ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1881/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Guinea

Beträffande Guinea: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000? Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2508/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(3 september 2002)

Ämne: Ingrepp mot facklig blockad i Finland

Kommissionen meddelade den 19 juni 2002 i sitt svar på fråga P-1480/02(1) att de höll på att granska det svar som inkommit från de finska myndigheterna i överträdelseförfarandet mot Finland eftersom landet (enligt kommissionen) försummat att vidta åtgärder för att förebygga (lindra följderna av) en rad bojkottåtgärder som de finska fackförbunden vidtagit mot en estnisk redares fartyg.

Är det så att kommissionen, då den övervakar hur gemenskapslagstiftningen tillämpas (artikel 211 i EG-fördraget), anser sig ha rätt att ingripa i medlemsstaternas lagar och därmed överpröva legala fackliga konflikter?

Har kommissionen tänkt över de praktiska konsekvenserna av en sådan överprövningsrätt gentemot arbetsmarknadens parter?

Har kommissionen kommit fram till hur man ska gå vidare med det aktuella överträdelseförfarandet gentemot Finland?

(1) EGT C 277 E, 14.11.2002, s. 213.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(1 oktober 2002)

Som vi redan skrev i kommissionens svar på frågeställarens skriftliga fråga P-1480/02 avser ett överträdelseförfarande alltid en medlemsstat, snarare än förhållandet mellan enskilda personer eller organisationer. Det här förfarandet avser med andra ord inte bojkotten som sådan, utan går ut på att undersöka huruvida den finska regeringen vidtagit lämpliga åtgärder för att lindra de skadliga effekterna av bojkotten.

Vad gäller kommissionens rätt att vidta åtgärder påpekade vi också i vårt svar på den skriftliga frågan P-1480/02 att Europaavtalet med Estland hör till gemenskapens regelverk. Eftersom det i detta avtal fastställs att estniska redare garanteras rätt att tillhandahålla sjöfartstjänster inom gemenskapen är kommissionen behörig att övervaka denna rättighet enligt artikel 211 i EG-fördraget.

Kommissionen har granskat den finska regeringens svar och kommer inom de närmaste veckorna att fatta beslut om hur överträdelseförfarandet skall följas upp, i enlighet med det brukliga förfarande för beslutsfattande som tillämpas inom kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2223/02

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(23 juli 2002)

Ämne: Rysk kärnkraftsindustri

Har kommissionen undertecknat det avtal som i slutet av juni ingicks i Kanada mellan G7-länderna och Ryssland, och enligt vilket ett stöd på 20 miljarder dollar skall beviljas för att återuppliva den stagnerande ryska kärnkraftsindustrin genom att ge massivt stöd för plutoniumbaserat blandoxidbränsle, trots att det står klart att Euratom är uppenbart oförmöget att tillämpa de säkerhetsanordningar och säkerhetsåtgärder som finns för kärnkraftsanläggningarna i EU och att Ryssland inte kan tillämpa några ordentliga fysiska skydds- och säkerhetsåtgärder vid sina befintliga kärnkraftsanläggningar? Vilken roll har Euratom för närvarande när det gäller att införa säkerhetsanordningar i Ryssland?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(13 september 2002)

På toppmötet i Kananaskis (Kanada den 26 och 27 juni 2002) lanserade G8-länderna ett globalt partnerskap mot spridning av vapen och massförstörelseutrustning för att, med hänsyn till tillgängliga medel, utveckla, samordna, genomföra och finansiera nya eller utvidgade samarbetsprojekt för att ta itu med frågor som rör icke-spridning, nedrustning, terroristbekämpning och kärnsäkerhet (även miljöfrågor). Hittills har flera G8-länder anmält bidrag som uppgår till mellan 1 miljard US-dollar per år (USA) och 200 miljoner US-dollar under 10 år (Japan).

Kommissionen har inte godkänt några ytterligare medel vid sidan av de 100 miljoner EUR per år som redan beviljas genom TACIS-programmet för att förbättra kärnsäkerheten. Kommissionen deltar dock i en gemensam åtgärd för nedrustning och icke-spridning i Ryska federationen, där mer än 15 miljoner EUR har anslagits för att förstöra kemiska vapen och bortskaffa plutonium avsett för kärnvapentillverkning i Ryssland.

Såsom parlamentet nyligen bekräftade(1), genomförs Euratoms kärnämneskontroller vid befintliga kärntekniska anläggningar inom unionens territorium med fullt iakttagande av kraven i kapitel VII i Euratomfördraget.

När det gäller frågan om huruvida Ryssland kan tillämpa kraftfulla fysiska skyddsåtgärder och säkerhetsåtgärder på befintliga kärntekniska anläggningar, vill kommissionen påpeka att, efter Sovjetunionens kollaps, är fysiskt skydd av kärnvapenförråd och kärntekniska anläggningar en viktig fråga för det internationella samfundet. Framför allt USA har också gjort stora ansträngningar för att förbättra de fysiska skyddsåtgärderna vid ryska anläggningar. Situationen har därefter förbättrats avsevärt.

