ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-4191/97 från Rijk van Dam (I-EDN) och Bartho Pronk (PPE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Situationen för de kristna minoriteterna i Turkiet

Organisationen ¨Jubilee Campaign¨ rapporterar om att den turkiska regeringen har beslutat att begränsa verksamheten inom de syriansk-ortodoxa kyrkorna och inom tre syriansk-ortodoxa kloster i Tur Abdin. Det rör sig om klostren Deyr-ul-Zafaran, Mor Gabriel och Mar Yakub van Salah. De munkar och nunnor som för närvarande lever i klostren får leva kvar där, men de turkiska myndigheterna har genom en skrivelse av den 6 oktober förbjudit dem att undervisa på syrianska, erbjuda religionsundervisning, uppföra nya byggnader, reparera gamla byggnader samt ta emot besökare och turister.

Dessa rapporter ansluter till de uppgifter om problem för religiösa minoriteter i sydöstra Turkiet som tidigare framkommit. En hänvisning till dessa problem gjordes redan i de skriftliga frågorna E-3660/95 ((EGT C 112, 17.4.1996, s. 57. )) och E-1424/96 ((EGT C 356, 25.11.1996, s. 38. )).

1. Kan kommissionen bekräfta dessa rapporter om de syriansk-ortodoxa kyrkorna i Turkiet och känner den till de svåra omständigheter under vilka de kristna minoriteterna lever?

2. Delar kommissionen vår uppfattning att detta agerande från Turkiets sida står i strid med artikel 9 i konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och det tullavtal som nyligen slutits mellan EU och Turkiet?

3. Är kommissionen beredd att uppmana de turkiska myndigheterna att upphäva bestämmelserna om begränsning av verksamheten i de syriansk-ortodoxa kyrkorna och klostren?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (4 februari 1998)

De uppgifter som kommissionen inhämtat tyder på att den turkiske inrikesministern nyligen har tillfrågats av en ledamot av det turkiska parlamentet angående den fråga som parlamentsledamöterna tar upp. I sitt svar den 31 december 1997 förklarade ministern att regeringen ingalunda har för avsikt att förbjuda det syriansk-ortodoxa samfundets religionsundervisning och inte heller att ingripa i eller begränsa dess trosfrihet.

I alla sina kontakter med de turkiska myndigheterna understryker kommissionen vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna förbättras och att demokratiseringsprocessen i Turkiet fortsätter.

Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997, erinrades det om att stärkta förbindelser mellan Turkiet och EU också är beroende av att de politiska och ekonomiska reformer som Turkiet har påbörjat fortsätter, bl.a. i fråga om anpassning till de normer och bruk beträffande de mänskliga rättigheterna som gäller i EU. Rådet tillade att stärkandet av förbindelserna även är beroende av respekten för och skyddet av minoriteters rättigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4212/97 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Dom i Europeiska gemenskapernas domstol den 26 oktober 1996 i målet Elida Gibbs Limited (mål C 317/94)

Denna dom i EG-domstolen verkar motverkas av att den inte tillämpas i Tyskland och endast delvis tillämpas i Frankrike och i Grekland.

Finns det någon bestämmelse i Tyskland som förbjuder vissa slags marknadsföringskampanjer som exempelvis användning av rabattkuponger från tillverkaren eller erbjudanden om återbetalning från tillverkaren? Om så är fallet, var ligger logiken i detta förbud, och är ett sådant förbud förenligt med den inre marknaden?

Om en sådan bestämmelse existerar och den inte är förenlig med den inre marknaden, vilka åtgärder har kommissionen vidtagit, och i enlighet med vilka bestämmelser i fördraget har detta skett?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (10 mars 1998)

Det finns förvisso en tysk mycket sträng lagstiftning om beviljande av rabatter och avdrag.

Enligt Zugabeverordnung (förordning om gratis gåvor) från mars 1932, är med mycket få undantag alla sorts gåvor vid köp av en vara eller tjänst förbjudna. Undantagen avser endast t.ex. förpackningar eller gåvor till ett obetydligt värde (ca 50 pfennig eller mindre). Enligt Rabattgesetz (lagen om rabatter) från november 1933, är rabatter som överstiger 3 % förbjudna.

