ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2708/97 från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Interreg III-initiativet

Vid ministerrådets informella möte i Nordwijk den 10 juni 1997 slogs det fast att det gränsöverskridande samarbetet är en grundläggande aspekt på den europeiska fysiska planeringen. Detta samarbete bör innebära att alla berörda stater och regioner deltar fullt ut, med tillämpning av subsidiaritetsprincipen.

Tror kommissionen att man bör anpassa de nya förordningarna om gemenskapsinitiativen, eller mer specifikt Interreg III, för att underlätta för regionala och lokala organ att delta?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (7 oktober 1997)

Inom ramen för Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 )) föreskriver kommissionen ett gemenskapsinitiativ om gränsöverskridande samarbete för den framtida programplaneringen för strukturfonderna. Kommissionen har också för avsikt att lägga fram ett särskilt meddelande i detta ärende som dels skall göra det möjligt att dra praktiska slutsatser av tidigare Interreg-initiativ och dels behandla framtida tillämpningar av gränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete.

Gränsområdena och de lokala aktörerna spelar en viktig roll för att det gränsöverskridande samarbetet skall lyckas och bör delta aktivt i lednings- och förvaltningsstrukturerna. Fortfarande saknas ibland en dialog och ett äkta gränsöverskridande och transnationellt samarbete bör utvecklas fullt ut. Kommissionen arbetar sedan några år i denna riktning. Subsidiaritet bör ges en mycket viktigare roll på detta område än tidigare.

Dessa inställning kommer att ligga till grund för kommissionens riktlinjer för det gränsöverskridande och det transnationella samarbetet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2148/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - direktivet om växtsorter

1. När man i enlighet med direktivet om växtsorter ger tillstånd för en växtsort som inte behöver godkännas i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. )), säkerställs då ändå att denna växtsort märks ut vid försäljning som utsäde, vilket är nödvändigt enligt förordningen om nya livsmedel?

2. På vilket sätt hanteras denna märkning när utsädet lämnas vidare eller när förgrodda växter (sticklingar) säljs? (exempel: särskilda påsar eller etiketter vid försäljning till privata eller kommersiella användare)

3. Avses direktivet om växtsorter omarbetas på sådant sätt att det garanteras en märkning som är nödvändig enligt förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2148/97 och E-2150/97 (20 oktober 1997)

Den ärade parlamentsledamoten hänvisas till svaret på fråga 2112/97, varav framgår att i artikel 8 i förordning 258/97 anges hur bestämmelser för märkningen skall utformas samt att komplettering ges i artikel 7.2.

Eftersom formuleringen av frågan inte ger möjlighet att identifiera ¨direktivet om växtsorter¨ är det omöjligt att ange om någon ändring av direktivet planeras.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 082 , 17/03/1998 s. 0144



SKRIFTLIG FRÅGA E-2815/97 från Pervenche Berès (PSE) till kommissionen (1 september 1997) Ämne: Invaliditetskort Ämnar kommissionen lägga fram ett förslag om att de invaliditetskort som utfärdas av de olika medlemsstaterna skall harmoniseras genom en enhetlig modell som skulle göra det möjligt för gemenskapens medborgare att använda det överallt i Europa? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (3 oktober 1997) Kommissionen har inte på detta stadium några planer - på grundval av de befogenheter och den kompetens som fördragen ger - på en harmonisering av de invaliditetskort som utfärdas av de olika medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1928/97 från Salvador Garriga Polledo (PPE) till rådet (5 juni 1997)

Ämne: Utvidgning av Europeiska unionen

Är det förenligt med Fördraget om Europeiska unionen, undertecknat av de 15 medlemsstaterna, att låta målet att utvidga Europeiska unionen gå före målet att uppnå ekonomisk och social sammanhållning i EU?

Svar (17 oktober 1997)

I juni 1993 bekräftade Europeiska rådet i Köpenhamn att länderna i Central- och Östeuropa önskar bli medlemmar i den Europeiska unionen. Ingen prioritetsordning mellan målet om utvidgning och målet om social och ekonomisk sammanhållning i Europeiska unionen fastställdes härvidlag.

Europeiska rådet i Amsterdam den 16 och 17 juni noterade att eftersom regeringskonferensen nu har slutförts ligger vägen öppen för att påbörja utvidgningsprocessen i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Madrid.

