SKRIFTLIG FRÅGA E-3741/98

från Encarnación Redondo Jiménez (PPE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Metylbromid (ett ämne som påverkar ozonskiktet) och jordbruket

Enligt rådets förslag till förordning om ämnen som påverkar ozonskiktet skall bekämpningsmedlet metylbromid, tidigareläggs av det planerade användningsförbudet från år 2005 på det sätt som avtalades i Montreal-protokollet, till den 1 september 1997.

1. Har kommissionen beaktat den ekonomiska förlust som detta beslut innebär för lantbrukarna, framför allt då frukt- och grönsaksproducenterna?

2. Har kommissionen för avsikt att kompensera dessa producenter för uppkomna förluster?

3. Subventionerar kommissionen initiativ för sökande efter alternativ till metylbromid och prioriterar man i så fall detta på ett sådant sätt den av kommissionen föreslagna tidigareläggningen av förbudet kräver?

4. Om kommissionen subventionerar sökandet efter de alternativ som nämns under punkt 3, när tror man då att garanterat ofarliga alternativ till metylbromid kommer att finnas?

5. Hur tänker kommissionen kontrollera införsel av jordbruksprodukter från tredje land där förbudet inte träder i kraft förrän år 2005?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(10 februari 1999)

Vid utarbetandet av förslaget om att förbjuda metylbromid år 2001(1) tog kommissionen hänsyn till miljömässiga, tekniska och ekonomiska faktorer. Kommissionen känner till att det redan finns tekniskt och ekonomiskt hållbara alternativ för de flesta av användningsområdena för metylbromid i gemenskapen. Inom områden där man vid införandet av förbudet inte kan använda sig av dessa alternativ kan man ansöka om undantag för kritiska användningsområden. Det följer av detta att kommissionen inte förutser några större ekonomiska svårigheter till följd av förbudet mot metylbromid och inte heller något behov av kompensation.

Kommissionen känner till flera forskningsprojekt i gemenskapen där man undersöker alternativ till metylbromid. Det finns också viktiga projekt som går ut på att demonstrera för jordbrukarna hur de kan använda de alternativ som redan är tillgängliga. Sådana projekt skulle kunna få finansiering från kommissionen inom ramen för flera olika program, t.ex. Fair, Meda och Life. Kommissionen har samfinansierat två seminarier för att undersöka tillgången på alternativ till metylbromid i de södra medlemsstaterna (Teneriffa i april 1997 och Rom i april 1998). Resultatet blev att man fick fram uppgifter om flera olika alternativ som skulle kunna passa jordbruket i Medelhavsområdet. Det finns både kemiska och icke-kemiska alternativ och flera av dem kan betraktas som oskadliga. Det överensstämmer bättre med målsättningen om ett hållbart jordbruk att använda de flesta av dessa alternativ än att fortsätta att använda det mycket giftiga ämnet metylbromid.

Kommissionen har inga planer på att kontrollera importen till gemenskapen av jordbruksprodukter från tredje land där användningen av metylbromid inte är förbjuden. Som framgår ovan anser kommissionen inte att sådana produkter skulle ha några fördelar enbart för att man har använt metylbromid vid odlingen. Tvärtom så har många snabbköp på norra Europas större marknader redan beslutat att undvika att köpa frukt och grönsaker som har odlats med användning av metylbromid. Det är snarare sådana produkter som riskerar att drabbas av ekonomiska nackdelar och eventuellt motstånd från konsumenterna. Kvalitetsprodukter som har odlats utan användning av metylbromid kan förbli konkurrenskraftiga. Detta har tidigare visats av de jordbrukare i och utanför gemenskapen som är framgångsrika på området utan att använda metylbromid.

(1) EGT C 286, 15.9.1998.