ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0488/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Informationskontor i Lancashire

Som en del av GD X:s program med åtgärder för unga människor var informationskontoret för landsbygdens utveckling i Lancashire ett av de fem informationskontor vars verksamhet utvärderades när det gäller tillhandahållandet av information om Europa på skolorna på landsbygden.

1. Hur många skolor i Lancashire kontaktades och vilka grupper omfattades?

2. Hur många svarade?

3. Vilka frågor ställdes?

4. I vilken rapport har kommissionen gjort en analys av de svar som inkommit från Förenade kungariket?

5. Kan kommissionen ge mig en kopia av den skrivelse som GD X skickade och en kopia av sina slutsatser?

Vilka anslag har tilldelats detta informationskontor? Vad tänker kommissionen göra för att åtgärda de brister som framkommit genom undersökningen?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(8 maj 2001)

1. Femtiotre skolor i Lancashire och Cumbria fick en enkät via post. Åldersspannet var 11-18 år.

2. Svarsfrekvensen för enkäten var 30 %.

3. De huvudfrågor som täcktes i enkäten var:

- Vilka var huvudkällorna för EU-information för skolorna.

- Hur ofta användes dessa källor.

- Betalade skolorna för detta.

Skolorna ombads att:

- utvärdera källorna vad gällde medium, tillträde, kostnad, kvalitet och relevans,

- lämna information om hur de använde och spred informationen,

- lämna information om vilken EU-information de behövde i vilka format/genom vilket medium.

4. När projektet avslutades utarbetades en projektrapport. En sammanfattning av slutsatserna i den offentliggjordes på sidan 29 i en publikation med titeln Rural information and promotion carrefours: At the very heart of Europe.

5. Innehållet i enkäten beskrivs i punkt 3. Individuella svar har inte behållits.

Budgeten för de olika carrefour-kontoren är inte lika. Bidraget från kommissionen till Lancashire Carrefour var 10 000 ecu 1997 när projektet genomfördes, i dag är det 15 000 euro.

Syftet med kontoren är att erbjuda information om gemenskapen och dess politik och program till allmänheten i landsbygdsområden; uppmuntra dialog och samarbete mellan de olika parter som verkar på regional nivå, och mellan olika regioner inom Europa; delta i debatten om EU och ge feedback till kommissionen om effekten av dess verksamhet.

En av de punkter som skolorna tog upp gällde att ta med medvetenhet om EU i den nationella läroplanen. Denna är dock den brittiska regeringens angelägenhet.

The Central Bureau for International Education and Training (en del av the British Council) samordnar informationen om EU till utbildningssektorn i Storbritannien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0423/01 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet. Förenta staternas utrikespolitik.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 261 E , 18/09/2001 s. 0113 - 0114



SKRIFTLIG FRÅGA E-0423/01 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet (20 februari 2001) Ämne: Förenta staternas utrikespolitik Vad anser rådet om de officiella uttalanden som gjorts av Förenta staternas nye vice president, Dick Cheney, om landets nya utrikespolitik i fråga om Kuba och Irak och dess mål att övertyga resten av världen att acceptera konstruktionen av ett nationellt missilförsvar, känt som NMD-systemet? Svar (30 maj 2001) När det gäller frågan om det s.k. NMD-systemet hänvisas den ärade parlamentsledamoten till svaret på skriftlig fråga nr E-0552/01 om Förenta staternas missilförsvar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1008/01

från Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Ratificering av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 182

Internationella arbetsorganisationens konvention nr 182 av den 17 juni 1999 behandlar de värsta formerna av barnarbete och de åtgärder som vidtagits för att avskaffa dessa. Kan kommissionen ange vilka av EU:s medlemsstater som undertecknat och ratificerat konventionen?

Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att få samtliga medlemsstater att ratificera och genomföra Internationella arbetsorganisationens konvention nr 182?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(5 juni 2001)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-0299/01 från Hanja Maij-Weggen(1). Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) har Danmark, Spanien, Irland, Italien, Luxemburg, Portugal, Finland and Storbritannien nu ratificerat ILO:s konvention nr 182.

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 213.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0427/01

från Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) och Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen

(16 februari 2001)

Ämne: Förflyttning av Nuclear Safetys personal från gemensamma forskningscentret i Ispra till Petten

Den 7 december 2000 besvarade kommissionen en fråga från Europaparlamentet (P-3619/00(1)) och konstaterade att den inte ämnar äventyra driften vid eller behörigheten hos forskningscentret i Ispra och att den försöker undvika en nedskärning av personalen vid centret.