Kommissionen lade den 16 juli fram sina yttranden över ansökningarna om medlemskap samt ett detaljerat meddelande om ¨Agenda 2000¨ om utvecklingen i gemenskapen som också inbegrep de huvudsakliga slutsatserna och rekommendationerna hämtade ur dessa yttranden.

Rådet (allmänna frågor) kommer att i detalj granska kommissionens yttranden samt ¨Agenda 2000¨ och kommer att lägga fram en detaljerad rapport inför Europeiska rådets möte i Luxemburg i december detta år där Europeiska rådet kommer att fatta de nödvändiga besluten beträffande utvidgningsprocessen i sin helhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2677/97 från Ursula Schleicher (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Washingtonkonventionen om utrotningshotade arter - Rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem

I Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 61 av den 3 mars 1997 offentliggjordes rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996. Redan i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av den 17 april 1997 var man tvungen att ge ut en rättelse eftersom förordningen enligt offentliggörandet skulle tillämpas från och med 1 januari 1997 fast den egentligen först skulle träda i kraft den 1 juni 1997.

Det tyska departementet för miljö, naturvård och reaktorsäkerhet påpekar dessutom att ordalydelsen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning innehåller ytterligare fel, även i bilagorna. Man kan därför förvänta sig en förordning om ändring av EG.

Hur kan man i framtiden säkerställa att rättsakter vars publicering är obligatorisk i Europeiska gemenskapernas officiella tidning innehåller mindre fel så att man inte måste utfärda flera förordningar om ändringar i efterhand?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (13 oktober 1997)

Det är rådet som har ansvaret för offentliggörandet av förordningar.

I detta fall fanns felen i originalmanuset och uppstod inte genom tryckfel.

Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer har ingen möjlighet att påverka innehållet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2775/97 från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Natura 2000 och ekonomiska intressen

Motstridiga situationer uppstår mellan olika intressegrupper i unionens medlemsstater då Natura 2000-skyddsnätverk skall skapas i enlighet med Habitat-direktivet.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen om till exempel malmletning kan förbjudas på ett naturskyddsområde som hör till Natura-programmet?

Jag vill också fråga vem som kan ge tillåtelse till att använda ett Natura-område för till exempel ekonomiska ändamål? Har Europeiska kommissionen rätt att ingripa i de områden som medlemsstaterna utnämnt?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Nätverket Natura 2000 genomförs i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG (direktivet om livsmiljöer) ((EGT L 206, 22.7.1992. )). I det direktivet fastställs i artikel 6 att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att förebygga de naturliga livsmiljöerna och arterna inom Natura 2000-zonerna utsätts för försämringar.

I direktivet föreskrivs inte uttryckligen att någon form av ekonomisk verksamhet tillåts eller förbjuds. Alla planer och projekt (exempelvis prospektering för gruvdrift) som kan komma att påverka ett Natura 2000-område skall bedömas av den berörda medlemsstaten (artikel 6.3 och 6.4).

Om en medlemsstat beslutar att tillåta ett projekt, trots att detta har negativa följder för bevarandestatusen i ett Natura 2000-område, skall den meddela kommissionen vilka kompensationsåtgärder som vidtas. Om området omfattar en livsmiljö eller en art som räknas som prioriterade, skall kommissionens yttrande inhämtas innan projektet genomförs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2679/97 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Toppmötet i Amsterdam och de nya arbetstillfällena

Tror kommissionen att de nya överenskommelser beträffande sysselsättning som träffades vid toppmötet i Amsterdam kommer att skapa nya arbetstillfällen samt gynna lokala sysselsättningsprojekt och regionala avtal om sysselsättning?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (25 september 1997)

Det nya sysselsättningskapitlet i Amsterdamfördraget innehåller två typer av bestämmelser som skall främja skapandet av nya arbetstillfällen. För det första ger artikel 4 en större tyngd åt samordningsprocessen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Varje år kommer rådet att anta de riktlinjer för sysselsättningen som medlemsstaterna skall beakta i sin sysselsättningspolitik. Genomförandet av dessa riktlinjer skall granskas på gemenskapsnivå med möjlighet för rådet att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna. Artikel 5 gör det möjligt för rådet att vidta stimulerande åtgärder i syfte att utveckla utbyte av information och goda metoder, tillhandahålla jämförande analyser och råd samt främja innovativa metoder och utbyte av erfarenheter genom pilotprojekt.

