ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2856/98

från Niall Andrews (UPE) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Programmet för europeisk volontärstjänst

En överenskommelse mellan Europaparlamentet och rådet ger programmet för europeisk volontärstjänst en budget på 47,5 miljoner ecu för 1998-1999. Vilka garantier kan kommissionen ge beträffande en gynnsam behandling av de irländska ansökningarna, och ämnar kommissionen beskriva huvudområdena för beviljande av stöd i programmet för europeisk volontärstjänst 1998-1999?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(5 november 1998)

Europeisk volontärtjänst för ungdomar har föregåtts av en tvåårig pilotverksamhet, i vilken irländska ungdomar och organisationer har deltagit aktivt (66 irländska volontärer har sänts ut, 85 europeiska volontärer har tagits emot av irländska organisationer). Kunskap och information om innehållet i och förfarandena för europeisk volontärtjänst har därför fått en bred spridning bland potentiella irländska sökande. Detta borde underlätta för dem att delta i det nyligen inrättade programmet.

Programmet Europeisk volontärtjänst för ungdomar är till stor del decentraliserat. Genomförandet av det i Irland kommer i hög grad att bero på de åtgärder som vidtas av den irländska nationella samordningsenheten "Leargas - the exchange bureau". Den har redan framgångsrikt deltagit i pilotfasen av Europeisk volontärtjänst och har också visat sig vara en mycket effektiv drivkraft för genomförandet av programmet Ungdom för Europa. Den effektivitet och kompetens som Leargas har visat, borde vara en tillgång för irländska ungdomars och organisationers deltagande under de kommande månaderna. De kommer givetvis att ha samma möjligheter att delta i Europeiska volontärtjänsten som medborgare från andra medlemsstater.

När det gäller de huvudområden som kommer att få stöd har kommissionen upprättat en arbetsplan där de anges i stort för 1998. Planen har fått fullt stöd från programkommittén. För 1998 ligger programmets tyngdpunkt fortfarande på utveckling av långa (6-12 månader) volontärtjänstsprojekt, men även följande verksamheter har fått större vikt: korta (3 veckor-3 månader) volontärtjänstsprojekt; förberedelse och utbildning av unga volontärer, projektledare och stödpersonal; nyskapande och kreativa projekt som startas av ungdomar efter deras volontärtjänst. Stöd till speciella projekt(som har anknytning till viktiga evenemang i vissa medlemsstater), till projekt tillsammans med icke-medlemsstater och till korta experimentprojekt planeras också.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2987/98

från John Iversen (PSE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Krav på inrättande av nationella register med uppgifter om konsumtion av läkemedel för djur

De europeiska konsumenternas ökade efterfrågan på sunda och rena livsmedel har skapat behov av ökad kontroll av läkemedelskonsumtionen inom jordbruket. Antibiotiska tillväxtämnen och en överkonsumtion av läkemedel skapar resistenta bakterier och på längre sikt finns det risk att människor kommer att dö i sjukdomar som influensa och lunginflammation då dessa inte längre kan behandlas med antibiotika.

Om man inrättade nationella register med uppgifter om läkemedelskonsumtionen inom jordbruket skulle man kunna jämföra konsumtionen i de olika medlemsländerna och på så sätt kunna påtala om konsumtionen av läkemedel var alltför hög i några av medlemsländerna. Dessutom skulle man få ett instrument för forskning kring sambandet mellan resistenta bakterier och läkemedelskonsumtion. Man kan redan skönja ett mönster: Antalet resistenta bakterier är mycket lägre i Skandinavien, där konsumtionen är låg jämfört med länder som Storbritannien, Nederländerna och Belgien.

Anser inte kommissionen att det skulle kunna vara på sin plats att lägga fram ett förslag om inrättande av nationella register med uppgifter om läkemedelskonsumtionen inom jordbruket? Samtidigt skulle kommissionen kunna lägga fram ett förslag om att antibiotika skall vara receptbelagda i medlemsländerna, vilket skulle hindra bönderna från att använda läkemedel som tillväxtämne.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Martin Bangemann

(11 november 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2208/98

från Ulrich Stockmann (PSE) till kommissionen

(16 juli 1998)

Angående: Gemenskapsstöd till den tyska delstaten Sachsen-Anhalt för år 1997

Vilka belopp beviljades och utnyttjades som gemenskapsstöd till den tyska delstaten Sachsen-Anhalt för år 1997 från vilka åtgärder och program?

