ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3003/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Järnvägskorsning vid Oios

Inom ramen för det grekiska järnvägsbolagets (OSE) projekt som samfinansieras av EU, planerar man att bygga en järnvägskorsning vid Oios i området Agios Stefanos. ERGOSE:s förslag att bygga en järnvägsbro har stött på motstånd från de lokala myndigheterna och invånarna i området. Detta eftersom den lösning som presenterats (överfart) inte ger någon lösning på problemet med sammanhållningen i Agios Stefanos som är delat av järnvägsspåren och dessutom allvarligt skadar naturen och stadsmiljön.

Genom beslut nr 6/2000 förkastade fullmäktige för länet Attika miljökonsekvensanalysen och begärde att man skulle undersöka möjligheten med en spårsänkning. Liknande beslut (nr 81/2000) har fattats av kommunfullmäktige i Agios Stefanos liksom av andra lokala organ med krav på att möjligheten med en sänkning av järnvägsspåren skall undersökas. Mot dessa krav invänder ERGOSE i första hand att det är omöjligt att garantera de medel som krävs för att genomföra projektet med att sänka spårnivån.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att man skall undersöka möjligheten med att sänka spårnivån vilket är den lämpligaste lösningen ur miljösynvinkel och går hand i hand med politiken om integrerade åtgärder och projekt på lokal nivå?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(13 november 2000)

De interventionsformer som kan samfinansieras genom strukturfonderna och de projekt som kan samfinansieras genom Sammanhållningsfonden förhandlas mellan kommissionen och medlemsstaten. Därefter åligger det medlemsstaten att undersöka och genomföra projekten och de särskilda åtgärderna i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen. Kommissionen ingriper inte om det inte finns misstanke om överträdelse av gemenskapslagstiftningen. Mot bakgrund av den information medlemsstaten har lämnat i detta fall tycks det inte vara fallet för detta projekt.

Mot denna bakgrund och utifrån subsidiaritetsprincipen kan kommissionen inte begära att medlemsstaten ändrar konstruktionen från järnvägsbro till spårsänkning, som frågeställaren begär.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3061/00

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Rena stränder

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att säkerställa att samtliga medlemsstater fullt ut följer gemenskapslagstiftningen beträffande hur rena de europeiska kusterna och badvattnen skall vara?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 oktober 2000)

Ett antal gemenskapsdirektiv kan bidra till att åstadkomma renare kuster och badvatten, främst rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten(1) och rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(2), men också många andra, som rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö(3) eller rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(4) ändrat genom rådets directiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991(5).

Om gemenskapens direktiv inte följs tvekar kommissionen inte att vidta alla lämpliga åtgärder, inbegripet rättsliga förfaranden enligt artikel 226 (fd artikel 169) i EG-fördraget och artikel 228 (fd artikel 171), vilket kan leda till att domstolen utdömer böter till medlemsstater som inte följer lagstiftningen.

(1) EGT L 31, 5.2.1976.

(2) EGT L 135, 30.5.1991.

(3) EGT L 129, 18.5.1976.

(4) EGT L 194, 25.7.1975.

(5) EGT L 78, 26.3.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2842/00

från Ulla Sandbæk (EDD) till rådet

(6 september 2000)

Ämne: Utnämningar

Kan rådet upplysa om vilka krav på kvalifikationer som ställs för posten som vice ordförande för Europeiska investeringsfonden, och kan rådet upplysa om huruvida den irländska regeringens kandidat uppfyller dessa krav?

Svar

(30 november 2000)

Enligt artikel 11 i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga kan endast personer, vilkas oavhängighet och duglighet inte kan ifrågasättas, utses till ledamöter av EIB:s styrelse.

Dessa personer utses för övrigt av EIB:s råd efter nominering av berörd medlemsstat och inte av Europeiska unionens råd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3094/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(4 oktober 2000)

Ämne: Utvärdering av det termonukleära fusionsprogrammet

Kommer kommissionen att offentliggöra kortfattade CV:n för medlemmarna i den panel som är ansvarig för den nyligen publicerade femårsutvärderingen av delprogrammet för termonukleär fusion som ingår i Euratoms ramprogram för att klarlägga deras oberoende vad gäller denna fråga?

