SKRIFTLIG FRÅGA E-0793/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Boskapssektorns kris och reform av sektorn för jordbruksgrödor

Situationen för de företag som ägnar sig åt uppfödning blir till följd av galna ko-sjukeepidemin ständigt mer ohållbar. De tillfälliga lösningar - i form av ekonomiskt eller annat stöd - som utarbetas och föreslås kommer inte att lösa krisen en gång för alla, då det för en lösning krävs åtgärder som syftar till att garantera boskapssektorns framtid och till att återvinna konsumenternas förtroende.

Anser inte kommissionen att det för att säkerställa livsmedelssäkerheten och produkternas kvalitet är nödvändigt att inte bara ge omedelbart stöd, utan även:

- ge en kraftig impuls åt vetenskaplig forskning för att utveckla metoder för att genomföra tillförlitligare BSE-tester på levande nötkreatur,

- förse den nya modellen för boskapssektorn med högkvalitativt vegetabiliskt foder och proteinrika grödor såsom oljeväxter, lusern och klöver,

- av det skälet ändra hela lagstiftningen om jordbruksgrödor och mark som lagts i träda för att göra det möjligt för jordbruksföretagen att framställa foder på den mark som lagts i träda och som i onödan inte ger någon avkastning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 maj 2001)

Genom den handlingsplan för forskning om transmissibel spongiform encefalopati (TSE) som kommissionen la fram 1996 har 50 miljoner euro samlats in för att öka kunskapen om och främja spårning och bekämpning av TSE, såsom bovin spongiform encefalopati (BSE) hos kor och Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (CJS) hos människor. Ungefär 150 laboratorier deltar för närvarande i 54 gemenskapsfinansierade projekt om TSE-sjukdomar, där frågor som diagnos, smittämne, behandling, förebyggande åtgärder och riskbedömning tas upp.

Utvecklingen av diagnostiska test av levande boskap och människor har varit en viktig prioritering för forskning som finansieras av gemenskapen. Den nuvarande forskningen undersöker möjligheterna att utveckla och använda surrogatmarkörer och även reagenser såsom antikroppar som särskilt spårar markörer av BSE-infektion.

Den 15 december 2000 och 16 februari 2001 sammankallade kommissionen dessutom två sammanträden med nationella experter inom TSE-forskning för att analysera pågående forskning, främja informationsutbyte mellan forskningslag och identifiera vilka forskningsområden som behöver förstärkas och vilka nya områden forskningen behöver ge sig in på.

När det gäller nya forskningsområden undersöks möjligheten att särskilt uppmana till forskning om TSE-frågor, inklusive forskning som leder till BSE-tester av levande boskap.

När det gäller att återgå till avelstekniska modeller som stämmer bättre överens med konsumenternas förväntningar har kommissionen föreslagit att främja ekologisk produktion genom att använda arealuttag för produktion av foderbaljväxter såsom lusern och klöver.

På rådets möte (jordbruk) i december 2000 uppmanades kommissionen ge sin analys till rådet och parlamentet av utvecklingen av tillgång och efterfrågan på proteinrika växter tillsammans med en bedömning av de mest avancerade alternativen, inbegripet arealuttag för att främja produktionen av proteinrika grödor(1).

Enskilda alternativ skulle endast i en begränsad utsträckning uppfylla de ytterligare behoven och är framför allt inriktade på idisslare och inte på grisar och fjäderfän. Dessutom är extra kostnaderna oproportionerliga i jämförelse med kostnaderna för inport av likvärdiga produkter.

(1) KOM(2001) 148 slutlig: möjligheter att främja odlingen av växtproteiner i EU.