SKRIFTLIG FRÅGA E-3712/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Tolkandet av journalistiska ändamål i EU:s dataskyddsdirektiv

EU:s dataskyddsdirektiv har vållat mycket juridisk huvudbry i Sverige. Den 13 juni 2001 meddelades att Högsta domstolen (HD) ansåg att en åtalads (Börje Ramsbro) hemsida är journalistisk och inte omfattas av den svenska personuppgiftslagen (PUL). Domen gick därmed tvärtemot tidigare domar i Stockholms tingsrätt och Svea hovrätt, som båda sade att brott begåtts mot datalagstiftningen. Datainspektionen och Riksåklagaren fick också bakläxa för att de hade tolkat PUL på ett felaktigt sätt. Efter två års processande gav HD Börje Ramsbro rätt när de skrev i sin dom: (Hemsidan) anses ligga väl inom ramen för ett journalistiskt ändamål att informera, utöva kritik och väcka debatt om

samhällsfrågor av betydelse för allmänheten. HD betonar dock att det inte är domstolens sak att göra en kvalitetsbedömning av sidan och inte heller av sakuppgifterna. De kan i stället prövas i ett vanligt förtalsmål.

Däremot slog HD fast att offentliga personer som bankdirektörer och politiker måste tåla kritik i sin yrkesroll även om den framförs på privata hemsidor på nätet. HD anser att det varken strider mot PUL eller EU:s bakomliggande datadirektiv. Domen får stor principiell betydelse för alla svenska hemsidor. Begreppet journalistiska ändamål måste hädanefter tolkas mycket mera generöst än tidigare. Undantaget skall inte bara gälla journalister och grundlagsskyddade medier, utan även vanliga medborgare som vill framföra kritik mot namngivna makthavare.

Anser kommissionen att journalistiska ändamål bör tolkas så generöst som Högsta domstolen slår fast?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Kommissionen vill erinra om att medlemsstaterna enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(1) skall besluta om undantag och avvikelser från bestämmelserna i direktivet med avseende på behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller för konstnärligt eller litterärt skapande, endast om de är nödvändiga för att förena rätten till privatlivet med reglerna om yttrandefriheten.

Överförd till den svenska dataskyddslagen från 1998 har artikeln följande lydelse [Svensk version]:

7 § Bestämmelserna i denna lag tillämpas inte i den utsträckning det skulle strida mot bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen.

Bestämmelserna i 9-29 och 33-44 §§ samt 45 § första stycket och 47-49 §§ skall inte tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande.

Kommissionen saknar befogenhet att kommentera avgöranden av nationella domstolar, däribland Högsta domstolens dom som parlamentsledamoten hänvisar till, då de tillämpar nationell lag i specifika fall. Direktivet skall i sista hand tolkas av EG-domstolen, i synnerhet genom förhandsavgöranden enligt artikel 234 i EG-fördraget. I det sammanhanget vill kommissionen påpeka att Göta hovrätt har framställt ett antal frågor till domstolen gällande en hemsida (Mål C-101/01, Åklagarmyndigheten i Jönköping, ej avgjort).

(1) EGT L 281, 23.11.1995