Ryska federationen har ratificerat konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, som trädde i kraft den 8 februari 1987.

Vid sidan av frågor som avser fysiskt skydd hjälper kommissionen Ryssland att införa ett statligt redovisnings- och kontrollsystem för kärnämnen. Inom TACIS-programmet avsätts sedan 1994 medel för att förbättra redovisningen och kontrollen av kärnämnen i Ryska federationen.

(1) A5-0196/2002, Betänkande om kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om verksamheten vid Euratoms kontor för kärnämneskontroll 19992000 utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2000/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Moçambique

Kan kommissionen ange vilka projekt som för Moçambiques del har finansierats genom Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp som beviljats landet för 2000 inom samtliga stödberättigade områden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0201/02

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(5 februari 2002)

Ämne: Officiella språk i informationen om Europeiska kommissionens program

I den information som Europeiska kommissionen ger på Internet och på webbplatsen www.europa.eu.int ser man att det för vissa gemenskapsprogram som Comenius, Grundtvig, Tempus, Learning, etc, endast finns information på engelska, och att det för andra program, t.ex. Leonardo, endast finns information på engelska, franska och tyska.

Genom att det inte finns information på samtliga av Europeiska unionens officiella språk, innebär detta dels en diskriminering av medborgarna och dels att de förhindras att ta del av all information.

Varför finns det inte information om programmen på EU:s samtliga officiella språk?

När kan man förvänta sig att informationen finns tillgänglig för samtliga EU-medborgare på de 11 officiella språken?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(14 juni 2002)

Syftet med webbplatsen Europa är att tillhandahålla information åt alla som är intresserade av de program som kommissionen administrerar på EU:s vägnar. Kommissionen är emellertid väl medveten om problemen kopplade till den nuvarande nivån på mångspråkigheten på flera webbplatser som sköts av våra avdelningar.

Den grundläggande orsaken till att information om programmen ännu inte är tillgänglig på alla EU:s officiella språk är de resurser som anslagits till kommissionens avdelningar för översättning av information till alla officiella språk och till de webbansvariga för hanteringen av tusentals översatta filer.

Problemet kommer delvis att lösas när kommissionen börjar använda redskap för hantering av webbmaterial som i stor utsträckning kan automatisera hanteringen av tusentals nya sidor och länkar i upp till elva språkversioner. Kommissionen kommer att börja pröva sådana redskap i slutet av 2002 och börja använda dem så fort som möjligt om de visar sig fungera. Innan dess beräknar kommissionen att det råder en eftersläpning på 150 000 sidor som måste översättas. Vi anser att så bör ske under en treårsperiod för att inte översättningskapaciteten skall överbelastas. Liknande scenarier för de framtida medlemsstaterna granskas för närvarande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2060/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(11 juli 2002)

Ämne: Fängelsestraff i Tibet

Har kommissionen någon information om den tibetanska nunnan Ngawang Sangdrol som fängslades som tonåring för tio år sedan, efter att ha vecklat ut en tibetansk flagga under en fredlig demonstration och begärt att Tibet skulle frigöras från det kinesiska herraväldet? Har kommissionen i synnerhet någon information om hur hon behandlas i fängelset, och om hur andra fångar behandlas, som gripits under liknande förhållanden? Får Röda korset eller något annat internationellt organ komma in i fängelset?

Anser kommissionen att utvecklandet av EU:s relationer med Kina är av avgörande betydelse för det internationella samfundets framtida välmåga och, i så fall, har EU låtit Kina förstå att detta förhållningssätt skadar bilden av Kina och dess intressen i utlandet och att de måste anta en lugnare attityd i fråga om Tibet, religionsfrihet och Falun Gong?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(2 augusti 2002)

EU och kommissionen har vid upprepade tillfällen för Kina understrukit vikten av att landet respekterar de kulturella och språkliga rättigheterna, religionsfriheten och skyddet av minoriteter i hela Kina. Kommissionen har också bett Kina att inleda en direkt dialog mellan myndigheterna i Peking och Dalai Lama, eftersom kommissionen är övertygad om att detta är det bästa sättet att lösa situationen i Tibet.

Kommissionen har tagit upp fallet Ngawang Sangdrol med de kinesiska myndigheterna inom ramen för den bilaterala dialogen mellan EU och Kina om de mänskliga rättigheterna. Även om de kinesiska myndigheterna lämnat uppgifter om domen mot henne och fängelsestraffet har de tyvärr ännu inte tillhandahållit något tillfredsställande svar när det gäller hur hon nu behandlas.