Skulle kommissionen även kunna ange hur dessa personer har nominerats och valts ut för denna uppgift?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Sammansättningen för alla expertpaneler som har gjort femårsutvärderingar för ramprogrammen och de särskilda programmen, inbegripet delprogrammet om fusion, har funnits tillgängliga på Cordis webbplats sedan den 24 april 2000 (www.cordis.lu/fp5/panels.htm). Panelförteckningarna innehåller ett kortfattat CV för varje expert.

Panelmedlemmarna utsågs av kommissionen på grundval av förslag från medlemsstaterna. Urvalskriterierna till expertpanelerna innehöll ett oavhängighetskriterium, som innebar att experterna inte fick vara eller ha varit avtalsslutande part i något program eller medlem eller expert i någon programkommitté under utvärderingsperioden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3044/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Röd diesel

Kan kommissionen ange vilka bensinsubventioner som riktar sig till lantbrukare i de olika medlemsländerna i unionen, precis som röd diesel i Förenade Kungariket?

Vilka planer har kommissionen, i den fria konkurrensens intresse, för att föreslå en harmonisering av sådana subventioner?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Kommissionen förfogar inte över de uppgifter som parlamentsledamoten efterfrågar. I enlighet med artikel 8.2 f i rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor(1) får medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av andra av gemenskapens bestämmelser, helt eller delvis tillämpa regler om skattebefrielse eller nedsatta skattesatser för mineraloljor som under skattekontroll används uteslutande inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna samt inom skogsbruk och vid insjöfiske. Medlemsstaterna är enligt direktiv 92/81/EEG inte ålagda att meddela kommissionen vilka skatter som faktiskt tillämpas på jordbruksområdet.

Skillnader mellan medlemsstaternas beskattning av diesel som används inom jordbruket är alltså ett resultat av direktiv 92/81/EEG om de inte går utanför de ramar som fastställs i det direktivet. Ett förslag från kommissionen till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter(2) utreds för närvarande av rådet.

Kommissionen anser dock att automatiska undantag från direktiv 92/81/EEG, som det som gäller för diesel inom jordbruket, också måste betraktas som statliga stöd om de uppfyller villkoren i artikel 87.1 (tidigare artikel 92) i EG-fördraget, dvs. om de är selektiva (t.ex. en särskild skattesats för producenter av vissa grödor, eller för vissa typer av producenter). Sådana åtgärder måste anmälas till kommissionen innan de införs enligt reglerna för statligt stöd. Om parlamentsledamoten har uppgifter om selektiva skattebestämmelser för diesel inom jordbruket, ber kommissionen att få ta del av dessa uppgifter.

(1) EGT L 316, 31.10.1992.

(2) EGT C 139, 6.5.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2641/00

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Varvsindustrin

Den 12 juli tillkännagav kommissionens konkurrensansvariga tjänstegrenar att de misstänker att SEPI:s förvärv av Astilleros Juliana och fabriken Motores Diesel de Manises utgör statligt stöd.

Vad grundar sig dessa misstankar på, då transaktionerna uppfyller Europeiska unionens bokförings- och skatteregler?

På vilken grund kan transaktionen anses utgöra statligt stöd, då det rör sig om en normal transaktion mellan företag som inte har lett till någon ändring av de båda företagens tillgångar?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Det bör först klargöras att det var kommissionen, och inte enheterna inom Generaldirektoratet för konkurrens, som den 12 juli 2000 beslöt att inleda ett undersökningsförfarande enligt artikel 88.2 (f.d. artikel 93) i EG-fördraget om SEPI:s förvärv av Juliana och Manises (liksom skeppsvarvet i Cadiz). Parlamentsledamoten torde vara medveten om att kommissionen inleder undersökningsförfaranden när den hyser tvivel om en åtgärds förenlighet med den gemensamma marknaden. Ett sådant beslut är inte på något sätt en förutsägelse om kommissionens slutliga beslut.

Kommissionen beslöt att inleda ett förfarande i detta ärende, eftersom den utifrån tillgänglig information hyste tvivel om huruvida transaktionen kunde betraktas som en kommersiell transaktion, särskilt som SEPI redan var den slutlige andelsägaren i de förvärvade företagen och mot bakgrund av varvens ekonomiska svårigheter. Kommissionen betvivlade huruvida SEPI:s uppträdande skulle kunna betraktas som jämförbart med en privat investerares under liknande omständigheter. Den ansåg att åtgärden kunde utgöra ett kapitaltillskott som skulle kunna utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget.

