ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3713/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Sierra Leone

Kan kommissionen avseende Sierra Leone sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3699/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Tanzania

Kan kommissionen avseende Tanzania sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3703/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Surinam

Kan kommissionen avseende Surinam sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2740/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Flygplatsen i Athen

På den av kommissionen offentliggjorda förteckningen över flygplatser som uppfyller kraven för att få beteckningen internationell gemenskapsflygplats, vilken upprättats i enlighet med artikel 197 i förordning (EEG) nr 2454/93(1), har flygplatsen i Athen strukits. Vilken flygplats i Athen avses?

(1) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(13 november 2002)

Den förteckning över flygplatser vilka uppfyller kraven för beteckningen internationell gemenskapsflygplats som offentliggörs av kommissionen i enlighet med artikel 197 i förordning (EEG) nr 2454/93(1) grundar sig på medlemsstaternas uppgifter. Förteckningen offentliggjordes för första gången 1993 och uppdateras regelbundet med de ändringar som meddelas kommissionen.

Kommissionen är medveten om öppnandet av Athens nya flygplats Eleftherios Venizelos och om överflyttningen av flygplatsverksamheten till denna från de två terminalerna på Athens gamla flygplats. Kommissionen har dock ännu inte erhållit någon officiell anmälan om detta och försöker just nu från de grekiska myndigheterna erhålla de uppgifter som krävs för att i så fall uppdatera flygplatsförteckningen.

(1) Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, EGT L 253, 11.10.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1930/02

från Françoise Grossetête (PPE-DE) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Prisskillnader för tidningar

På grund av transportkostnaderna kan det naturligtvis finnas prisskillnader mellan en och samma tidning eller tidskrift beroende på om den säljs i det land där den ursprungligen publicerats eller i en annan medlemsstat.

Ibland verkar det dock som om man tar ut högre priser än vad som är befogat på grund av transportkostnaderna, bland annat för prenumerationer av vissa tidskrifter.

En del tidningar erbjuder dessutom endast prenumeranter bosatta i ursprungslandet vissa tjänster.

Anser kommissionen att detta kan vara ett brott mot bestämmelserna om en inre marknad?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 augusti 2002)

Enligt en undersökning som kommissionen beställde för ett par år sedan skiljer sig prenumerationspriserna generellt sett avsevärt mellan länderna på grund av specialerbjudanden för

- vissa medlemsstater,

- vissa läsargrupper, t.ex. studenter, semesterfirare, företag,

- en fastställd tid som ger rabatt på långtidsprenumerationer.

Detta gör att det finns en rad olika prenumerationspriser för en tidning på olika marknader och det är mycket svårt att jämföra priserna. Men om man jämför priserna för normala årsprenumerationer går det att bilda sig en uppfattning om hur priserna för prenumerationer mellan länderna ser ut.

Precis som på hemmamarknaden är prenumerationspriserna mellan länderna i regel lägre än priset för motsvarande antal lösnummer, eftersom försäljningen då är garanterad. Enligt undersökningen tycks en årsprenumeration på tidningar och tidskrifter med låg prenumerationsförsäljning över gränserna kosta detsamma i hela EU. Eftersom majoriteten av dessa prenumerationer levereras via postsystemet i ursprungslandet verkar man ta ut ett enhetspris för distributionen.

Internationella tidningar, särskilt affärstidningar med stor försäljning utomlands, tycks ha olika pris på olika marknader, vilket bl.a. beror på

- olika distributionskostnader beroende på vilken marknad det rör sig om, vilket i sin tur beror på mängdrabatter och på att man använder sig av en kombination av olika distributionsnät:

- Tidningen levereras direkt till dörren via det nationella postsystemet eller av importören (Nouvelles messagenes de la presse Parisienne (NMPP) i Frankrike erbjuder t.ex. leverans av prenumerationer).

- Begränsade posttjänster där tidningarna levereras i större partier till en medlemsstat och sedan distribueras med det nationella postsystemet.

- den inhemska konkurrensen och köpkraften.

Valutakursförändringar har inte längre någon inverkan i euroområdet.

För att kunna avgöra om särskilda erbjudanden till prenumeranter bosatta i ursprungslandet strider mot gemenskapslagstiftningen krävs ytterligare information och i synnerhet behöver man då veta varför utgivarna gör dessa inskränkningar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1984/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(1 juli 2002)

Ämne: Finansiering av konventet

Med hänvisning till skriftlig fråga E-0486/02(1) (Angående: Det civila samhället), kan kommissionen, när nu en förteckning över de organisationer som deltar i forumet för konventet om Europas framtid har publicerats på Internet (http://www.europa.eu.int/futurum/forum_convention/organlist_sv.htm), ange vilka av dessa organisationer som har mottagit gemenskapsstöd under de senaste fem åren?