Kommissionen kommer att fortsätta att ta upp fallet Ngawang Sangdrol vid varje lämpligt tillfälle, inbegripet på högsta nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2651/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(20 september 2002)

Ämne: System för att blockera mobiltelefontrafik

Jag önskar tacka kommissionsledamoten Liikanen för hans svar på min fråga E-2197/02(1). Dock skulle jag gärna vilja få litet mera information.

Vilka är resultaten av den studie kommissionen för närvarande utför om system för att blockera mobiltelefontrafik?

Känner kommissionen till något om användningen av system för att blockera mobiltelefontrafik i EU:s medlemsstater?

Om så är fallet: vad vidtar kommissionen för åtgärder mot detta?

Har kommissionen planer på att utarbeta ett direktiv om system för att blockera mobiltelefontrafik?

(1) EGT C 309 E, 12.12.2002, s. 207.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(31 oktober 2002)

Kommissionens undersökning visar att blockering av mobiltelefontrafik för närvarande inte är tillåten i medlemsstaterna. I Frankrike har man antagit en lag som banar väg för blockering, men ännu så länge finns det inga tekniska tillämpningsbestämmelser som gör det lagligt att använda störsändare. Efter att ha konsulterat medlemsstaterna har kommissionen gett ut instruktioner som återfinns på http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte/jammers.htm.

Kommissionen känner till att det förekommer störsändare i handeln, främst på Internet. Dessa produkter är olagliga och medlemsstaterna måste därför vidta åtgärder mot dem antingen enligt rådets direktiv 89/336/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet(1) eller enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse(2). Medlemsstaterna måste också se till att dessa produkter försvinner ur handeln.

Kommissionen anser att blockering inte är någon bra lösning på otillbörlig användning av mobiltelefoner, vilket också framgår av svaret på den skriftliga frågan P-2753/02 från Isabelle Caullery(3). Därför har kommissionen inga planer på att lägga fram något lagförslag som skulle legalisera störsändare.

I Frankrike utreds frågan för närvarande inför utarbetandet av nationella tekniska bestämmelser (se http://www.art-telecom.fr/communiques/communiques/index-030502.htm). Kommissionen kommer att utvärdera utkastet till dessa bestämmelser när de föreligger.

(1) EGT L 139, 23.5.1989.

(2) EGT L 91, 7.4.1999.

(3) EGT C 52 E, 6.3.2003, s. 210.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1829/02

från Pere Esteve (ELDR) till rådet

(27 juni 2002)

Ämne: Oförklarliga försvinnanden

Mot bakgrund av problemen med oförklarliga försvinnanden har tydligen en arbetsgrupp med medlemmar från sex EU-länder bildats för att upprätta en internationell databas för att identifiera försvunna personer och oidentifierade lik.

Känner rådet till denna arbetsgrupp och vad gör i så fall arbetsgruppen i fråga?

Deltar rådet i den här typen av initiativ eller avser rådet att ta ett liknande initiativ som omfattar samtliga EU:s medlemsstater?

Svar

(11 november 2002)

1. Som en del av genomförandet av gemensam åtgärd 97/154/RIF av den 24 februari 1997 om åtgärder mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn(1) antog rådet den 19 mars 1998 slutsatser om saknade personer och oidentifierade lik.

Det föreslog:

a) att antingen nationella samordningsenheter inrättas i medlemsstaterna eller att arbetsmetoderna och förfarandena för de befintliga samordningsenheterna förbättras,

b) att handläggningen av anmälningar rörande saknade personer förbättras, varvid den kategori saknade personer som tillhör högriskgruppen skall prioriteras,

c) att erfarenheterna av dessa prioriterade förbättringar utvärderas inom ett år.

2. Vid utvärderingen av de åtgärder som har vidtagits avseende saknade personer och oidentifierade lik undersöker rådet på vilka sätt enighet kan nås om rekommendationer för att förbättra de nationella samordningsenheternas arbete och har noterat den nederländska delegationens initiativ att hålla ett expertmöte om saknade personer.

3. Den rapport som experterna utarbetat har förelagts den behöriga rådsarbetsgruppen. Rapporten innehåller ett förslag om att skapa en databas för utbyte av information om saknade personer.

4. Behovet av att skapa en ny databas kräver ytterligare granskning mot bakgrund av de möjligheter som redan erbjuds genom de databaser som har inrättats för Schengens informationssystem, Europol och Interpol.

(1) EGT L 63, 4.3.1997, s. 2.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2391/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(2 augusti 2002)

Ämne: Gemenskapsstöd till Belgien och staden Antwerpen

Europeiska kommissionen stöder ur sina olika fonder ett flertal nog så bra projekt i EU:s medlemsstater. Kan kommissionen ge besked om hur mycket stöd från gemenskapen medlemsstaten Belgien får och vilka exakta stödbelopp som går till städerna Gent och Antwerpen?