1. Från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)?

2. Från Europeiska socialfonden (ESF)?

3. Från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)?

4. Från gemenskapens forskningsprogram?

5. Från gemenskapsprogram på energiområdet?

6. Från gemenskapsprogram på miljöområdet?

7. Från gemenskapsinitiativ?

8. Från andra gemenskapsprogram?

Kompletterande svar

från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(19 oktober 1998)

Som komplement till sitt svar av den 11 september 1998(1) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

(1) EGT C 50, 22.2.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2803/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(17 september 1998)

Angående: Lokalanställd personal vid Europeiska kommissionen i Athen

Europeiska kommissionens representation i Athen bemannas sedan många år tillbaka av lokalanställd personal med uppgift att sköta verksamheten vid kontoret i Grekland.

Jag ber Europeiska kommissionen upplysa mig om följande:

1. Vem bestämmer om hur stor den månatliga ersättningen för de lokalt anställda i Athen skall vara?

2. Vilka kriterier ligger som grund för denna ersättning?

3. Vilka olika lönegrader förekommer?

4. Vilka exakta bestämmelser gäller beträffande de anställdas försäkring?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(27 oktober 1998)

1. och 2. Arbetsvillkoren för de lokalanställda på representationskontoret i Aten har fastställts i de bestämmelser som antogs av kommissionen den 14 mars 1997 och som upprättades för att utveckla villkoren i artikel 79 och följande artiklar i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. Bestämmelserna ses över med jämna mellanrum för att anpassa de lokalanställdas löner enligt parametrarna i dessa. Lönerna fastställdes ursprungligen i förhållande till den lokala arbetsmarknaden och anpassas efter konsumentprisindex och löneutvecklingen i offentlig och privat sektor.

3. För närvarande finns 21 lönegrader för de lokalanställda.

4. Såsom anges i artikel 80 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna är de lokalanställda anslutna till det nationella socialförsäkringssystemet och kommissionen är ansvarig för arbetsgivarens andel av de sociala avgifterna. Emellertid ingår i de lokala bestämmelserna en tilläggsförsäkring som täcker sjukdomsfall, invaliditet och olycksfall i arbetet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2107/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: Kärnvapenprov

Efter de senaste kärnvapensprängningarna i Asien växer oron, inte bara över Turkiets och Pakistans samarbete i frågor som rör ländernas kärnvapenprogram utan också över Turkiets allt mer omfattande aktiviteter på området för kärnenergi. Landet låter uppföra kärnkraftverk på områden som är särskilt känsliga för jordbävningar (Akköy i Turkiet). Det har också uttryckts farhågor om att de reaktorer som uppförs i Akköy kanske inte bara kommer att producera kärnenergi utan också kommer att förvandla landet till en kärnvapenmakt.

1. När det gäller reaktorerna i Akköy - känner kommissionen till farorna i samband med ett eventuellt jordskalv?

2. Kan kommissionen utnyttja alla medel som står till dess förfogande för att kontrollera det eventuella stöd som Turkiet eller andra länder ger till Pakistan för tillverkning av kärnvapen?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(18 september 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på skriftlig fråga E-1876/98 från Nikitas Kaklamanis(1).

Kommissionen har ingen behörighet att delta i valet av plats för anläggningar. De turkiska myndigheterna, särskilt landets tillsynsmyndighet för kärnenergi, den turkiska atomenergimyndigheten (TAEA), ansvarar för detta urval som sker inom ramen för Internationella atomenergiorganets (IAEA) allmänna riktlinjer.

Syftet med kärnkraftsanläggningsprojektet för civilt bruk i Akkuyu är att tillgodose den växande efterfrågan på elkraft som väntas i Turkiet under de kommande åren. Det avtal som ligger till grund för förbindelserna mellan gemenskapen och Turkiet medger inte något samarbete mellan kommissionen och Turkiet på kärnenergiområdet.