Kan kommissionen ange hur stora summor var och en av de organisationer som har mottagit stöd har fått varje år under dessa fem år?

Kan kommissionen ange från vilken budgetpost var och en av dessa organisationer har mottagit/mottar detta stöd?

Slutligen, vilka organisationer har öronmärkta pengar ur gemenskapens budget?

(1) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 32.

Kompletterande svarfrån Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(22 november 2002)

Som ett komplement till det tidigare svaret till parlamentsledamoten skickar kommissionen direkt till honom och till parlamentets generalsekretariat en detaljerad analys av EU:s räkenskaper för vart och ett av budgetåren 1998, 1999, 2000, 2001 och 2002. Här återfinns de begärda upplysningarna om varje organisation. Analysen har gjorts med hjälp av bokföringssystemet Sincom2.

Kommissionen har bokfört 1 575 betalningar till 139 organisationer i samtliga EU-länder. Betalningarna uppgår till sammanlagt 154,5 miljoner euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2890/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Arrestering av en nordkoreanska och hennes tolk i Kina

Skulle kommissionen hos kinesiska myndigheter kunna begära upplysningar om vad som hänt med den 32-åriga nordkoreanskan Yu Kum-shil som den 31 augusti arresterades i gränsstaden Erenhot när hon tänkte resa till Mongoliet för att besöka sin make?

Kan kommissionen också kunna göra en förfrågan hos kinesiska myndigheter om vad som hänt hennes make, sydkoreanen Kang Yong-chol, och den tolk, Shin Yong-in, som följde med henne?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(12 november 2002)

Kommissionen tackar frågeställaren för informationen rörande anhållandet av nordkoreanskan Yu Kum-shil och hennes tolk den 31 augusti 2002 i gränsstaden Erenhot. Kommissionen kommer att undersöka detta fall ytterligare.

Unionen har tidigare med särskilt intresse följt situationen för de nordkoreanska flyktingarna i Kina och har tagit upp frågan varje gång tillfälle givits både med Nordkorea och med Kina. Behandlingen av de nordkoreanska flyktingarna kommer att tas upp vid nästa bilaterala möte inom ramen för dialogen om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Kina som kommer att äga rum den 1314 november 2002 i Peking.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2759/02

från Frank Vanhecke (NI) till kommissionen

(1 oktober 2002)

Ämne: Terrorism

I veckotidningen Valeurs actuelles fredagen den 13 september står det att kommissionen sedan juli i år inom ramen för den internationella kampanjen mot terrorism har utarbetat en förteckning över terrororganisationer.

Kan kommissionen föra ut förteckningen över dessa organisationer till kännedom?

Utgående från vilka kriterier har förteckningen utarbetats?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(15 november 2002)

Europeiska unionen har uttryckt sitt stöd för den internationella kampanj mot terrorism sominleddes av Förenta nationerna genom resolution 1373 (2001) och skärptes genom Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1390(2002). EU:s stöd framförs i de gemensamma ståndpunkterna 2001/930/GUSP, 2001/931/GUSP och 2002/402/GUSP(1).

I enlighet med dessa instrument har rådet antagit två förordningar, i vilka det föreskrivs bl.a. att tillgångar och finansiella medel skall spärras för personer, grupper och enheter som är upptagna i de förteckningar som särskilt rör internationell terrorism.

Enligt rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism(2) skall det upprättas en EU-förteckning över personer, grupper och enheter med anknytning till terrorism. Denna förteckning skall innehålla personer, grupper och enheter förknippade eller förbundna med tredjeländer samt personer och enheter som på annat sätt står i fokus för GUSP-aspekterna i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. Denna förteckning antas av rådet och offentliggörs därefter i Officiella tidningen(3).

Genom en särskild rättsakt, dvs. rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan(4), bemyndigas kommissionen att ändra den förteckning över personer och enheter associerade med al-Qaida och talibanerna som bifogas den förordningen. Sedan dess har kommissionen vid sju tillfällen antagit ändringar av den förteckningen(5), samtliga på grundval av beslut som fattats av antingen Förenta nationernas säkerhetsråd eller säkerhetsrådets i detta sammanhang berörda sanktionskommitté.

(1) EGT L 344, 28.12.2001 och EGT L 139, 29.5.2002.

(2) EGT L 344, 28.12.2001.

(3) Se rådets beslut 2002/848/EG, EGT L 295, 30.10.2002.

(4) EGT L 139, 29.5.2002.