Är kommissionsledamot Busquin medveten om att ett beslut om förflyttning av Nuclear Safetys verksamhet och personal från Ispra till Petten plötsligt antogs i januari 2001?

Kan kommissionen tala om vad som ligger bakom detta beslut?

Varför betraktade kommissionen inte det som relevant att höra parlamentet innan beslutet fattades?

Vad kommer beslutet att innebära för personalen i Ispra?

(1) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 196.

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(17 april 2001)

I svaret på fråga P-3619/00 av den 7 december 2000 konstaterade kommissionen inte alls att den hade för avsikt att undvika en personalomflyttning.

Inom ramen för den granskning i prioriteringshänseende som inleddes i början av 2000 antog kommissionen (vid ett möte den 26 juli förra året) rekommendationerna från den kommitté som inrättats för granskningen.

Kommissionen bad därvid kommissionär Philippe Busquin att ge Gemensamma forskningscentret (GFC) i uppdrag att undersöka möjligheterna att stänga Petten alternativt skära ned personalen med 200 tjänster genom att minska verksamheten på alla GFC:s verksamhetsområden.

Undersökningen rörande möjligheterna att stänga Petten har avslutats, och slutsatserna tillställdes kommissionen i form av ett meddelande antaget den 22 januari 2001(1).

I slutsatserna rekommenderas bl.a. att den verksamhet som gäller studier av minskningar av bilars utsläpp flyttas från Petten till Ispra, och att reaktorsäkerhetsavdelningen flyttas från Ispra till Petten. Motiveringen är att GFC:s olika anläggningar bör ha en mera enhetlig verksamhet.

Kommissionen har inte samrått med övriga institutioner om denna personalomflyttning eftersom det rör sig om en omfördelning av interna resurser.

I enlighet med ovannämnda granskningskommittés slutsatser kommer kommissionen att föreslå att budgetmyndigheten ändrar GFC:s tjänsteförteckning för 2002.

GFC:s övriga verksamhet har granskats ingående. Koncentrationsåtgärderna vidta för att säkra GFC:s långsiktiga fortlevnad som institution för vetenskapligt och tekniskt stöd till gemenskapens politik.

(1) C(2001) 125 av den 22.1.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1076/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet. Förtryck av fredsaktivister i Indonesien.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 340 E , 04/12/2001 s. 0165 - 0165



SKRIFTLIG FRÅGA E-1076/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet (5 april 2001) Ämne: Förtryck av fredsaktivister i Indonesien De indonesiska säkerhetsstyrkorna förstärker för närvarande sitt förtryck av fredliga politiska aktivister, i synnerhet i ytterregioner såsom Aceh och Papua. Många av aktivisterna tystas genom att sättas i fängelse. Vilka åtgärder har rådet för avsikt att vidta för att garantera att dessa människor ges en rättvis rättegång som uppfyller internationella standarder? Svar (20 juli 2001) Som den ärade parlamentsledamoten kanske vet framförde unionen liknande farhågor till FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i Geneve. EU konstaterade att försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, avrättningar utan rättegång och tortyr fortfarande äger rum, särskilt i Aceh och Irian Jaya. Unionen uttryckte särskilt sin oro för fängslandet av personer som på fredlig väg strävar efter självständighet och krävde deras omedelbara frigivning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0946/01

från Bob van den Bos (ELDR) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Användningen av artikel B5-0810

Artikel B5-810 syftar till att stödja åtgärder till förmån för flyktingar som fått tillfälligt uppehållstillstånd i Europeiska unionen.

Hur har de anslagna medlen använts, i synnerhet när det gäller flyktingar från AVS-länderna?

Har myndigheterna eller organisationerna för det civila samhället i AVS-länderna deltagit i det verkliga beviljandet av dessa anslag?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

Enligt rådets beslut 2000/596/EG av den 28 september 2000 om inrättande av en europeisk flyktingfond(1) omfattas alla personkategorier som anges i

artikel 3 i beslutet, däribland medborgare från länder i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS-länder), av medlemsstaternas insatser angående mottagningsvillkor, integrering, frivilligt återvändande och återanpassning i ursprungslandet.