På grundval av den information som kommissionen förfogar över hade den dåvarande lagstiftaren två syften: att skydda konsumenten genom att göra produktens eller tjänstens inneboende kvaliteter och priset till de viktigaste urvalskriterierna samt att säkerställa lojalitet från handelns sida genom att undvika metoder som ansågs snedvrida konkurrensen. Särskilt de stora varuhusen i Tyskland använde sig av rabatter under 1920-talet. Till följd av den ekonomiska recessionen visade det sig vid den tidpunkten vara lämpligt att skydda nätverket av små och medelstora företag genom en åtgärd som var tänkt att vara tillfällig.

Den tyska regeringen föreslog att dessa två lagar skulle avskaffas under 1993-1994. Detta förslag antogs inte på grund av att Bundesrat motsatte sig detsamma och har sedan dess inte tagits upp på nytt.

Det är utan tvivel så att förekomsten av en sådan lagstiftning - som till sin omfattning saknar motsvarighet inom gemenskapen - kanske inte är förenlig med den inre marknaden. Företagen kan faktiskt inte ha en alleuropeisk strategi för extrapriser och reklam eftersom de måste göra genomgripande förändringar i sin marknadsföring vad avser innehåll och utformning, i syfte att efterkomma lagstiftningen för en av gemenskapens största marknader. Kommissionen har från annat håll fått in många klagomål om detta (se t.ex. svar på QE nr 64/98 från de Vries ((Se s. 26. ))).

Eftersom en harmonisering inom gemenskapen saknas på detta område undersöker kommissionen för närvarande, inom ramen för utredningen av de ovannämnda klagomålen och mot bakgrund av domstolens rättspraxis, denna lagstiftnings eventuella restriktiva effekter och överensstämmelse med proportionalitetsprincipen.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 323 , 21/10/1998 s. 0004



SKRIFTLIG FRÅGA P-3931/97 från John Cushnahan (PPE) till kommissionen (4 december 1997) Ämne: Konkurrens Kan kommissionen upplysa mig om huruvida den nuvarande situationen i Irland, där det inte är möjligt att sälja färdiggjorda standardiserade glasögon för läsning/förstoring i apotek, innebär en restriktiv åtgärd enligt artiklarna om konkurrens i EG-fördraget? Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (13 januari 1998) Kommissionen beklagar att den inte har tillräckligt med information för att kunna besvara frågan. Parlamentsledamoten uppmanas informera kommissionen om huruvida den situation han beskriver beror på den irländska lagstiftningen eller på administrativa bestämmelser eller om den beror på att en eller flera leverantörer vägrar att sälja glasögon till apoteken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3981/97 från Angela Billingham (PSE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: En jämförande analys av nationella minimilöner i Europa

Kan kommissionen uppge om man utför någon regelbunden undersökning eller jämförande analys av nationella minimilöner i Europeiska unionen?

Har kommissionen följt sitt åtagande i sitt yttrande från 1993 om en rimlig lön, i vilket den efterlyser åtgärder för att förbättra öppenheten när det gäller löner?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (18 februari 1998)

I kommissionens yttrande om skäliga löner ((KOM(93) 288 slutlig. )) anses det att medlemsstaterna skall förbättra insynen på arbetsmarknaden genom bättre insamlande och spridning av jämförbar statistisk information om lönestrukturer.

Den 8 januari 1997 antog kommissionen en lägesrapport om skäliga löner ((KOM(96) 698 slutlig. )) enligt vilken öppenheten vad gäller information om löner fortfarande är ett problem för alla medlemsstater. Den lönestatistik som är tillgänglig på medlemsstatsnivå är ofta alltför allmän och inaktuell för att underlätta öppenheten, och den information om löner som insamlas utifrån information om lediga platser blir alltför snäv för att vara till någon nytta.

Uppgifter om inkomststrukturen och förändringar i inkomstskillnader som gäller hela gemenskapen är inte allmänt tillgängliga. Kommissionen har dock tagit initiativ till nya informationskällor som borde kunna ge värdefulla indikatorer under de närmaste åren.