(5) Kommissionens förordningar (EG) nr 951/2002 (EGT L 145, 4.6.2002), nr 1580/2002 (EGT L 237, 5.9.2002), nr 1644/2002 (EGT L 247, 14.9.2002), nr 1754/2002 (EGT L 264, 2.10.2002), nr 1823/2002 (EGT L 276, 12.10.2002), nr 1893/2002 (EGT L 286, 24.10.2002) och nr 1935/2002 (EGT L 295, 30.10.2002).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2774/02

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2002)

Ämne: Euromynt

Schweiziska forskare har enligt en artikel i The Times den 12 september 2002 nyligen visat att euromynt avger upp till 320 gånger mer nickel än vad som är tillåtet

enligt EU:s lagstiftning. Detta leder till att var tionde person som lider av nickelallergi drabbas av olika hudbesvär, något som beror på att mynten består av två olikfärgade delar, vilket ökar sannolikheten för korrosion och nickelfällning, särskilt när mynten kommer i kontakt med svett.

Har kommissionen undersökt om 1- och 2-euromynten kan vara hälsofarliga?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(6 november 2002)

Den slutsats som dras av författarna till undersökningen i fråga är missvisande eftersom det i parlamentets och rådets direktiv nr 94/27/EG av den 30 juni 1994 om ändring för tolfte gången av direktiv nr 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar)(1), hänvisas till föremål som kommer i direkt och långvarig kontakt med huden, som smycken eller armbandsur. Direktivet omfattar inte mynt. Vidare uppnåddes resultatet genom att 1- och 2- euromynt fästes på huden på patienter med nickelallergi under 48-72 timmar. Efter denna period utvecklade de en allergisk reaktion. Eftersom det är tydligt att dessa förhållanden inte återspeglar någon normal användning av euromynt anser inte kommissionen att det finns något behov av att vidta några åtgärder avseende euromynten.

Att undersökningen nyligen offentliggjorts ändrar inte kommissionens åsikt att en normal användning av euromynt inte utsätter de europeiska medborgarna för någon risk. Kommissionen har inte kännedom om några specifika fall med patienter som lider av nickelallergi som kan spåras tillbaka till hanteringen av 1- och 2-euromynt. Det finns dessutom inte några vetenskapliga bevis för att nickelallergi skulle ha blivit mer utbredd bland europeiska medborgare under senare tid.

Dessa slutsatser bekräftades nyligen i en oberoende undersökning som visade att den mängd nickel som frigjordes från 1- och 2-euromynt är betydligt mindre än den mängd som frigjordes från de nationella mynt som användes innan införandet av euron.

(1) EGT L 188, 22.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3763/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(23 december 2002)

Ämne: Säkerheten inom sjöfarten

En studie över hamnstatskontrollen utförd av hamnstatsarbetet i Europa, Paris MOU, visar på det kaos som råder inom EU. Som exempel kan nämnas att Italien i princip kontrollerar varannan båt som passerar landets hamnar, medan Frankrike endast kontrollerar var tionde. Man kan å andra sidan konstatera att Frankrike var ledande i initiativet att utestänga tankfartyg med enkla skrov som är över 15 år gamla från den ekonomiska zonen.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att harmonisera kontrollen av fartygen i hamnarna så att säkerheten inom sjöfarten ökar?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 februari 2003)

Som frågeställaren mycket riktigt påpekar visar den statistik som årligen offentliggörs av sekretariatet för Parisavtalet om hamnstatskontroll på stora skillnader mellan kontrolltätheten i de olika medlemsstaterna. Detta innebär emellertid inte att situationen är kaotisk.

reglerna för hamnstatskontroll har harmoniserats på gemenskapsnivå genom rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten(1).

Denna rättsakt har förstärkts till följd av Erika-olyckan, land annat genom att ett förfarande har införts för bannlysning av fartyg som vid upprepade tillfällen under de två eller tre senaste åren kvarhållits och som omfattas av den svarta lista över flaggstater med fler kvarhållna fartyg än genomsnittet. Dessa ändringar av direktiv 95/21/EG kommer att träda i kraft i slutet av juli 2003.

Kommissionen fäster största vikt vid efterlevnaden av reglerna för hamnstatskontroll, och har vid upprepade tillfällen påmint medlemsstaterna om deras skyldigheter i detta avseende, senast i sitt meddelande av den 3 december 2002(2). Kommissionen uppmanade samtidigt medlemsstaterna att rekrytera tillräckligt många inspektörer för att kunna kontrollera minst 25 % av fartygen, i enlighet med direktivet. Medlemsstaterna skall också se till att tillräckligt många inspektioner genomförs i alla deras hamnar och ankringsplatser, för att undvika att det uppstår frihamnar där undermåliga fartyg kan känna sig säkra.