Samtidigt som kommissionen inledde undersökningsförfarandet, ålade kommissionen Spanien att tillhandahålla all tillämplig information inom en månad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3143/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Diskotek i Auschwitz

Enligt tidningsuppgifter har tillstånd givits för ett diskotek i närheten av Auschwitz. Nyheten har givit upphov till kraftiga och legitima reaktioner. Det är otänkbart att förlägga en nöjeslokal i ett område som har blivit till ett minnesmärke för Förintelsen. Då området nu är ett minnesmärke, bör de lokala myndigheterna beakta detta och undvika att man kränker minnet av offren och det lidande som orsakats miljoner människor, mestadels judar.

Är kommissionen beredd att ingripa hos den polska regeringen för att uttrycka

1. unionens solidaritet med dessa legitima känslor och

2. begära respekt för en plats som Förintelsen med blod har inristat i världens samvete?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Kommissionen har klart visat sin inställning till Förintelsen och vad som hände under denna för alla berörda parter, inbegripet den polska regeringen, när kommissionens ordförande markerade inledningen av sin mandatperiod genom att besöka Auschwitz-Birkenau.

Dessutom övervakar kommissionen Polens framsteg på vägen mot en anslutning till unionen med särskild uppmärksamhet riktad mot upprättandet av en adekvat lagstiftning och en effektiv tillämpning av denna.

När det gäller det fall som parlamentsledamoten tar upp har kommissionen noterat att det i maj 1999 antogs en lagstiftning i Polen om skydd av platserna för tidigare nazistiska koncentrationsläger. Genom denna lagstiftning förbjuds offentliga sammankomster, affärsverksamhet och intilliggande byggnadsarbeten. Det tas för givet att frågan om områdena runt lägren klarläggs i denna lagstiftning genom att området för Auschwitz-Birkenaus anläggning och omgivande buffertzon fastställs offentligt, för att sedan bevaras som ett minnesmärke för all framtid.

Det framgår av det åberopade fallet att det fanns många andra byggnader som hade att göra med driften av lägrens nätverk och att många av dem ligger en bit eller till och med flera kilometer bort från huvudanläggningarna.

För att råda bot på situationen, och med hänsyn till att en sådan grundläggande lagstiftning har utarbetats, är det därför lämpligast att först hantera frågan på nationell nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2213/00

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(28 juni 2000)

Ämne: Förföljelse av tretton judiska iranier i Iran

Sedan ungefär ett år tillbaka hålls tretton iranier som bekänner sig till judendomen fängslade i Iran, ostyrkt anklagade för spionage. Rättegången som sker bakom stängda dörrar inleddes den 1 maj och några garantier för att denna skall bli rättvis, objektiv och fördomsfri finns inte. Inom två veckor kommer domen att förkunnas och jag önskar därför fråga rådet om det, inom ramen för den kritiska dialog som inletts med Iran, har för avsikt att utöva några ytterligare påtryckningar på de iranska myndigheterna, för att dessa skall respektera de mänskliga rättigheterna, rätten till religionsfrihet och utmäta en rättvis dom över de tretton iranska judarna.

Svar

(7 november 2000)

Som den ärade parlamentsledamoten vet föll domen mot de tretton iranierna som bekänner sig till judendomen den 1 juli 2000. Tre av dem frikändes, medan tio iranska judar dömdes till fängelsestraff på mellan 4 och 13 år. I detta sammanhang noterar rådet att man inte utdömde några dödsstraff.

EU har uttryckt sitt beklagande av denna dom och markerat sin besvikelse över att rättegången hölls för stängda dörrar trots de iranska myndigheternas försäkringar.

Rådet konstaterar att det finns en möjlighet att överklaga domen från den revolutionära domstolen i Shiraz har fällt, och de berörda advokaterna har låtit förstå att de tänker överklaga. Rådet hoppas att appellationsdomstolen kommer att upphäva de domar som fallit.