Som en led i det fortsatta arbetet för att förbättra öppenheten vad gäller lönenivåer och som fortsättning på senaste års lägesrapport skall publikationen ¨Minimum wages, 1997 - a comparative study¨ (Minimilöner 1997 - en jämförande undersökning) vara tillgänglig i mars 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4180/97 från Riitta Myller (PSE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Förberedande av interimsrapporten om det nordliga perspektivet i kommissionen

Då Europeiska unionen utvidgades år 1995 till de nordiska länderna Sverige och Finland förflyttades unionens tyngdpunkt norrut. Beslutet om att inleda de förhandlingar som föregår en medlemsansökan och att inleda medlemsförhandlingar med de nya ansökarländerna samt behovet av att utveckla EU:s Rysslandspolitik förstärker ytterligare betydelsen av det nordliga perspektivet i unionens verksamhet.

I slutsatserna från det luxemburgska ordförandeskapet konstateras följande om det nordliga perspektivet: ¨Europeiska rådet har noterat Finlands förslag om ett nordligt perspektiv inom unionens politikområden och ber kommissionen att lägga fram en interimsrapport i denna fråga vid ett kommande möte i Europeiska rådet under 1998.¨ Till det nordliga perspektivets betydelse hänvisas också i den rapport som kommissionen gav (i Luxemburg) om det regionala samarbetet.

Jag frågar den behöriga kommissionsledamoten på vilket sätt kommissionen har garderat sig för att säkerställa tillräckligt med resurser för att utarbeta interimsrapporten samt på vilket sätt det nordliga perspektivet kommer att tas upp under arbetet vid de kommande Europakonferenserna.

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (19 februari 1998)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikt att den senaste och framtida utvidgningen av gemenskapen liksom den framtida utvecklingen av unionens relationer med Ryssland inom ramen för det nya partnerskaps- och samarbetesavtalet bidrar till att de nordliga delarna av Europa får en större betydelse i gemenskapen. Dessa frågor inbegrips redan i flera av gemenskapens politikområden och instrument, både inom unionen och i relationerna med unionens grannländer. De ramverk som är resultatet av gemenskapens avtal med vart och ett av grannländerna i regionen och de forum som inrättats genom initiativen för regionalt samarbete i Östersjö- och Barentsregionerna är betydelsefulla i sammanhanget. Gemenskapen stödjer utvecklingen i regionen genom regionalpolitiska program och program för externt bistånd. Detta kommer även fortsättningsvis att vara en viktig och integrerande del av arbetet inom de befintliga ramverken. Kommissionen kommer, med utgångspunkt i detta, att sammanställa en interimsrapport i frågan som skall läggas fram för Europeiska rådet.

Europakonferensen kommer, i enlighet med vad som angivits av Europeiska rådet, att vara ett multilateralt forum för politiskt samråd, med vilket avsikten är att behandla frågor som är av allmänt intresse för deltagarna och att utöka och fördjupa samarbetet dem emellan vad gäller utrikes- och säkerhetspolitik och rättsliga och inrikes frågor. Europakonferensen kommer även att behandla andra frågor av gemensamt intresse, särskilt ekonomiska frågor och regionalt samarbete, och i detta sammanhang är det sistnämnda området av relevans för den fråga som tas upp av parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4090/97 från Peter Truscott (PSE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Stöd till Hertfordshire från det fjärde ramprogrammet och olika utbildningsstöd inom ramen för Sokrates 1994-1997

Vill kommissionen vara snäll att informera mig om storleken på det stöd Hertforshire har fått genom det fjärde ramprogrammet och genom olika utbildningsstöd inom ramen för Sokrates under 1994, 1995, 1996 och 1997?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (11 mars 1998)

Under åren 1994-1997 har Hertfordshire inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling mottagit de belopp som redovisas nedan. Uppgifterna avser alla typer av åtgärder, inbegripet åtgärder med kostnadsdelning, samordnad verksamhet och stödåtgärder (särskilda åtgärder återfinns bland andra typer av åtgärder).