Inom ramen för sin behörighet tänker kommissionen utnyttja alla rättsliga medel för att se till att de ovan nämnda reglerna tillämpas strikt. Kommissionen har redan inlett ett domstolsförfarande mot Frankrike och Irland för att dessa länder inte respekterat kravet på kontroll av minst 25 % av fartygen.

(1) EGT L 157, 7.7.1995.

(2) KOM(2002) 681 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1431/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Kommissionens inställning till transportministeriets planer på införande av snabbspårsjärnvägar i Galicien

Den spanska pressen uppmärksammade den 30 april det spanska transportministeriets planer på genomförande av snabbspårsjärnvägar på statlig mark med tanke på förbindelserna från Madrid till Valladolid, Extremadura, Valencia, Córdoba, Asturias och Toledo, förutom till Barcelona, utan att ta med Galicien i sammanhanget. Vad för slags projekt presenterade den spanska regeringen i fråga om detta för kunna räkna med EU:s medfinansiering?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 juli 2002)

När det gäller medfinansieringen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden påminner kommissionen parlamentsledamoten om att medlemsstaterna, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), endast behöver underrätta kommissionen om större projekt av den typ som definieras i artikel 25 i förordningen.

Hittills har de spanska myndigheterna lagt fram två ansökningar för kommissionen om medfinansiering genom Sammanhållningsfonden för snabbtågsförbindelserna Madrid/Barcelona/franska gränsen och Madrid/Valladolid. Snabbtågsförbindelsen Madrid/Cordoba är i drift sedan 1992.

Vad beträffar linjerna för höghastighetståg i Galicien påminner kommissionen parlamentsledamoten om flera tidigare svar på samma fråga, av vilka de senaste är följande: H-0362/02(2), H-0274/02(3) och E-2455/01 och E-2466/01(4).

(1) EGT L 161, 26.6.1999.

(2) Skriftligt svar av den 11.6.2002.

(3) Skriftligt svar av den 14.5.2002.

(4) EGT C 115 E, 16.5.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3925/02

från Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE) till kommissionen

(9 januari 2003)

Ämne: Konkurrens

Gemenskapens citronsektor befinner sig för närvarande i en svår period, främst på grund av EU:s orimliga koncessioner för varor från tredje land. Dessutom har den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker endast haft en marginell effekt på citronodlarnas organisationsförmåga i till exempel Spanien, där endast 20 procent av produktionen får avsättning via organisationer.

EU skall inom kort ändra direktiv 95/2/EG(1) om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel. I ett första utkast till ändring föreslog kommissionen att syntetisk citronsyra (E330) skulle ersättas med citronsaft, som har ett mycket högre näringsvärde. Detta skulle göra det möjligt att få avsättning för en stor del av citronöverskottet. Tyvärr har kommissionen nu ändrat det ursprungliga förslaget, och den syntetiska citronsyran finns nu med bland tillsatserna igen. Citronsyran används i livsmedel och läskedrycker för att öka surheten eller ge en syrlig smak.

Anser inte kommissionen att ändringen av direktiv 95/2/EG utgör ett gyllene tillfälle att åtminstone delvis lösa problemen och samtidigt ge konsumenterna ett nyttigare alternativ, nu när EU hela tiden strävar efter att förbättra livsmedlens kvalitet och säkerhet? Har kommissionen för avsikt att i samband med nästa sektorsreform föreslå åtgärder för att få den gemensamma organisationen av marknaden att fungera bättre?

(1) EGT L 61, 18.3.1995, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 januari 2003)

Användningen av citronsyra (E 330) i livsmedel regleras av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel. Vetenskapliga kommittén för livsmedel har utvärderat citronsyrans säkerhet och kommit fram till att citronsyra kan användas på ett säkert sätt i livsmedel. Det finns alltså inga säkerhetsskäl att inte använda citronsyra i livsmedel. Man bör lägga märke till att användningen av livsmedelstillsatser i livsmedelsproduktionen är frivillig och att konsumenterna informeras genom märkning. Hittills har emellertid många livsmedelsproducenter i EU föredragit att använda citronsyra eftersom den har tekniska fördelar jämfört med citronsaft.

När det gäller den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker har kommissionen för avsikt att föreslå förbättringar av de nuvarande bestämmelserna under andra kvartalet 2003, vilket begärdes i Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2001 och i det spanska ordförandeskapets slutsatser i juni 2002. En av de viktiga frågor som kommissionen kommer att ta upp i förslagen gäller bland annat sätt att förbättra organisationen och koncentrera utbudet i sektorn för frukt och grönsaker, inbegripet citroner.