SKRIFTLIG FRÅGA E-2141/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(17 juli 2001)

Ämne: Unionens politik om lika möjligheter till anställning för män och kvinnor

Kommissionens årliga rapporter om strukturfondernas verksamhet visar att det inte finns en verklig specifik politik för att främja kvinnors sysselsättningsgrad och lika möjligheter för män och kvinnor, eftersom medlemsstaterna endast genomför mindre projekt av symbolisk art som inte har något som helst politiskt inflytande på kvinnors sysselsättningsgrad. Med hänsyn till denna omständighet undrar frågeställaren vilka projekt kommissionen har för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten för kvinnor, och ur vilka budgetposter dessa kommer att finansieras, i enlighet med de beslut som fattades under toppmötet i Lissabon?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(10 september 2001)

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 beslutades att kvinnors genomsnittliga förvärvsfrekvens i EU skulle öka till över 60 % senast 2010 för att stödja det övergripande sysselsättningsmålet 70 %, vilket avspeglar det långsiktiga målet som är full sysselsättning. Detta bekräftades och framhävdes ytterligare vid Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001, när man beslutade att etappmålet 57 % för kvinnors förärvsfrekvens skulle uppnås senast 2005.

Tre viktiga gemenskapsinitiativ bör nämnas när det gäller att främja kvinnors sysselsättning. För det första tas Lissabonmålen för första gången upp i den övergripande riktlinjen A i sysselsättningsriktlinjerna för 2001(1). I riktlinjerna anges också att medlemsstaterna bör överväga att fastställa nationella mål för ökad förvärvsfrekvens för att bidra till det övergripande EU-mål som skall ha uppnåtts 2010.

Inom ramen för den årliga genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning görs nu en bedömning av de framsteg som gjorts när det gäller uppnåendet av de mål som fastställdes i Lissabon och genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna, vilket är i linje med artikel 128 (f.d. artikel 109 Q) i EG-fördraget. Bedömningen kommer att publiceras i den kommande gemensamma sysselsättningsrapporten 2001.

För det andra betonas jämställdhetsfrågor och kvinnors sysselsättning när det gäller Europeiska socialfondens verksamhet. I och med de reformer som genomfördes 1993 fastslogs att jämställdhet skulle vara ett gemensamt mål för alla strukturfonderna. Under programplaneringsperioden 19941999 bestod gemenskapens åtgärder av en kombination av direkt stöd till kvinnor och indirekt stöd som bidrar till ökad jämställdhet. Utvärderingen visar att strukturfondsstödet hade en viktig roll som katalysator för att lyfta fram jämställdhetsfrågorna i politiska initiativ inom medlemsstaterna. Detta har skett både genom Europeiska socialfondens reguljära verksamhet och genom pilotprojekt med stöd av gemenskapsinitiativen, särskilt Employment-initiativet.

Strukturfondsförordningarna för perioden 20002006(2) gör jämställdhetsintegrering (mainstreaming) till ett krav i alla program och åtgärder. I gällande förordningar för Europeiska socialfonden har den europeiska sysselsättningsstrategin en central roll i ESF-programmen. Ett viktigt inslag i denna strategi är att främja jämställdhet bland annat genom att öka kvinnors förvärvsfrekvens.

Kommissionen har starkt framhävt jämställdhetspolitiken i förhandlingarna med medlemsstaterna om de nya programmen. Dessa förhandlingar har bidragit till att ställa ytterligare medel till förfogande för att tillgodose kvinnors särskilda behov utöver vad som ursprungligen föreslagits av medlemsstaterna.

Praktiskt taget alla medlemsstater vill använda en kombinerad jämställdhetsstrategi i ESF-programmen. I programmen ingår såväl specifika åtgärder för att stödja jämställdheten som ett bredare åtagande att integrera jämställdhetsarbetet i alla åtgärder och programprioriteringar (mainstreaming). Det är svårt att ange en exakt siffra för den totala investeringen i jämställdhet. De specifika åtgärderna för att främja jämställdhet som stöds av ESF uppgår till nära 4 miljarder euro under perioden 20002006. Siffran blir betydligt högre om man räknar in de medel som används för jämställdhetsintegrering (mainstreaming).

Det är också viktigt att vara medveten om potentiella effekter av projekt som stöds genom gemenskapsinitiativet Equal. Equal kommer att testa och främja integrering av nya sätt att motverka diskriminering och ojämlikhet som drabbar arbetstagare och arbetssökande. Equal har ett anslag på cirka 3 miljarder euro, varav 8 % går till jämställdhetsarbetet.

Strukturfondsstödet till kvinnor täcker hela spektrumet av arbetsmarknadsåtgärder. Många betonar dock särskilda åtgärder för att utveckla och stödja strategier för barnomsorg, ökad flexibilitet när det gäller tillhandahållandet av utbildning, åtgärder för att bekämpa segregeringen på arbetsmarknaden samt stödåtgärder riktade till kvinnor (till exempel när det gäller att starta eget). Många av dessa åtgärder bör bidra till att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

Det finns också en rad specifika jämställdhetsprojekt som ingår i åtgärderna för ett lokalt åtagande för sysselsättning och som exempelvis är inriktade på att se till att unga kvinnors och mäns övergång till arbetslivet präglas av medvetenhet om jämställdhetsperspektivet eller på att fastställa goda lösningar när det gäller lokala åtgärder för att främja kvinnors sysselsättning, särskilt de som vidtas av tredje sektorn. Dessa projekt (för 2000) utvärderas löpande och resultaten kommer att finnas tillgängliga 2002.

För det tredje är jämställdhetsfrämjande i det ekonomiska livet ett av de centrala målen för ramstrategin för jämställdhet och det handlingsprogram som stöder den (20012005)(3). Femtio miljoner euro har redan anslagits för programmets genomförande (20012005). Man kommer att finansiera transnationella projekt som sköts av medlemsstaterna, nationella jämställdhetsorgan, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter och kvinnoorganisationer samt upplysningsverksamhet och forskning för att utveckla kunskaperna om den klyfta som finns mellan könen på arbetsmarknaden och sprida strategier avsedda att åtgärda den.

(1) Rådets beslut av den 19 januari 2001, EGT L 22, 24.1.2001.

(2) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 EGT L 161, 26.6.1999.

(3) KOM(2000) 335 slutlig.