Enligt resolutionen om tillväxt och sysselsättning som antogs av Europeiska rådet i Amsterdam kommer kommissionen i oktober att föreslå de första riktlinjerna för sysselsättning. Detta förslag kommer bl.a. att behandla ny lokal utveckling och sysselsättningsintitiativ och genomföra territoriella sysselsättningspakter. Dessa båda instrument kommer att främja utnyttjandet av nya källor till sysselsättning.

De befintliga budgetposterna B3-4010 (Sysselsättningspolitik och arbetsmarknad) och B3-4013 (Tredje systemet och sysselsättning) har redan gjort det möjligt för kommissionen att utföra det inledande arbetet inom det område som omfattas av artikel 5, bl.a. sysselsättningspotentialen i 'det tredje systemet' när det gäller vardagstjänster, tjänster för att förbättra livskvaliteten och kultur- och fritidsaktiviteter. Det är kommissionens avsikt att inom den närmaste framtiden utöka sin verksamhet på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2595/97 från Luigi Vinci (GUE/NGL) till kommissionen (17 juli 1997)

Ämne: Omlastningscentret Segrate-Lacchiarella

Den 24 maj 1996 lade jag fram en skriftlig fråga (E-1283/96) ((EGT C 322, 28.10.1996, s. 50. )) för kommissionen, där jag bad den klargöra gemenskapens finansiering av omlastningscentret Segrate-Lacchiarella, i samband med vilket ett antal oegentligheter har framkommit. Senare, den 12 juni 1997, sände några italienska domare ut ett meddelande om utredning till olika politiker och tjänstemän som är delaktiga i projektet Segrate-Lacchiarella bland dem landstingsrådet inom området för transport i regionen Lombardiet, Giorgio Pozzi. Tillsammans med de andra personerna anklagas Pozzi för förskingring, missbruk av offentliga medel, korruption, budgetbedrägeri, missbruk av tjänsteställning och bedrägeri. Enligt domarna har de anklagade använt ett anslag på två och en halv miljard ITL, som öronmärkts för att bygga omlastningscentret, för andra ändamål.

Mot bakgrund av den senaste utvecklingen undrar jag om kommissionen inte ämnar dra tillbaka sin finansiering till omlastningscentret Segrate-Lacchiarella, åtminstone tills rättsväsendet till fullo har klargjort vilket administrativa ansvar de personer har som mottagit meddelandet om utredning från myndigheterna?

Anser kommissionen inte att projektet strider mot de direktiv som nämns i svaret till min fråga E-1283/96?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (3 oktober 1997)

Såvitt kommissionen vet, utgår inga gemenskapsstöd till det projekt som parlamentsledamoten talar om. I sitt svar på parlamentsledamotens tidigare fråga (skriftlig fråga 1283/96 ((EGT C 322, 28.10.1996. ))) räknade kommissionen upp de ytterligare upplysningar som krävs för att den på ett meningsfullt sätt skall kunna ingripa hos de italienska myndigheterna. Man måste konstatera att parlamentsledamoten inte har tillhandahållit sådana uppgifter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2573/97 från Bill Miller (PSE) till kommissionen (15 juli 1997)

Ämne: Utvidgning av Europeiska unionen

Håller kommissionen med om att bristen på institutionella förändringar i Amsterdamfördraget kommer att försena utvidgningen av Europeiska unionen?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (10 september 1997)

Efter regeringskonferensen i juni, som resulterade i Amsterdamfördraget, låg vägen öppen för inledandet av utvidgningsprocessen (ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Amsterdam).

Som anges i det protokoll om institutionerna som har fogats till fördraget skall en utvidgning föregås av en minskning av antalet kommissionsledamöter till en per medlemsstat, kombinerat med en ny vägning av rösterna. En utvidgning med mer än fem nya medlemsstater skall föregås av ytterligare omfattande reformer av institutionerna under en ny regeringskonferens.

Kommissionens föreslog i ¨Agenda 2000¨ att utvidgningsförhandlingar skall inledas med sex av ansökarländerna och att en ny regeringskonferensen skall hållas så snart som möjligt efter år 2000, i syfte att genomföra de institutionella reformer som är nödvändiga inför själva utvidgningen.

