SKRIFTLIG FRÅGA E-2953/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Utvidgning - fri rörlighet

Kommissionen torde ha missförstått min fråga E-1276/98(1). Jag har inte i samband med den frågat efter förhandlingspositionerna. Min fråga handlade i stället om andra aspekter som jag hoppas få mera upplysningar om nu när jag gör ett andra försök:

1. Har kommissionen tillgång till undersökningar om utvidgningen söderut och om frågor som berör arbetstagares migration och som ställts före utvidgningen söderut? Om kommissionen har tillgång till sådana: vilka är de och vad innehåller de?

2. Har kommissionen tillgång till undersökningar om vilka konsekvenser utvidgningen söderut kommer att få med tanke på migrationstrycket?

3. Har kommissionen tillgång till undersökningar om migrationspotentialen i samband med den förestående utvidgningen?

4. Från vilka realistiska uppskattningar utgår kommissionen i fråga om övergångsfristerna?

5. Utgår kommissionen från att förväntningarna på olika håll kommer att ta sig olika uttryck? Hur ser kommissionen i så fall på olikheterna?

6. Vad utgår kommissionen från i fråga om strukturen hos den migrationsvilliga befolkningen?

7. Vilka migrationsmotiv utgår kommissionen från?

8. Vad utgår kommissionen från i fråga om fördelningen mellan de olika länder till vilka migrationen riktar sig?

Kan kommissionen vid besvarandet av ovanstående frågor särskilt ta ställning till data från tiden efter det att Agenda 2000 framlagts i juli i fjol?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(16 december 1998)

När det gäller gemenskapslagstiftningens bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare avtalades det i samband med Spaniens och Portugals anslutning till gemenskapen om en övergångsperiod på sju år, och i fråga om Luxemburg om en längre period på tio år. Under övergångsperioden skulle fri rörlighet för arbetstagare genomföras gradvis. Eftersom det i praktiken inte uppstod några betydande migrationsströmmar utan antalet spanska och portugisiska medborgare som sökte arbete i de övriga medlemsstaterna tvärtom minskade, beslöt rådet enhälligt att minska övergångsperioden till sex år (åtta år för Luxemburg). Liksom vid alla tidigare utvidgningar har man befarat en våg av migration och som vid alla tidigare utvidgningar har denna rädsla inte förverkligats.

Flera undersökningar och artiklar har publicerats om den förestående utvidgningen för att bedöma hur migrationsströmmarna kommer att påverkas i framtiden. Kommissionen skickar kopior av två undersökningar(2) direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. I dessa förklaras de incitament och faktorer som påverkar migration samt svårigheterna att på ett vetenskapligt och metodologiskt korrekt sätt bedöma utvidgningens effekter.

När det gäller närmare uppgifter om en eventuell övergångsperiod hänvisar kommissionen till svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1267/98. Det är medlemsstaterna som tillsammans fastställer gemenskapens förhandlingsposition. Tillsvidare har inga beslut fattats om övergångsperioder när det gäller fri rörlighet för arbetstagare.

(1) EGT C 354, 19.11.1998, s. 87.

(2) "Ostmitteleuropa auf dem Weg in die EU - Transformation, Verflechtung, Reformbedarf" från Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung (1997) samt "Auswirkungen der EU-Osterweiterung auf den österreichischen Arbeitsmarkt" från Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung (1998).