Turkiet är part till Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen. Det åligger därför Internationella atomenergiorganet att övervaka att användningen av kärnenergi för fredliga ändamål inte avleds av det berörda landet till militära syften, särskilt inte i dess eventuella förbindelser med sådana tredje länder som inte har undertecknat detta fördrag.

Efter den jordbävning som nyligen inträffade i Adana-området bekräftade de turkiska myndigheterna att alla nödvändiga säkerhetsåtgärder är planerade i fråga om den kommande anläggningen i Akkuyu. Ingen byggnadsverksamhet har ännu påbörjats vid anläggningsplatsen. Valet av konsortium med uppdrag att utföra detta arbete torde komma att offentliggöras under augusti 1998.

(1) Se s. 12.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2018/98

från Hiltrud Breyer (V) till rådet

(29 juni 1998)

Angående: Förordning 258/97 om nya livsmedel

Skulle rådet kunna förklara hur bestämmelserna i artikel 8 i förordning 258/97(1) skall fungera i praktiken? I synnerhet följande:

- Vilket slags ord rekommenderas för att uppfylla bestämmelserna i artikel 8.1 a sista stycket där det krävs att märkningen skall ange både vilka egenskaper som har förändrats och vilken metod som använts för att uppnå dessa egenskaper?

- Vilka kriterier skall tillämpas för de bedömningar som erfordras enligt artikel 8.1 b och c (särskilda hälsoeffekter och etiska betänkligheter) och vem skall tillämpa dem?

Svar

(19 oktober 1998)

I enlighet med bestämmelserna i fördraget åligger det medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa den förordning som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till och kommissionen, eventuellt under domstolens överseende, att övervaka tillämpningen av förordningen.

(1) EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2333/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: Registreringsavgift på fordon

Är kommissionen medveten om att det läggs en registreringsavgift på fordon som importeras till Irland i andra hand från andra medlemsstater? De irländska tullmyndigheterna lägger denna skatt på ett nominellt värde som alltid överstiger det verkliga marknadsvärdet. Håller kommissionen med om att denna skatt står i motsättning till principerna om den inre marknaden?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 september 1998)

Kommissionen är medveten om att det i Irland har införts en registreringsavgift på begagnade bilar. Generellt tas den irländska registreringsavgiften på personbilar ut vid den första registreringen av fordonet som en procent på återförsäljningsvärdet inklusive mervärdesskatt (försäljningspriset på den öppna marknaden). I enlighet med EG-domstolens rättspraxis, som bekräftats genom domen av den 23 oktober 1997 i mål C-375/95(1) (kommissionen mot Grekland), skall registreringsavgiften på begagnade bilar beräknas på bilens återförsäljningsvärde med hänsyn till dess faktiska värdeminskning. När det gäller fordon som varaktigt förs från en medlemsstat till en annan medlemsstat, kan ett sådant beskattningssystem endast bedömas vara förenligt med artikel 95 i EG-fördraget om det är utformat så att möjligheten utesluts att importerade varor beläggs med högre skatt än inhemska varor och att det därigenom under inga omständigheter kan få en diskriminerande verkan. Om skatten på importerade varor och den skatt som läggs på motsvarande inhemska vara beräknas på olika sätt på grundval av olika kriterier och detta leder till att en högre skatt påförs den importerade varan utgör detta således en överträdelse av artikel 95 i EG-fördraget. Värdet av den importerade begagnade bilen i fråga bör följaktligen jämföras med priset på begagnade bilar som är till salu i Irland. De sistnämnda bilarnas återförsäljningspris inbegriper faktiskt en resterande del av de skatter som erlades när bilen registrerades för första gången i Irland (i allmänhet när bilen var ny).

I det här fallet är det svårt att ur den information som lämnats om beräkningen av skatteunderlaget, vilken grundas på ett teoretiskt värde, sluta sig till att den irländska registreringsavgiften på importerade begagnade bilar måste anses strida mot de ovan nämnda grundläggande principerna. Om parlamentsledamoten har uppgifter om enskilda fall, skulle kommissionen vilja undersöka dessa. Den skulle inte underlåta att vidta nödvändiga åtgärder om det framkommer att gemenskapslagstiftningens principer inte har följts. Kommissionen har på det här området nyligen antagit ett förslag till rådets direktiv i syfte att ändra den befintliga gemenskapslagstiftningen och förbättra den fria rörligheten för personer och fordon. I fråga om en utflyttning från en medlemsstat och inflyttning till en annan, föreslår kommissionen att medlemsstaterna inte bör ta ut registreringsavgift på fordon som förts in på deras territorium.