Det framgår av ovanstående att arbetet med att genomföra de nödvändiga institutionella reformerna komplicerar, men inte nödvändigtvis försenar, utvidgningsprocessen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2192/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - registrering och garantier för säkerhet i samband med nya livsmedelsprodukter

Är det tänkt att myndigheter skall registrera i vilka livsmedel de olika producenterna använder genetiskt modifierade produkter, så att man kan återkalla de relevanta produkterna på ett heltäckande sätt ifall- vilket för närvarande inte kan uteslutas - konsumtionen av sådana livsmedel får konsekvenser för hälsan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2192/97 och E-2204/97 (28 oktober 1997)

Utan hinder av nationella bestämmelser på området är det redan beslutat att en sammanfattning av underrättelsen skall publiceras, exempelvis genom artikel 5 i den förordning som den ärade parlamentsledarmoten hänvisar till. Det förehåller sig likadant med de beslut som skall fattas enligt artikel 7.3 i samma förordning.

Dessa bestämmelser skall göra det enklare för en medlemsstat att vid behov genomföra artikel 12 i förordningen i syfte att på det egna territoriet begränsa eller stoppa handeln med eller användningen av ett livsmedel eller en livsmedelsingrediens som kan medföra risker för hälsan.

Utan hinder av bestämmelserna i artikel 10 i förordningen, de nationella bestämmelserna på området och i förekommande fall bestämmelserna i artikel 22 i direktiv 90/220/EEG ((EGT L 117, 8.5.1990. )) föreskrivs i artikel 14 att en rapport från kommissionen om genomförandet av förordningen skall överlämnas och ¨dess inverkan på information till konsumenterna¨ granskas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2748/97 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Rättigheter för anställda med funktionshinder inom EU

Är kommissionen av den åsikten att det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas respektive nationella lagstiftningar som berör rättigheter för anställda med funktionshinder?

På vilket sätt har kommissionen försökt att skaffa sig kunskap om och överföra medlemsstaternas bästa förfaringssätt på detta område?

Är kommissionen medveten om de initiativ som företaget Remploy Ltd i Förenade kungariket tagit och de framsteg som man gjort? Vore det lämpligt att skaffa sig kunskap om företagets erfarenheter och överföra dessa?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (2 oktober 1997)

För närvarande föreligger det olikheter i medlemsstaternas lagstiftning om funktionshindrade arbetstagares rättigheter.

Kommissionen har utvecklat initiativ som syftar till att fastställa goda metoder och att organisera utbyte mellan medlemsstaterna på detta område, bl.a. med hjälp av programmet Helios II och gemenskapsinitiativet Sysselsättning-Horizon. Information om de erfarenheter som man har fått av dessa insatser sänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Den organisation som parlamentsledamoten nämner har kunnat få gemenskapsstöd inom ramen för det program och det initiativ som nämns ovan, vilket har gjort det möjligt att sprida dess kunnande och erfarenhet på gemenskapsnivå.

Dessutom har kommissionen inom ramen för sin årliga rapport om sysselsättningen i Europa 1997 ägnat ett särskilt kapitel åt sysselsättningssituationen för funktionshindrade personer. Slutligen håller man för närvarande på att utarbeta ett meddelande avsett för att främja en sammanhållen strategi när det gäller sysselsättningspolitiken för funktionshindrade.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2559/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Transport av levande djur

Kommissionen har föreslagit ett nytt direktiv som skall specificera de tekniska kraven för fordon som används för transport av levande djur. Att förbättra förhållandena för djurens välfärd påstås vara ett av huvudmålen för detta direktiv.

På vilka grunder anser kommissionen att detta nya direktiv kommer att förbättra normerna för djurs välfärd? Kan kommissionen ge närmare information om de råd den fick av veterinärer och experter på djurs välfärd när den utarbetade detta direktiv?

Har kommissionen övervägt att avskaffa subventionerna från Europeiska unionen till export av levande djur som ett sätt att motarbeta den grymhet som exporten innebär för djuren? Har kommissionen funderat över några förslag till riktlinjer för att öka sysselsättningen inom slakteriindustrin genom att kräva att djur skall bli slaktade i närheten av uppfödningsplatsen innan deras kött exporteras?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (9 september 1997)

Kommissionens förslag till normer för fordon som används vid transport av djur under mer än åtta timmar är grundat på artikel 13 i direktiv 91/628/EEG ((EGT L 340, 11.12.1991. )), ändrat genom direktiv 95/29/EG ((EGT L 148, 30.6.1995. )), om skydd av djur vid transport.