(miljoner ecu)

>TABLE>

Källa: Alla generaldirektorat med ansvar för forskning

Det bör dock påpekas att det ekonomiska beloppet endast delvis kan återspegla de fördelar som åtnjuts av personer som arbetar med forskning i en region genom att de deltar i ett gemenskapsprogram.

Det totala belopp som har mottagits av stödmottagare (organisationer och enskilda) i Hertfordshire mellan 1994 och 1997 inom ramen för olika åtgärder inom Sokrates-programmet från och med 1995 och tidigare utbildningsprogram, särskilt Erasmus, före 1995 ligger på 977 048 ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4105/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Turkiska lastbilars olagliga transportverksamhet i norra Grekland

Grekiska transportförare i norra Grekland uttrycker ständigt protester och klagomål med anledning av den illegala trafik med turkiska lastbilar som förekommer i denna del av landet. Dessa turkiska lastbilar utför inrikestransporter utan fraktsedlar och utan att betala moms. De här lastbilarna utnyttjar vidare sina transittillstånd i två dagar för att lasta varor som skall skickas från Grekland till Turkiet, något som uttryckligen är förbjudet enligt de avtal och överenskommelser som Turkiet undertecknat.

Om den situation som beskrivs ovan tillåts fortsätta kommer det att innebära slutet för den grekiska lastbilen. Verksamheten är samtidigt att betrakta som en provokation, eftersom det rör sig om transporter som utförs fullständigt olagligt på gemenskapens territorium, utan några som helst sanktioner eller straffåtgärder mot lagbrytarna.

Jag vill veta hur Europeiska kommissionen ämnar reagera på denna omständighet och vad den tänker göra för att sätta stopp för denna illegala verksamhet, för att istället skydda de grekiska transportförarnas intressen - eftersom de är gemenskapsmedborgare och direkt drabbas av de turkiska fackmännens aktiviteter.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (11 mars 1998)

Kommissionen har inte mottagit något av de klagomål som ledamoten hänvisar till.

Kommissionen fäster ledamotens uppmärksamhet vid rådets förordning (EEG) 881/92 om marknadstillträde vid varutransport per landsväg inom gemenskapen till eller från en medlemsstats territorium eller vid passage genom en eller flera medlemsstaters territorium ((EGT L 95, 9.4.1992. )). Enligt denna lämnade kommissionen en rekommendation om att inleda förhandlingar med ett antal tredje länder, inbegripet Turkiet, om ömsesidigt tillträde till vägtransportmarknaderna. Än så länge har rådet bara godkänt att förhandlingar inleds med Bulgarien, Rumänien och Ungern.

Även om transportsamarbete anges i resolution av den 6 mars 1995 från associeringsrådet EG-Turkiet, har det inte varit möjligt att genomföra något samarbete inom denna sektor på grund av betydande restriktioner gällande det ekonomiska samarbetet med Turkiet.

Av detta följer att regleringen av vägtransporttrafiken mellan Grekland och Turkiet och inom Grekland av turkiska transportörer (cabotage) enbart är en fråga för de två berörda länderna, i enlighet med gällande internationella regler.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4127/97 från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Teknik för framställning av vävnad

De europeiska företag som arbetar med tekniska tillämpningar inom hälsoområdet har tagit fram olika tekniska metoder för att odla hud i laboratorier.

En teknik består av att man odlar hud på lämpliga underlag, såsom hyaluronsyra. I Amerika har ett företag från Kalifornien släppt ut en produkt på marknaden som utvecklats av celler från opererade barn. Sex centimeter av denna produkt kostar 700 000 ITL.

Den amerikanska tekniken används framför allt för allotransplantationer.

Tekniken för framställning av vävnad omfattar således inte endast hud, utan även andra typer av vävnad. Anser kommissionen inte att de befintliga bestämmelserna om organtransplantationer bör åtföljas av ett nytt direktiv som kompletterar bestämmelserna om framställning av vävnad?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (14 april 1998)

Kommissionen är medveten om de medicinska, sociala och etiska aspekterna av transplantation av organ eller allotransplantation. Lagstiftning på detta område är medlemsstaternas ansvar.