(1) EGT C 108, 7.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2637/98

från Otto von Habsburg (PPE) , Hiltrud Breyer (V) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) och Karl Habsburg-Lothringen (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Visumtvång för Bulgarien och Rumänien

1. Hur anser kommissionen att hjälpen före anslutningen av Bulgarien och Rumänien till Europeiska unionen låter sig förenas med visumtvång för deras medborgare?

2. Känner kommissionen till de delvis oacceptabla villkoren under vilka bulgariska respektive rumänska medborgare erhåller visum för inresa i ett av EU:s medlemsländer? Avser kommissionen att sänka kraven och villkoren för att erhålla sådana visum och avskaffa dem inom överskådlig tid?

3. Anser kommissionen att den zigenska befolkningsandelen i dessa länder är ett hinder för att stryka dessa länder från den gemensamma förteckningen enligt artikel 100c i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen? Om ja, varför?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti

(10 november 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 096 , 08/04/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FRÅGA E-3069/98 från David Bowe (PSE) till kommissionen (9 oktober 1998) Angående: Primater Vilken är kommissionens politik och praxis för att använda EU:s medel till finansiering av experiment på primater? För vilka totala summor har EU finansierat experiment på primater under vart och ett av följande år: 1996, 1997 och 1998 (fram till nu)? För hur många primater gäller dessa belopp?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1372/98

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(7 maj 1998)

Angående: Fackföreningar och fiskodlingar

Framstegen för fiskodlingarna i Grekland är häpnadsväckande, särskilt i västra Grekland där mer än 1 000 personer har sin sysselsättning i sådana företag. På initiativ av fackföreningarna, särskilt från LO-kontoret i Messolongi, har det även bildats en fackförening som försöker organisera de anställda längs kusten från Messolongi till Igoumenitsa. Trots detta nås jag ideligen av fackföreningars protester om att arbetsgivarna har för vana att utöva påtryckningar mot arbetstagarna för att de skall dra tillbaka sitt undertecknande av den nya fackföreningens grundmanifest eller inte bli medlemmar i denna. Vissa av dessa fall har jag även personligen kunnat konstatera vid besök på platsen.

Kommissionen tillfrågas om sådana åtgärder är förenliga med de grundläggande principerna för gemenskapspolitiken, den sociala stadgan och övriga bestämmelser i föredragen och om den anser det fylla något syfte att begära av de grekiska myndigheterna att de skall kräva att de respekteras även i detta konkreta fall?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(22 juni 1998)

Det finns inte någon gemenskapslagstiftning om föreningsrätt. I själva verket föreskrivs det tydligt i artikel 2.4 i avtalet om socialpolitik, som skall införlivas i artikel 137 i EG-fördraget, att bestämmelserna i denna artikel inte gäller bl.a. föreningsrätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1189/98

från John Cushnahan (PPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Angående: Fördelning av personalen

Hur många av de anställda i alla kategorier i GD XVII har samma nationalitet som den kommissionär som är ansvarig för det generaldirektoratet? Hur förhåller sig detta antal till antalet anställda av kommissionärens nationalitet inom kommissionen som helhet?

Hur många anställda av kommissionärens nationalitet har rekryterats till GD XVII sedan början av 1995 och hur förhåller sig detta antal till den totala rekryteringsnivån när det gäller anställda av kommissionärens nationalitet sedan 1995?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(3 juli 1998)

Den 1 april 1998 var antalet anställda på generaldirektoratet för energi av den nationalitet som frågeställaren avser i sin skriftliga fråga följande:

Kategori A 24 av 191 tillsatta tjänster;

Kategori B 10 av 183 tillsatta tjänster;

Kategori C 7 av 133 tillsatta tjänster;

Totalt 41 av 507 tillsatta tjänster;