Direktiv 95/29/EG kom till stånd efter en politisk kompromiss, som kunde nås efter långa och svåra förhandlingar. I kapitel VII punkt 3 i bilagan till direktivet fastställs det huvudsakliga innehållet i normerna för fordon, med beaktande av alla tillgängliga vetenskapliga uppgifter. Välkänt är enligt dessa uppgifter att särskilt ventilation och regelbunden eller kontinuerlig tillgång till vatten är mycket viktigt för djurens välbefinnande, beroende på art och ålder.

Kommissionen har undersökt möjligheterna att dra in exportbidragen för exportörer i de fall det framkommer att dessa inte helt och hållet respekterar reglerna om djurens välbefinnande under transporten till deras slutliga bestämmelseort. Kommissionen lade nyligen fram ett förslag för rådet enligt vilket exportbidrag endast skall utbetalas om bestämmelserna om skydd av djur vid transport efterlevs.

Kommissionen har inte övervägt att lägga fram förslag för att öka sysselsättningen inom köttbearbetningsindustrin genom att ställa krav på att djuren skall slaktas nära uppfödningsplatsen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2511/97 från Riccardo Nencini (PSE) till kommissionen (22 juli 1997)

Ämne: Soptipp i Rio Torto (Pisa, Italien)

Det finns planer på att förlägga en gigantisk soptipp, där även särskilt avfall från garvindustrin skall dumpas, till orten Rio Torto, i närheten av staden Volterra (i provinsen Pisa), som är en populär turistort med ett omfattande kultur- och naturliv. Det område som avses för soptippen skyddas genom vattengeologiska bestämmelser i enlighet med gällande lagstiftning, eftersom där går ett vattendrag som genom floden Era har sitt utlopp i Arno. Dessutom är platsen rik på svavelhaltiga, varma källor.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att lagen skall respekteras och för att förhindra att soptippen förläggs till en plats som är speciellt lämpad för verksamheter i samband med turism och natur?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (19 september 1997)

Kommissionen känner till planerna på att förlägga en soptipp för särskilt avfall från garvindustrin i närheten av Rio Torto.

Beroende på hurdant avfallet i fråga är, skall projektet ingå i bilaga I eller bilaga II till direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.

Kommissionen kommer därför att kontakta de italienska myndigheterna för att höra deras kommentarer till detta fall, i syfte att säkerställa att gemenskapsrätten, särskilt direktiv 85/337/EEG ((EGT L 175, 5.7.1985. )), efterföljs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2505/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (18 juli 1997)

Ämne: Den gemensamma jordbrukspolitiken och sysselsättningen inom jordbruket på landsbygden

Kan kommissionen skaffa fram data för att visa att den fortsatta minskningen av sysselsättningen inom jordbruket på landsbygden inom Europeiska unionen har minskats genom tillämpning av rådgivning och/eller utbetalningar enligt målen 5a och 5b i den gemensamma jordbrukspolitiken som gäller landsbygdsutvecklingen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (5 september 1997)

För varje år kan man konstatera att andelen aktiv jordbruksbefolkning minskar och att ett visst antal jordbruksföretag försvinner. 1983 utgjorde arbetstillfällena inom jord- och skogsbrukssektorn fortfarande 9,3 % av den totala sysselsättningen. Denna procentandel hade 1995 sjunkit till 5,5 %.

Olika åtgärder som finansierats inom ramen för mål 5a där syftet är att påskynda anpassningen av jordbruksstrukturerna inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och mål 5b, att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av landsbygdsområden, gör det möjligt att skapa eller upprätthålla sysselsättning i landsbygdsområdena.

När det gäller åtgärder som finansieras enligt mål 5a beviljas startstödet till unga jordbrukare i genomsnitt till 23 000 personer varje år. Genom de bidrag som beviljas företag som bearbetar och saluför jordbruks- och skogsbruksprodukter blir det möjligt att bevara eller skapa arbeten inom denna sektor. Den kompensation som utbetalas till jordbrukare i bergsområden eller mindre gynnade områden främjar sysselsättningen i särskilt svåra områden. Under 1995 omfattades över 1 200 000 jordbrukare av dessa stöd.

När det gäller program som finansieras inom ramen för mål 5b är syftet särskilt att kompensera för den kontinuerliga minskningen av antalet sysselsättningstillfällen inom jordbruket, huvudsakligen genom utveckling av nya små och medelstora företag, landsbygdsturism, service och modernisering av byar. För hela perioden 1989-1999 antyder de totala beräkningarna att det genom gemenskapsprogrammen kommer att ha skapats eller bevarats fler än 500 000 arbeten inom de områden som omfattas av mål 5b.