Budgetåren 2000 och 2001 anslogs 56 miljoner euro från fonden till medlemsstaternas insatser (budgetpost B5-810). Anslagen tilldelades enligt den metod som anges i artikel 10 i beslutet. Metoden bygger på hur många personer i fondens målgrupper som har rest in till respektive medlemsstat under 1997, 1998 och 1999.

Medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av insatser som får stöd från fonden. De väljer bland annat ut projekt och sköter den ekonomiska och administrativa hanteringen av dem. Enda undantaget är de 5 procent av medlen som avsatts för finansiering av projekt av gemenskapsintresse. Kommissionen saknar ännu uppgifter om nationaliteten på dem som hittills blivit föremål för insatser från fonden. Anmärkas bör i alla fall att det inte sker någon diskriminering av medborgare från något tredje land.

(1) EGT L 252, 6.10.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0501/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Ljudreflekterande nät

Vetenskapsmän i Förenta staterna har för att undvika bifångst av valdjur utvecklat ett ljudreflekterande nät som reflekterar ljudsignaler i ett frekvensband som små valdjur kan höra. Känner kommissionen till detta?

När dessa nät testades i Förenta staterna och Kanada kunde fiskare rapportera om en avsevärd minskning av bifångsten.

Avser kommissionen, med tanke på det stora antal av små havsdjur som fångas i nät i europeiska fiskevatten, att stödja testning av dessa typer av nät inom EU?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(5 april 2001)

Kommissionen känner till denna typ av ljudreflekterande nät och Generaldirektoratet för miljö och Generaldirektoratet för fiske har också fått tillgång till information om preliminära tester genom Bristolrapporten om Avtalet om bevarande av små valar i Östersjön och Nordsjön (ASCOBANS).

Kommissionen är beredd att på samma sätt som hittills och under förutsättning att de går igenom den externa expertgranskningen stödja alla vetenskapliga ljudforskningsförslag som syftar till tekniska förbättringar av fiskeutrustning för att minska bifångster av små valar.

För närvarande har inga formella förslag inkommit till kommissionen, vare sig inom ramen för så kallade Biologiska studier eller det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

När det gäller möjligheten att testa sådan fiskeutrustning i gemenskapens vatten har gemenskapen upprättat en gemenskapsram för insamling och fövaltning av uppgifter av grundläggande betydelse för den gemensamma fiskeripolitiken(1). I artikel 9 i rådets beslut 2000/439/EG av den 29 juni 2000 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas utgifter för insamling av uppgifter samt till finansiering av studier och pilotprojekt till stöd för den gemensamma fiskeripolitiken(2) föreskrivs de områden som får täckas av studier och pilotprojekt.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1543/2000, EGT L 176, 15.7.2000.

(2) EGT L 176, 15.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0874/01 från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen. Kikare från firman Swarovski.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 261 E , 18/09/2001 s. 0211 - 0211



SKRIFTLIG FRÅGA P-0874/01 från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen (13 mars 2001) Ämne: Kikare från firman Swarovski Är det i överensstämmelse med fördraget att en tillverkare (firman Swarovski i Tirolen i Österrike) respektive det partihandelsföretag som säljer Swarovskis produkter inte levererar, respektive vägrar att leverera dess produkter (kikare) till en återförsäljare (firman Saalberger i Kärnten i Österrike)? Som skäl har Swarovski respektive partihandelsföretaget hittills uppgivit att återförsäljaren Saalberger säljer deras produkter till för låga priser. Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (11 april 2001) Den information som framkommer av frågan är inte tillräcklig för att kommissionen skall kunna ta ställning. En leveransvägran är, även om den motiveras med att återförsäljaren håller ett alltför lågt pris, i sig inget brott mot artikel 81 (f.d. artikel 85) i EG-fördraget, såvida det inte finns någon konkurrensbegränsande samverkan eller några samordnade förfaranden mellan olika företag som leder till märkbara konkurrensbegränsningar. Man kan inte utesluta att en vägran att leverera på grund av alltför låga priser utgör ett missbruk av dominerande ställning i enlighet med artikel 82 (f.d. artikel 86) i EG-fördraget. I båda fallen måste emellertid tillverkaren eller leverantören i fråga ha en dominerande ställning på den relevanta marknaden. För övrigt är de nämnda bestämmelserna endast användbara såvida åtgärderna i fråga syftar till att märkbart påverka handeln mellan medlemsstater. I sådana fall kan de berörda parterna vända sig till kommissionen med mer detaljerade upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0507/01

från Stephen Hughes (PSE) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Kommissionens bilpark

Utnyttjar kommissionen den personbil som har registreringsnumret EUR 0364?

