SKRIFTLIG FRÅGA E-0793/03

från Sérgio Marques (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2003)

Ämne: Europeiska handikappåret 2003

Inom EU lever för närvarande ungefär 37 miljoner personer med något handikapp. Dessa arbetstagare, konsumenter, skattebetalare, politiker, studenter och andra behandlas inte alltid på samma sätt som personer utan handikapp, trots att de borde åtnjuta samma rättigheter. Man bör därför göra unionens medborgare medvetna om de handikappades rätt att fullt ut och på lika villkor utnyttja sina rättigheter så att alla former av social utslagning skall kunna undvikas.

I detta sammanhang bör man framhäva Europeiska handikappåret 2003, vars mål är å ena sidan är att göra allmänheten medveten om de handikappades rätt att fullt ut och på lika villkor utnyttja sina rättigheter och å andra sidan att uppmuntra till eftertanke, diskussion och utbyte av erfarenheter när det gäller vilka effektiva åtgärder som skall vidtas.

Den föreslagna budgeten uppgår till 12 miljoner euro. Med detta belopp skall man finansiera följande verksamhet: möten och evenemang, informationskampanjer, samarbete med massmedierna samt enkäter och undersökningar.

De gemenskapsomfattande insatserna kan finansieras med upp till 80 procent, medan lokala, regionala, nationella eller transnationella insatser delvis kan finansieras med medel ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget med upp till 50 % av den totala kostnaden.

1. Varje medlemsstat skall utse de organ som är ansvariga för deltagande i Europeiska handikappåret och till vilka sökandena skall sända sina projekt. Dessa organ skall för sin del förelägga Europeiska kommissionen ansökningarna om delfinansiering av de lokala, regionala, nationella och transnationella insatserna. Vilket är det sista datumet för att utse och offentliggöra dessa nationella organ?

2. Vilka datum har fastställts för offentliggörandet av meddelandena om inledning av ansökningsförfarandet och beskrivning av förfarandet, och vilka informationskanaler skall utnyttjas vid offentliggörandet?

3. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit och kommer den att vidta med hänsyn till dess åtagande till förmån för en övergripande och konsekvent strategi för att garantera en genuin politik för utveckling och integration med avseende på personer med särskilda behov? Stöder kommissionen en genuin och genomgående strategi som omfattar frågor såsom sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning, tillgänglighet till byggnader och allmänna tjänster m.m., och hur kommer denna strategi att genomföras i praktiken?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(14 april 2003)

Parlamentsledamoten kanske redan känner till att alla länder som deltar i Europeiska handikappåret ska enligt artikel 5 i rådets beslut om Europeiska handikappåret(1) inrätta ett nationellt samordningsorgan som ska samordna och sköta aktiviteter som stöder målen för Europeiska handikappåret.

Alla medlemsstater samt Norge och Island har inrättat sådana organ, och kontaktinformationen beträffande dessa organ uppdateras regelbundet på webbplatsen för Europeiska handikappåret (www.eypd2003.org). Det är dessa organ och inte kommissionen som ansvarar för offentliggörandet av möjligheter till EU-bidrag till nationella, regionala eller lokala projekt under Europeiska handikappåret.

De nationella samordningsorganen har också till uppgift att fastställa de exakta förfarandena och tidsfristerna för inlämning av projektförslag till vilka man söker bidrag, och att göra det slutliga urvalet av projekt som ska få bidrag. Alla deltagande länder har antingen avslutat eller är i färd med att avsluta denna verksamhet.

De nationella samordningsorganen har i uppgift att se till att projekten får högst 50 % bidrag ur gemenskapens budget för att täcka bidragsberättigande kostnader för projektet. Så snart budgetrubriken för Europeiska handikappåret öppnades 2003 gjorde kommissionen det nödvändiga finansiella åtagandet och ingick avtal med varje deltagande land. Avtalen är nu på gång med nästan alla medlemsstater.

Kommissionen betraktar funktionshinder som en fråga om rättigheter. Man har därför flyttat tyngdpunkten helt från skydd och institutionalisering till fullständig social och ekonomisk integration den så kallade sociala modellen. Därför koncentrerar kommissionen sig på undanröjandet av de många hinder i dagens sociala miljö som funktionshindrade möts av i sitt dagliga liv och när de vill delta i hela skalan av aktiviteter i samhället. Detta perspektiv har viktiga konsekvenser, såväl på europeisk som på nationell nivå, både vad gäller utveckling och tolkning av policy och lagstiftning beträffande funktionshinder, som för sakinnehållet i dessa.

Vi anser att stöd till medborgare med funktionshinder för att de effektivt ska integreras i samhället och i näringslivet innebär att alla som kan det integreras därhelst det är möjligt, snarare än segregeras in i särskilda arrangemang för funktionshindrade. Detta gäller särskilt integrering i sysselsättningsåtgärder och social integration, vilket har både sociala och ekonomiska fördelar, inte bara för personer med funktionshinder utan även för samhället rent allmänt. Integrering går också utöver gemenskapens sociala politik och gäller även utbildning, transport, forskning och ny teknik. Av det skälet betraktar kommissionen alla aspekter av integrering inte bara som ett sätt att se till att funktionshindrade och deras problem ligger överst på dagordningen utan också för att betona behovet för bättre samverkan mellan närliggande frågor inom de olika politikområdena.

Förbättringar för funktionshindrade kan mycket ofta innebära förbättringar för hela samhället, särskilt när man antar synsättet att utforma för alla. Bättre tillgänglighet till byggnader kommer exempelvis att vara av nytta för alla, däribland äldre och personer med begränsad rörlighet. Tillgänglighet är därför ett område där kommissionen bestämt vill se förbättringar, särskilt i förhållande till byggd miljö. Den behöriga avdelningen vid kommissionen har tillsatt en oberoende expertgrupp för att undersöka nuläget vad gäller medlemsstaternas lagstiftning, och utreda hur aktuell EU-policy påverkar eller kan påverka den övergripande utformningen av byggd miljö. Gruppen kommer att rapportera till kommissionen under andra halvåret 2003.

(1) EGT L 335, 19.12.2001.