SKRIFTLIG FRÅGA E-3283/02

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Åtgärder för att säkra sjukvårdssystemens finansiella hållbarhet

I sitt meddelande Hälso- och sjukvårdens och äldreomsorgens framtid: att garantera tillgänglighet, kvalitet och finansiell hållbarhet(1) behandlar kommissionen utförligt det faktum att den demografiska utvecklingen under de nästa årtiondena inte enbart kommer att leda till allvarliga finansieringsproblem på pensionsområdet, utan även inom sjukvården, där andra faktorer ytterligare stärker denna tendens. I meddelandet anger kommissionen att finansiell hållbarhet är ett av de tre mål som skall eftersträvas parallellt. För detta krävs det framför allt att systemen effektiviseras och att effektivitetsunderskott förhindras. Inom andra ekonomiska branscher ombesörjer marknadsmekanismerna till en viss grad dessa effekter. Inom sjukvården saknas viktiga marknadselement. Där är det oftast inte patienten i egenskap av konsument, utan läkaren som väljer tjänsten, och det uppstår inte heller någon prisbildning enligt marknadens lagar mellan patient och tjänsteleverantör, eftersom tjänsten oftast betalas av staten eller sjukkassan. Trots det förefaller det möjligt att åtminstone delvis förankra och stärka marknadsekonomiska principer inom sjukvården, t.ex. främjandet av konkurrens mellan tjänsteleverantörerna och ökad prisinsyn för patienterna, åtminstone genom procentuella tillägg. I kommissionens meddelande betonas även betydelsen av ett stärkt internationellt erfarenhetsutbyte. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Anser kommissionen att det är relevant att stärka de marknadsekonomiska elementen inom sjukvården, och är det genomförbart?

2. Överväger kommissionen att ta initiativ i denna riktning?

3. Vilka ytterligare åtgärder ämnar kommissionen vidta för att konkret genomföra målet med finansiell hållbarhet?

4. Ämnar kommissionen ta initiativ för att främja och strukturera det internationella erfarenhetsutbytet?

(1) KOM(2001) 723.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(20 december 2002)

Det råder enighet om att samtliga medlemsstater står inför en tredubbel utmaning när det gäller att garantera tillgång till hälso- och sjukvård, hög vårdkvalitet och finansiellt hållbara hälso- och sjukvårdssystem. Det är dock medlemsstaternas ansvar att organisera hälso- och sjukvårdssystemen och deras finansiering. Huruvida marknadsbaserade mekanismer är lämpliga för att begränsa kostnaderna, och om sådana mekanismer är förenliga med målet om tillgång till högkvalitativ vård för alla, är en fråga som måste avgöras i varje medlemsstat. Unionen har ingen befogenhet att föreskriva användningen av sådana mekanismer. Kommissionen kan dock spela en viktig roll genom att uppmuntra till informationsutbyte om politiska åtgärder för att garantera den finansiella hållbarheten och tillgången till högkvalitativ hälso- och sjukvård för alla.

Kommissionen stöder arbetet i Kommittén för socialt skydd och Kommittén för ekonomisk politik avseende hälsa och långtidsvård för äldre som hittills resulterat i en första rad bedömningar av åldrandets konsekvenser på sjukvårdsutgifterna och i ett gemensamt frågeformulär som skickades till medlemsstaterna under första halvåret 2002. Svaren på frågeformuläret håller på att bearbetas och ett utkast till en gemensam rapport från kommissionen och rådet där resultaten sammanfattas kommer snart att antas av kommissionen. Möjligheterna till ett mer strukturerat samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om sjukvård och långtidsvård för äldre kommer att undersökas vidare av kommissionen under 2003 med utgångspunkt i resultaten av det pågående samarbetet på EU-nivå.

Vidare har kommissionen lanserat diskussioner på hög nivå om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU. Syftet är att diskutera nyckelfrågor på det hälsopolitiska området, inbegripet kvalitet och tillgång, informationskrav, utrymmet för samarbete i sjukvårdsfrågor och frågan om hur nationell politik skall förenas med EU:s mål på ett allmänt plan.

Inom ramen för det nya folkhälsoprogrammet kommer det att finnas möjligheter att stödja forskningsprojekt i detta sammanhang.