Vem utnyttjar vanligtvis denna bil?

Vem utnyttjade bilen i slutet av januari?

Varför befann sig bilen på parkeringsområdet tillsammans med familjerna och advokaterna till de libyer som anklagades för Lockerbie-attentatet, vid deras rättegång i Holland?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(23 april 2001)

Fram till den 21 februari 2001 tillhörde bilregistreringsnummer EUR 364 kommissionens transporttjänst.

I slutet av januari 2001 användes bilen som tjänstebil vid kommissionens representation i Haag.

Chefen för kommissionens representation i Haag utnämndes till kommissionens officiella observatör under den så kallade Lockebie-rättegången som ägde rum i Zeist (Nederländerna). Bilen parkerades på den offentliga parkeringsplatsen nära ingången till domstolsbyggnaden. Parkeringsplatsen användes av samtliga observatörer vid rättegången, och även av de åtalade libyernas släktingar och försvarare.

Registreringsnumret används för närvarande inte. Bilder av bilen, där registreringsskylten är tydligt läsbar, förekom i nederländsk press och TV. I sådana fall tas registreringsnumret ur bruk av säkerhetsskäl.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0582/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Stöd till egenföretagande bland forskare

Olika initiativ som avser beviljande av stöd i form av betald eller obetald tjänstledighet till forskare och ingenjörer vid offentliga forskningscentra som vill starta eget vinner alltmer insteg i olika länder i Amerika och Asien.

Därigenom avser man att få en obruten kedja mellan grundforskning och marknaden via tillämpad forskning och innovationsfrämjande.

Kan kommissionen uppge om det i de forskningscentra som är direkt underställda kommissionen finns några möjligheter för de anställda forskarna och ingenjörerna att erhålla betald eller obetald tjänstledighet för att kunna ta risken att starta egna små förnyelsebringande företag? Kan kommissionen dessutom uppge om det går att bevilja dessa personer gemenskapsstöd för att de skall kunna ta sagda risk?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(22 maj 2001)

Genom kommissionens beslut av den 7 januari 1998 om ett europeiskt initiativ för tekniköverföring (ETTI) vid Gemensamma forskningscentret (GFC) bereds möjlighet att genomföra ett antal särskilda åtgärder i syfte att främja överföring av gemenskapens forskningsresultat

och tillgång till dess forskningsanläggningar. Sammanfattningsvis utgörs dessa åtgärder av en kapitalfond för tekniköverföring, en förlängd kuvös, tillgång till storskaliga anläggningar samt utbildnings- och undervisningsinitiativ.

Inom denna sista ETTI-åtgärd kan GFC ge sina forskare ett indirekt stöd: ett utbildningsprogram för entreprenörskap som huvudsakligen riktar sig till unga anställda med korttidskontrakt. Pilotversioner av detta program genomfördes med framgång under 1999 och 2000.

Oavsett om GFC:s forskare har korttids- eller långtidskontrakt kan de inte erhålla något särskilt direktstöd från gemenskapen för att starta eget företag. Liksom andra europeiska forskare har de emellertid tillgång till gemenskapens program för små och medelstora företag.

Vad beträffar frågan om betald eller obetald tjänstledighet för att starta eget företag är det enligt tjänsteföreskrifterna endast tjänstemän vid kommissionen som har rätt att ansöka om ett års obetald tjänstledighet. Denna period kan sedan förnyas två gånger med ett år åt gången. Tjänstemän vid kommissionen som, mot ersättning eller ej, önskar utöva en bisyssla eller åta sig ett uppdrag utanför gemenskaperna medan de är anställda vid kommissionen måste begära tillstånd för detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0575/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Radioaktivt avfall

Enligt upplysningar i den grekiska dagstidningen Kathimerini den 12 februari 2001 har Albanien ställt gamla gruvor till förfogande för deponering av radioaktivt material, som kommer från Tyskland.

1. Vilka upplysningar har kommissionen om denna deponering av radioaktivt material i gamla gruvor i Albanien?

2. Anser kommissionen att denna metod att deponera radioaktivt avfall i gamla gruvor, på det sätt som sker i Albanien, är säker? Om inte, vilka konsekvenser kan detta få för folkhälsan?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 maj 2001)

Kommissionen har ingen information om lagring av radioaktivt avfall från någon källa i Albanien.

