SKRIFTLIG FRÅGA E-2293/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Kamp mot instabiliteten i Östeuropa genom att skyddsåtgärder av olika slag tillåts och alternativ till en snabb anslutning till EU utvecklas i god tid

1. Anser kommissionen att det under de kommande åren eventuellt kan uppstå en svår politisk instabilitet i kandidatländerna, genom att både regerings- och oppositionspartierna, som bäggedera förespråkat medlemskap i EU trots markant olika politiska åskådningar vid valen kommer att straffas av väljarna och åsidosättas av dem, på grund av att väljarna blivit besvikna i sina erfarenheter och förväntningar?

2. Hur ser kommissionen på möjligheten att väljarnas beskyllningar mot de nuvarande regeringspartierna och de viktigaste oppositionspartierna kommer att leda till att nationalistiska krafter kommer till makten, vilka profilerar sig genom att hålla fast vid den nationella självständigheten, betona den nationella identiteten och skydda den nationella ekonomin?

3. På vilket sätt tänker kommissionen bidra till att minska besvikelserna och förebygga att en sådan instabilitet skall börja te sig attraktiv?

4. Har kommissionen redan övervägt alternativ till ett EU-medlemskap på kort sikt för de berörda staterna, såsom att de skulle beviljas en övergångsperiod under vilken det skulle finnas vittgående samarbetsavtal med Visegradländerna och de baltiska staterna, enligt förebild av de tidigare avtal som fanns med det dåvarande Efta?

5. Anser kommissionen att det skulle vara möjligt och acceptabelt med en sådan lösning, där dessa stater utgående från ett samarbetsavtal fick rätt till ekonomiskt stöd från Sammanhållningsfonden, men också att staterna, för att trygga sina invånares existens, skulle tillåtas lagstifta mot försäljning av mark och företag till invånare från länder med starkare ekonomi och likaså mot import från sådana länder?

6. Om det eventuellt inte skulle lyckas för nya medlemsstater att ansluta sig till EU: hur snabbt kan i så fall alternativ av det slag som avsetts i fråga 4 och 5 föreläggas för Europaparlamentet och parlamenten i kandidatländerna för anslutning?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(17 oktober 2001)

1., 2. och 3. Kommissionen påminner parlamentsledamoten om att den, vilket framgår av det strategidokument som kommissionen lade fram för Europaparlamentet och rådet i november 2000 i samband med de återkommande rapporterna om kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning, anser grundvalarna för de demokratier som har uppstått i Öst- och Centraleuropa vara så stabila att det inte finns anledning att frukta att länderna återgår till auktoritärt styre. Den politiska stabiliteten i kandidatländerna i Öst- och Centraleuropa har sina rötter i värden som är gemensamma för hela Europa, nämligen demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. Dessa värden ingår i de kriterier för anslutning som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn den 2122 juni 1993 och anges i Amsterdamfördraget.

Den politiska stabiliteten kan framför allt tillskrivas medborgarna i kandidatländerna i Öst- och Centraleuropa, men främjas också av utvidgningsprocessen. Utvidgningen i sig är för övrigt den bästa garantin för att stabiliteten bevaras även i framtiden.

Det faktum att det i kandidatländerna i Öst- och Centraleuropa finns nationalistiska krafter med sådana mål som parlamentsledamoten nämner är en naturlig del av demokratin. Kommissionen vill klargöra att utvidgningsprocessen genomförs med beaktande av de grundläggande principerna för den europeiska integrationen och inte på något sätt skadar de nya medlemmarnas nationella identitet.

Kommissionen anser det vara av oerhört stor vikt att medborgarna i medlemsstaterna och i kandidatländerna får korrekt information om utvidningens omfattning och följder. Den har därför antagit en kommunikationsstrategi som håller på att genomföras.

4., 5 och 6. Kommissionen betonar att utvidgningsprocessen bör fullföljas inom den befintliga ramen, dvs. strategin inför anslutningen och anslutningsförhandlingarna. Inga alternativa lösningar har övervägts. Kommissionen påpekar också att gemenskapen och medlemsstaterna redan har slutit mycket omfattande associeringsavtal med kandidatländerna och att frågorna om sammanhållningsfonden och försäljning av mark hör till förhandlingarna.