Kan kommissionen ge besked om vilka exakta belopp som Belgien fått i form av stöd under åren 1999, 2000 och 2001?

Kan kommissionen ge besked om vilka exakta belopp som staden Antwerpen fått i form av stöd under åren 1999, 2000 och 2001?

Kan kommissionen ge besked om vilka exakta belopp som staden Gent fått i form av stöd under åren 1999, 2000 och 2001?

Vad slags stöd handlar det om för staden Antwerpens del?

Vad slags stöd handlar det om för staden Gents del?

Kompletterande svaravgivet på kommissionens vägnar av Prodi

(28 november 2002)

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1877/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Ghana

Beträffande Ghana: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000? Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2185/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(19 juli 2002)

Ämne: Upprättande av ett gemensamt europeiskt luftövervakningssystem

Följande frågor ställs till kommissionen med anledning av parlamentsledamot Michl Ebners fråga E-2733/00(1) av den 1 september 2000 om skapandet av ett alleuropeiskt luftövervakningssystem och svaret på denna från kommissionsledamot Loyola de Palacio på kommissionens vägnar av den 5 oktober 2000, samt med tanke på att flygkatastrofen vid Bodensjön (natten till den 2 juli) krävde 71 människors liv, något som förmodligen hade kunnat förhindras genom ett gemensamt europeiskt flygövervakningssystem:

1. Anser inte kommissionen att det mot bakgrund av katastrofen och även med tanke på motståndet bland de privilegierade flygledarna vore klokt att så snart som möjligt upprätta ett gemensamt europeiskt luftövervakningssystem?

2. På vilken nivå befinner sig initiativet Ett gemensamt europeiskt luftrum som kommissionen inrättade 1999?

3. Vilka lagstiftningsåtgärder planeras allmänt på gemenskapsnivå på detta område, särskilt av den arbetsgrupp med företrädare för den civila luftfarten i medlemsstaterna som skall ge kommissionen råd om inriktningen på reformerna av flygledningen?

(1) EGT C 113 E, 18.4.2001, s. 160.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 oktober 2002)

Kommissionen har gjort säkerheten till en av sina transportpolitiska prioriteringar och redan vidtagit en rad åtgärder för att öka luftfartssäkerheten. Kommissionen vill bland annat undersöka om man skulle kunna öka luftfartssäkerheten i Europa genom att överföra därmed förknippad verksamhet till Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA).

Kommissionen överlämnade i oktober och december 2001 fyra lagförslag(1) rörande flygtrafik till parlamentet och rådet, som syftade till upprättandet av ett gemensamt Europeiskt luftrum: en ramförordning, en förordning om tillhandahållande av flygtrafiktjänster, en förordning om planering och användning av luftrummet och en förordning om kompatibiliteten. Förslagen syftar till att förbättra lufttrafiksdriften och samtidigt bevara och öka säkerheten. Säkerhetsbehovet är något som ständigt bekräftas av både kommissionen och medlemsstaterna och som får mycket stort utrymme i alla diskussioner vi för. Dessutom är kommissionen medveten om att systemstörningar (som för närvarande är vanliga inom EU när man passerar från en medlemsstats luftrum till ett annat) avsevärt ökar riskerna och därmed äventyrar säkerheten. Genom att minska dessa systemstörningar kommer förslagen om ett gemensamt Europeiskt luftrum att bidra till en ökning av lufttrafiksdriftens säkerhetsnivå.

Förslagen ligger ännu hos rådet och parlamentet för granskning, men Europeiska rådet i Barcelona uppmanade medlagstiftarna att snabbt anta dem så att det gemensamma Europeiska luftrummet kan införas i slutet av 2004.

Vid sitt plenarsammanträde den 3 september 2002 röstade parlamentet igenom förslagspaketet om det gemensamma Europeiska luftrummet vid den första behandlingen och ställde sig till stor del bakom den av kommissionen valda lösningen.

(1) KOM(2001) 123 slutlig och KOM(2001) 564 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1124/02 från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen. Promeuro.



Europeiska unionens officiella tidning nr 092 E , 17/04/2003 s. 0040 - 0041



SKRIFTLIG FRÅGA E-1124/02 från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen (18 april 2002) Ämne: Promeuro Skulle kommissionen kunna ange hur mycket pengar den har anslagit till, och från vilken budgetpost den finansierar, organisationen Promeuro? Kan kommissionen också ange beloppen för vart och ett av de senaste fem åren? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (16 juli 2002) Som svar på parlamentsledamotens fråga ges här en översikt över kommissionens bidrag till Promeuros projekt de senaste fem åren. Bidragen finansierades via budgetrubrik B3-306 och A-3021. >Plats fÄHor tabell>