Enligt rådets direktiv 92/3/Euratom av den 3 februari 1992 om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen(1) får en medlemsstat inte tillåta transport av sådant avfall till ett tredje land om det landet inte har de tekniska, juridiska eller administrativa resurserna för att hantera radioaktivt avfall på ett säkert sätt.

Flera länder har redan gjort studier om lagring och omhändertagande av radioaktivt avfall i oanvända gruvor. Kostnaderna och fördelarna med sådan lagring måste emellertid studeras från fall till fall. Eftersom kommissionen inte har någon information om den sortens användning av gruvor i Albanien kan kommissionen inte uttala sig om huruvida de är lämpade för lagring av radioaktivt avfall.

Det går inte att förutse några eventuella konsekvenser för folkhälsan av lagring av radioaktivt avfall i albanska gruvor utan information om gruvorna, vilka mängder och vilken typ av avfall det rör sig om, och vilken teknik som används för att se till att det hanteras på ett säkert sätt.

(1) EGT L 35, 12.2.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0897/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Nettobetalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Den 31 januari 2001 lade Europeiska kommissionen fram sin andra rapport om ekonomisk och social sammanhållning. I den bifogade översikten A.26 som hänför sig till nettobetalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken drar Europeiska kommissionen slutsatsen att Portugal, ett av de fattigaste länderna inom EU, är nettobetalare till den gemensamma jordbrukspolitiken, även om detta bidrag minskade under perioden 19931998. I den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning kom kommissionen fram till samma slutsats.

Mot denna bakgrund uppmanar jag kommissionen att lägga fram följande:

- de preliminära uppgifterna för samtliga medlemsstater och den beräkningsmetod som använts och som lett fram till slutsatserna i översikten A.26, eftersom dessa uppgifter inte uttryckligen framgår av sidorna 12 och 13 i KOM(2001) 24 eller av bilagorna till detta dokument,

- det finansiella saldot (betalare och nettomottagare) för samtliga medlemsstater under åren 1994 till 2001 (uppskattning), uttryckt i konstanta priser,

- om möjligt, det finansiella saldot för samma period kompenserat med handelstransaktionerna inom gemenskapen (import och export) för varje medlemsstat.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(8 maj 2001)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat en kopia av resultaten av den studie som legat till grund för utarbetandet av den del som handlar om den gemensamma jordbrukspolitikens bidrag till sammanhållning, och som återfinns i den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning(1).

(1) KOM(2001) 24 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1935/01

från Isabelle Caullery (UEN) till kommissionen

(29 juni 2001)

Ämne: Verksamhet till förmån för turismen i Europa

Kommissionen har tidigare, i sina svar på olika frågor från parlamentets ledamöter, aldrig ansett det påkallat med att inrätta en europeiskt turistbyrå.

Ett faktum är dock att Europa sedan ett flertal år tillbaka absolut är det främsta turistmålet i världen och Frankrike, som tagit emot 75 miljoner turister 2000 är hädanefter, tillsammans med Förenta staterna, den nation som tar emot det största antalet besökare i världen.

Till detta kommer att turismen i vissa europeiska länder är den post i betalningsbalansen som uppvisar det allra största överskottet.

Anser inte kommissionen med anledning av detta att det oundvikligen och i brådskande ordning måste inrättas en europeisk turistbyrå, som framför allt skulle ha till uppgift att låta de turistiska värden som finns inom Europeiska unionens olika länder komma till sin rätt?

Kan kommissionen ange om den har för avsikt att inrätta en sådan byrå?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Kommissionen känner mycket väl till hur viktig turismen är för Europas ekonomi genom sitt bidrag till såväl bruttonationalprodukten (BNP) som betalningsbalansen.

Sedan rådet antog sina slutsatser i juni 1999 arbetar kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna på att optimera turistnäringens positiva effekter på tillväxt och sysselsättning. Just nu sammanställer kommissionen ett meddelande i detta ämne som skall ange en övergripande ram för Europas turistnäring i framtiden, särskilt gemenskapsverksamheten som skall bedrivas strategiskt och på basis av samarbete.

Kommissionen kan dock bekräfta att det under nu rådande förhållanden inte finns några planer på att bilda en europeisk turistbyrå.