I kommissionen som helhet är antalet anställda av denna nationalitet som följer:

Kategori A 341 av 6 007 tillsatta tjänster;

Kategori B 131 av 3 564 tillsatta tjänster;

Kategori C 200 av 5 642 tillsatta tjänster;

Kategori D 32 av 842 tillsatta tjänster;

Kategori LA 145 av 1 889 tillsatta tjänster;

Totalt 849 av 17 961 tillsatta tjänster;

Sedan början av 1995 har generaldirektoratet för energi rekryterat 9 tjänstemän och andra anställda av denna nationalitet (6 A, 1 B, 2 C).

Sedan 1995 har det inom kommissionen som helhet anställts 138 tjänstemän och andra anställda av denna nationalitet (57 A, 23 B, 23 C, 3 D, 32 LA).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2036/98

från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Duisburg, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Duisburg i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Duisburg erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(6 juli 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2329/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: Nätverket Echelon

I ett dokument från Europaparlamentet (upprättat av STOA) står det att det har skapats ett telematiskt nätverk för industrispionage med namnet "Echelon" och att länder som framför allt konkurrerar handelsmässigt med EU (USA, Kanada m.fl.) men även Storbritannien är med i detta nätverk. I dokumentet står att nätverket inte är begränsat endast till att bevaka företag, utan att det även har utvidgat sina "nobla" verksamheter till att ha regeringar och alla typer av organisationer under bevakning.

Frågan är ytterst allvarlig och skapar berättigade frågetecken vad gäller möjligheten att även övervaka EU-medborgare och följaktligen göra intrång i deras privatliv.

Kan Europeiska kommissionen ange sin inställning i den omfattande frågan om spionage via ovannämnda nätverk, något som snedvrider den fria konkurrensen, skapar risker för medborgarnas privatliv och även är en provokation från Storbritanniens sida, eftersom dess deltagande i ett nätverk som spionerar på andra länder inom unionen skadar varje tolkning av solidariteten mellan EU:s medlemsstater.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Martin Bangemann

(25 september 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1776/98 från Lucio Manisco(1).

(1) Se s. 90.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1512/98

från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen

(13 maj 1998)

Angående: Arkeologiska fynd i Portuense-området i Rom

Enligt lokalpressen har ett privat företag, utan något tillstånd förutom det från Roms provinsförvaltning för "tillfälligt tillträde till väg till byggplats", börjat bygga en väg på kommunägd mark i Portuense-området i Rom, ett område där många byggprojekt redan utförts utan något tillstånd. Under utgrävningsarbetet i samband med vägbygget i detta område hittades nyligen värdefull mosaik från antiken i detta område och, enligt flera vittnen, även en antik sarkofag och gömda rester av Claudius-akvedukten.

Dessa värdefulla fynd tycks genast ha hemlighållits och många av dem har stulits.

1. Anser inte kommissionen att det vore lämpligt att be de italienska myndigheterna ingripa för att förhindra att värdefulla arkeologiska fynd förstörs?

2. Finns det några direktiv som särskilt behandlar skyddet av det arkitektoniska kulturarvet och har Italien i så fall införlivat dessa bestämmelser i sin nationella lagstiftning?

3. Har kommissionen utarbetat några dokument eller undersökningar på detta område?

4. Vad anser kommissionen rent allmänt i denna fråga?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Det finns inget gemenskapsdirektiv om skydd av arkeologisk egendom. I det aktuella fallet finns det följaktligen ingen rättslig grund för ett direkt ingripande av kommissionen. Befogenheten i fråga om skydd av kulturella värden ligger hos medlemsstaternas nationella eller regionala myndigheter.

Kommissionen har tidigare gett stöd till föredömliga projekt som bland annat syftat till arkeologiska insatser. Idag får sådana initiativ stöd inom ramen för Rafael-programmet. Inget av dessa initiativ har dock haft något samband med det fall som parlamentsledamoten hänvisar till.

Kommissionen beklagar det inträffade och önskar en strikt tillämpning av den italienska lagstiftningen, som genom lag nr 1089 av den första juni 1939 har skyddat det enastående kulturarvet på den italienska halvön i över sextio år.