Rådet kommer att fortsätta att för de iranska myndigheterna uttrycka sin oro över detta fall, liksom över situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran i allmänhet, inom ramen för den omfattande dialogen med Iran.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2639/00

från Claude Turmes (Verts/ALE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Utvidgningen och undersökningar om dess inverkan ur jämställdhetssynvinkel

De genomgripande förändringarna på nittiotalet har kraftigt påverkat den sociala och ekonomiska situationen för folken i östländerna. Inkomstnivån har sjunkit, bortfallet av arbetstillfällen har varit enormt, systemen för social trygghet har brutit samman och brottsligheten har ökat. Kvinnorna, som förr i tiden ansågs som männens jämlikar och hade lika lön och likadan utbildning och tillgång till barnomsorg, har det numera på det hela taget värre än för femton år sedan.

Kommissionen har engagerat sig för att låta jämställdheten ingå i alla aspekter av politiken och detta innebär att strategin inför anslutningen också bör innefatta en medvetenhet om jämställdhetsfrågor på alla nivåer. Med tanke på detta bör kommissionen sätta i gång med att undersöka vilken inverkan utvidgningen kommer att få ur jämställdhetssynvinkel betraktat och utgående från dessa undersökningar komma med förslag till jämställdhetsfrämjande verksamhet (och verksamhet som ger kvinnor mer att säga till om). Naturligtvis bör tyngdpunkten vila vid det som kommit att kalla genus, alltså bäggedera könen.

Vilka sådana undersökningar pågår? Om vilka länder då?

Kan kommissionen ställa dessa undersökningar till förfogande eller, om undersökningarna ännu inte hunnit tillräckligt långt, kan parlamentet få se vad de handlar om?

Vilka kriterier används vid undersökningarna?

Om det inte finns några sådana undersökningar, varför tar kommissionen inte ett sådant engagemang på allvar som kommissionen haft sedan 1995?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 oktober 2000)

Kommissionen är medveten om att de förändringar som ägt rum efter kommunismens fall starkt har inverkat på den sociala och ekonomiska situationen i öststaterna och att dessa förändringar i vissa fall har lett till en försämrad situation för kvinnorna. Genom förhandlingsprocessen och instrumenten inför anslutningen, särskilt de återkommande rapporterna, bevakar och kontrollerar kommissionen aktivt att gemenskapens regelverk på detta område införlivas och genomförs i sin helhet.

När det gäller undersökningar om konsekvenser ur jämställdhetsperspektiv har kommissionen offentliggjort en anbudsinfordran avseende en mindre undersökning om kvinnorna och utvidgningen som kommer att utgöra ett komplement till UNICEF:s (FN:s barnfond) undersökningar. Inom ramen för den nya ramstrategin (20012005) för att främja jämställdheten planeras flera ingående undersökningar om kvinnorna i kandidatländerna för 2001.

Kommissionen bekräftar ånyo att den stödjer en integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla områden och att den kommer att fortsätta att noga följa jämställdhetsfrågorna, särskilt i samband med utvidgningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3206/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(12 oktober 2000)

Ämne: Fiskeavtal mellan EU och Kap Verde

Fiskeavtalet mellan EU och Kap Verde löpte ut den 6 september i år och några förhandlingar om ett nytt protokoll har ännu inte återupptagits, vilket har lett till att gemenskapens flotta, vars verksamhet inom detta område sker inom ramen för detta avtal, har förlamats och en rad problem har uppstått av den osäkerhet som drabbat sektorn.

Kan kommissionen, med tanke på vikten av avtalet för gemenskapens flotta och givet den uppstådda situationen, ange vilka skälen är för att förhandlingarna om ett nytt protokoll inte har återupptagits?

Har Europeiska kommissionen redan utsatt ett datum för att inleda dessa förhandlingar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 november 2000)

Kommissionen vill tacka parlamentsledamoten för visat intresse för förnyelsen av protokollet till fiskeavtalet mellan gemenskapen och republiken Kap Verde och önskar upplysa om följande.

Kommissionen, som är medveten om vikten av att förnya protokollet innan det löper ut, har efter en serie inledande kontakter deltagit i tre förhandlingsrundor i Bryssel den 19 och 20 juli 2000, i Praia 2325 augusti 2000 och i Bryssel den 6 och 7 november 2000.

