SKRIFTLIG FRÅGA E-1980/01

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(5 juli 2001)

Ämne: Hur intensiv olivodling påverkar miljön

Enligt en rapport som den 18 juni 2001 offentliggjordes av WWF och Birdlife International leder den intensiva odlingen av oliver, vilken ökat som en följd av EU:s jordbruksstöd, till ökenspridning och utarmad jordmån och förstörda livsmiljöer i Medelhavsområdet. Enligt rapporten försvinner till exempel 80 miljoner ton matjord varje år från olivodlingarna i Andalusien i Spanien till följd av denna odling. Den jord som rinner bort från olivodlingarna ställer till problem på andra håll genom att den bl. a. får vattenmagasin att slamma igen. I Spanien, Grekland och Portugal röjs dessutom urgamla lundskogar för att bereda väg för intensivodlingarna.

I EU:s jordbruksbudget har det avsatts 2 250 miljoner euro för olivodling och dessa medel går nästan helt och hållet till produktionsstöd. Odlarna får stöd utgående från hur mycket oliver de producerar. Detta sporrar dem till att odla intensivt, att konstbevattna och att utvidga odlingsarealerna.

Känner Europeiska kommissionen till att den intensiva odlingen av oliver är ett av Europas största miljöproblem i dag?

Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att minimera de skador som förorsakas av den intensiva odlingen av oliver?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 oktober 2001)

Kommissionen känner till både den rapport från WWF som parlamentsledamoten hänvisar till och miljöproblemen inom olivoljesektorn, och påpekade dessa problem i sin rapport till rådet och parlamentet om kvalitetsstrategin för olivolja(1).

Kommissionen håller med WWF om många av dess slutsatser och om att det generella målet är en miljövänlig, hållbar jordbruksstrategi. Det är dock inte tillrådligt att uttala sig om huruvida dessa problem hör till de värsta i Europa, eftersom det inte finns några uppgifter som bekräftar ett sådant uttalande.

Kommission påminner om att produktionsstödet har möjliggjort att en landsbygdsstruktur kan upprätthållas i flera av gemenskapens regioner och på så sätt kraftfullt bidragit till bekämpningen av ökenspridningen. Vissa typer av olivodlingar, särskilt ekologiskt drivna sådana, gynnar återhämtningen av miljön. Med tanke på de negativa följder som en omåttlig intensifiering kan ha på miljön, beslutade rådet att vidta åtgärder från och med 1998 i syfte att minska utvecklingen av nya planteringar.

Dessutom erinrar kommissionen om medlemsstaternas skyldigheter i samband med miljöskyddskraven i rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken(2), och ser fram emot att få information om olivoljesektorn från de berörda medlemsstaterna före den 30 september 2001. Denna information bör omfatta en analys av situationen för den mark som används vid olivproduktionen, en detaljerad beskrivning av lämpliga miljöåtgärder som föreslås i analysen och en detaljerad beskrivning av eventuella straff.

För närvarande finns det inga avpassade sätt att kontrollera schablonmässigt beviljade stöd och därför finns det knappast något annat val än att indexreglera stöd på grundval av produktionen. I juni 2001 beslutade rådet att stöd från och med den 1 november 2003 endast kommer att beviljas om träden i fråga kontrolleras med hjälp av flygfoton, vilket kommer att medföra fler valmöjligheter för beviljande av stöd.

(1) KOM(2000) 855 slutlig (punkt 1.3.1 fjärde stycket).

(2) EGT L 160, 26.6.1999.