SKRIFTLIG FRÅGA E-1699/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Låg kvalitet på tjänsterna för fast telefoni i Grekland

Det råder en synnerligen låg kvaliteten på tjänsterna för fast telefoni i Grekland, vilka tillhandahålls av televerket OTE, som har en monopolställning. Väntetiden för ett nytt abonnemang är t.ex. fem arbetsdagar, 17,4 % av abonnenterna drabbas av åtminstone ett tekniskt fel per år och i åtminstone 10 % av dessa fall krävs det två eller flera dagar för att reparera telefonen. Till följd av den låga kvaliteten var graden av de grekiska medborgarnas tillfredsställelse med tjänsterna för fast telefoni kännbart under genomsnittet för EU, enligt det europeiska indexet för kundnöjdhet, ECSI.

1. Vilka är motsvarande index för kvalitet när det gäller tjänster för fast telefoni i EU:s övriga medlemsländer?

2. Förfogar kommissionen över senare uppgifter när det gäller konkreta index i EU:s medlemsländer?

3. Med vilka andra index beräknas kvaliteten på tjänster för fast telefoni inom EU och vilka uppgifter kan kommissionen ge mig?

4. Förknippar kommissionen den låga kvaliteten på tjänsterna för fast telefoni i Grekland med OTE:s monopolställning?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Ledamotens första fråga gäller kvalitetsindikatorer för fast telefoni i andra medlemsstater än Grekland för 1999. Kommissionen har på eget initiativ samlat in och offentliggjort relevanta uppgifter i femte och sjätte gemomföranderapporten(1). I den sjätte rapporten offentliggjordes särskilda uppgifter om leveranstider för basanslutning till nätet, felfrekvens per anslutning och väntetid för reparation av fel (se bilaga I som skickas direkt till ledamoten och parlamentets sekretariat). Uppgifterna har av medlemsstaternas tillsynsmyndigheter lämnats till kommissionen och hänför sig till 1999. Att jämföra uppgifterna är endast delvis möjligt, eftersom siffrorna bygger på något olikartade definitioner.

I sin andra fråga undrar ledamoten om kommissionen har mer aktuella uppgifter när det gäller dessa indikatorer i medlemsstaterna. Kommissionen gör uppmärksam på att medlemsstaterna, vilket också framgår av bilaga I, till kommissionen endast har lämnat begränsade uppgifter för det första halvåret 2000.

På frågan om vilka andra indikatorer som används för att beräkna kvaliteten på tjänster för fast telefoni i gemenskapen och vilka uppgifter kommissionen kan lämna, hänvisas åter till sjätte genomföranderapporten, bilaga III. Där redogörs för kvalitetsindikatorer som avser väntetid för koppling av samtal, svarstid för telefonisttjänster, svarstid för nummerupplysningstjänster, andel av allmänt tillgängliga telefonautomater för mynt och kort som är i funktion samt felfrekvens för teleräkningar (se bilaga II som skickas direkt till ledamoten och parlamentets sekretariat).

På den sista frågan om kommissionen ser ett samband mellan den låga kvaliteten på tjänsterna för fast telefoni i Grekland och OTE:s monopolställning, vill kommissionen understryka att ett av de viktigaste skälen till att man främjar telekommunikationsmarknadernas liberalisering är just förväntningen att ökad konkurrens ger konsumenterna bättre tjänster. Hur som helst kan man de senaste åren skönja avgörande förbättringar när det gäller tillhandahållandet av tjänster för fast telefoni i Grekland. Vid behov förväntas de nationella tillsynsmyndigheterna i varje fall fastställa kvalitetsstandarder för rösttelefonitjänster och se till att operatörer, som meddelats ha en dominerande ställning på marknaden, tillhandahåller aktuella uppgifter om

sina resultat i fråga om de indikatorer som anges i bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/10/EG av den 26 februari 1998 om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för taltelefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikation i en konkurrensutsatt miljö(2).

(1) KOM(1999) 537 slutlig och KOM(2000) 814 slutlig.

(2) EGT L 101, 1.4.1998.