Trots betydande framsteg under förhandlingsrundorna, särskilt när det gäller fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning, kunde parterna inte komma överens om ett avtal. Den främsta stötestenen var villkoren för omlastning vid kaj.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3593/00

från Samuli Pohjamo (ELDR) och Mikko Pesälä (ELDR) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Statistiken från Eurostat och EU:s officiella språk

Vi har lagt märke till att man inte kan komma åt Eurostats tjänster eller dess viktigaste statistik, i alla fall inte på Internet, på andra språk än engelska, franska och tyska. Eftersom indexen ofta är komplicerade har det därför varit svårt att se vilka tjänster Eurostat kan erbjuda.

Vi vill därför fråga vad kommissionen tänker göra för att förbättra medborgarnas möjligheter att komma över den viktigaste ekonomiska statistiken på alla officiella språk inom EU.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 december 2000)

Att medborgarna skall ha tillgång till statistiska uppgifter på de olika gemenskapsspråken är en fråga som Eurostat tar på stort allvar.

För närvarande räcker dock inte de mänskliga och ekonomiska resurserna till för att publicera Eurostats uppgifter på elva språk, utan endast på engelska, tyska och franska. Att uppgifterna publiceras så snabbt som möjligt, vilket användarna bedömer som mycket viktigt, är också ett hinder för utgivning på alla gemenskapsspråken.

Eurostat försöker emellertid att varje år ge ut en eller flera produkter på de elva gemenskapsspråken (t.ex. Europa i siffror) i en stor upplaga (300 000 ex.).

Eurostat kommer i alla händelser att undersöka möjligheten att på Internet publicera en serie statistiska basindikatorer på de elva språken för 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3603/00

från Cristiana Muscardini (UEN) och Gianfranco Fini (UEN) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Socialhjälp som leder till utvisning

Den tyska regeringen fortsätter att fatta ogrundade utvisningsbeslut. Detta är graverande med hänsyn till att åtal har väckts om huruvida de tyska myndigheterna bryter mot artikel 48 i fördraget. Det är även allvarligt eftersom denna politik drabbar de minst gynnade grupperna i samhället, t.ex. arbetslösa gästarbetare från andra gemenskapsländer eller pensionärer som har en pension som understiger 1 200 tyska mark och som därmed har rätt till socialbidrag.

Den tyska regeringens politik, som strider mot rätten till fri rörlighet och etablering, visar klart och tydligt att medborgare som, oavsett ursprung, arbetar och producerar (och betalar skatt) accepteras och skyddas. När samma medborgare inte längre är ekonomiskt lönsamma blir de utstötta och vad värre är utvisade.

Ett av många utvisningsärenden som meddelats av Zoratto, som företräder gästarbetare och arbetar som rådgivare vid Comites i Stuttgart och CGIE (allmänna rådet för italienare i utlandet) drabbade en medborgare från Venetien. Han hade varit bosatt i Konstanz sedan 1961, men när han berättigades till socialbidrag fick han sitt uppehållstillstånd indraget.

Kan kommissionen ingripa så att den tyska regeringen ställer in dessa utvisningsförfaranden?

Kan kommissionen uppmana de tyska myndigheterna att höja tröskeln för socialhjälp, vilket skulle förhindra de alltför vanliga utvisningarna?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 januari 2001)

Kommissionen känner inte till den särskilda situation som gäller den italienska medborgare från Veneto-regionen, bosatt i Konstanz, som parlamentsledamöterna nämner. Om parlamentsledamöterna lämnar ytterligare upplysningar till kommissionen, kan den göra vidare undersökningar.

Kommissionen vill hänvisa parlamentsledamöterna till svaret på den skriftliga frågan P-3394/00 från herr Musumeci(1) och till svaret på de skriftliga frågorna E-3404/00, E-3405/00, E-3406/00 och E-3408/00(2) från herr Cossutta, som lämnar en förklaring till gemenskapsrätten när det gäller förnyelse och indragande av uppehållstillstånd, liksom en förklaring till brevväxlingen mellan kommissionen och Tyskland i denna fråga. Av brevväxlingen framgår det att Tyskland godtar kommissionens syn, som innebär att en migrerande arbetstagare som får socialhjälp inte kan utvisas från en medlemsstat bara av detta skäl.

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 229.

(2) Se s. 159.