att uppfylla målet är ett fördragsbrott och likställt med att underlåta att följa vilken annan gemenskapsbestämmelse som helst.

Kommissionen kommer att vaka över att direktivets bestämmelser genomförs på avsett vis i medlemsstaternas nationella lagstiftning, i enlighet med sina förpliktelser enligt EG-fördraget. Kommissionen vill också fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på den rättsliga grunden för förslaget, artikel 130s i EG-fördraget, som gör det möjligt för medlemsstaterna att anta strängare skyddsåtgärder än vad direktivet föreskriver.

Redan på förslagsstadiet har kommissionen ansträngt sig för att förenkla direktivet så att läsning och förståelse underlättas, väl medveten om att lagtexten är relativt tekniskt komplicerad.