SKRIFTLIG FRÅGA E-0577/03

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(28 februari 2003)

Ämne: Innebär mobiltelefoner fara för hälsan?

Enligt de undersökningar som svenska läkare nyligen utfört med försöksdjur vid Malmö högskola kan användning av mobiltelefon skada hjärnan. Detta gäller sannolikt i första hand ungdomar, eftersom användningen av mobiltelefon har ökat kraftigt inom denna grupp. Enligt forskningsresultaten misstänker man att den strålning som uppstår vid användning av mobiltelefon kan ta död på neuroner, vilka är de celler som svarar för hjärnans grundfunktioner. Detta kan i sin tur leda till en försvagning av den intellektuella kapaciteten och ge upphov till sjukdomar som degenererar hjärnan. Forskarna upptäckte även att när strålningen ökade i styrka ökade även antalet skadade neuroner i hjärnan.

Nämna undersökning skiljer sig från de flesta undersökningar angående mobiltelefonernas säkerhet på det sätt att man undersökt effekter på människohjärnan och inte sambandet med cancerutveckling.

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att se till att denna allvarliga fråga utreds ordentligt genom mer omfattande undersökningar och studier i hur långvarig användning av mobiltelefon påverkar människohjärnan?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(8 april 2003)

Mobiltelefoners, eller närmare bestämt elektromagnetiska fälts, påverkan på människors hälsa har varit föremål för ett antal forskningsprojekt som finansieras inom det särskilda programmet Livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna som ingår i EU:s femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Dessa projekt är inriktade på ett antal teoretiska, hälsorelaterade händelser (endpoints), bl.a. utveckling av cancer samt påverkan på hörseln och centrala nervsystemet. Ett av projekten, som startade i januari 2002 och som planeras pågå i tre år, behandlar särskilt de möjliga effekterna på nervsystemet och särskilt på hjärnan(1). Hittills har projektet varit inriktat på dosimetri och noggranna beräkningar i samband med det mänskliga huvudet.

Gemenskapens totala bidrag till dessa projekt inom femte ramprogrammet uppgår till nära 11 miljoner euro. Ytterligare forskningssamordning stöds via Cost (åtgärd 281) som sammanlänkar forskning som huvudsakligen finansieras på nationell nivå(2). I maj 2002 hölls ett seminarium för att diskutera påverkan på barn och sedan dess har en särskild snabbutredning arbetat med denna fråga. I november 2003 kommer ännu ett seminarium att hållas i Budapest, där man särskilt kommer att ta upp hur mobiltelefonanvändning påverkar den mänskliga hjärnan.

Som ett led i sjätte ramprogrammet (20032006) tänker kommissionen fortsätta att främja denna omfattande forskning genom att upprätta ett politiskt orienterat forskningsnätverk. Syftet med detta nätverk är att sammanföra representanter för många av de främsta forskningsprojekten om elektromagnetiska fält med andra intressenter (representanter för industrin, tillsynsmyndigheter, hälso- och sjukvårdsväsendet, icke-statliga organisationer och särskilda intressegrupper) för att bedöma resultaten av forskningsinsatserna. Detta tema ingick också i den första ansökningsomgången inom sjätte ramprogrammet och torde utgöra en kostnadseffektiv ram för att studera olika aspekter av långvarig användning av mobiltelefoner.

EU:s vetenskapliga kommitté för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (CSTEE) granskar de senaste forskningsresultaten om de möjliga hälsoeffekterna av elektromagnetiska fält(3). Kommittén har bekräftat att den exponeringsnivå som rekommenderas i rådets rekommendation 1999/519/EEG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz)(4) ger ett tillräckligt skydd mot exponering för elektromagnetiska fält.

Genom denna kombination av forskningsfinansiering, främjande av vetenskaplig samordning och regelbunden vetenskaplig expertgranskning kommer kommissionen att spela sin roll i den viktiga debatten om användningen av mobiltelefoner.

(1) Se www.ramp2001.org.

(2) http://www.cost281.org.

(3) Mer information finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html.

(4) EGT L 199, 30.7.1999.