Kommissionen önskar dock fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter ((EGT L 169, 12.7.1993. )), där produkter som tillverkas i industriell skala behandlas. I samband med förslaget till direktiv om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik ((KOM(96) 643. )) har kommissionen också föreslagit att direktiv 93/42/EEG ändras, så att dess tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta produkter som tillverkats av ämnen av mänskligt ursprung. Lagstiftningsförfarandet pågår för närvarande inom detta område. Förslaget rör ett antal produkter som framställts av ämnen som tagits fram från vävnad av mänskligt ursprung som omvandlats och gjorts ej livsduglig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3962/97 från Edith Müller (V) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Planerad golfbana i Köln-Porz-Zündorf

I samband med planerna på att anlägga en golfbana i Köln-Porz-Zündorf har ett klagomål med nummer 97/4826 SG (97) A/17838 anhängiggjorts vid Europeiska kommissionen.

1. Vilket är det nuvarande läget i behandlingen?

2. Delar kommissionen de åsikter som förs fram i klagomålet?

3. Om ja, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta?

4. Har delstaten Nordrhein-Westfalen respektive staden Köln redan avgett yttranden i denna fråga, och om ja vad innehåller dessa?

5. Känner kommissionen till några liknande fall och vilket var i så fall förfarandet i dessa?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (14 januari 1998)

1. och 4. Som ledamoten mycket riktigt påpekar har kommissionen fått kännedom om ärendet genom ett klagomål. Kommissionen har granskat de uppgifter som den klagande inkommit med. Eftersom dessa upplysningar inte räckte för att fastställa överträdelse i detta stadium har kommissionen uppmanat den klagande att komplettera informationen. Hittills har inget svar på denna uppmaning inkommit.

5. Det bör påpekas att samma fråga har förts till kommissionens kännedom av två andra klagande, som också har uppmanats ge ytterligare upplysningar. Bortsett från detta känner kommissionen inte till några liknande fall som har att göra med golfbanor och deras inverkan på gemenskapslagstiftningen i fråga om naturskydd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3731/97 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Tekniska importhinder

Trots att tekniska importhinder avskaffats inom ramen för GATT och senare inom Världshandelsorganisationen för de länder som undertecknat motsvarande avtal, ser verkligheten helt annorlunda ut.

Den dagliga verksamheten visar att det i själva verket förekommer tekniska hinder, som inte grundar sig på tekniska överväganden som skulle motivera saken. Som exempel kan ges livsmedels- och läkemedelsförvaltningen (FDA) i Förenta staterna och de kanadensiska bestämmelserna för import av konserverade fiskeriprodukter.

Anser inte kommissionen att dessa länder, till förmån för en rättvisare och mer balanserad handel, borde acceptera gemenskapsnormerna som ett lagstadgat skydd av konsumentintressen?

Svar från Leon Brittan på kommissionens vägnar (13 januari 1998)

Sedan Världshandelsorganisationen (WTO) inrättades har ett stort antal tekniska handelshinder undanröjts av dess medlemsländer, men det finns fortfarande några kvar.

Parlamentsledamoten hänvisar till de särskilda nationella normer som fastställts till skydd för människors liv och hälsa. Alla länder tillämpar sådana normer, även gemenskapen som allmänt sett har valt att fastställa tämligen höga normer.

Enligt Världshandelsorganisationens avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-avtalet) bör sanitära åtgärder vidtas enbart i den utsträckning som skyddet för människors, djurs och växters liv och hälsa kräver detta, grunda sig på vetenskapliga principer och inte upprätthållas utan tillräckliga vetenskapliga bevis. De får dessutom inte innebära en godtycklig eller oberättigad diskriminering mellan WTO:s medlemsländer genom att normerna, om de är identiska eller snarlika, således skulle kunna gälla eller fungera som ett förtäckt handelshinder. Åtgärderna bör antingen grundas på internationella normer, t. ex. Codex Alimentarius eller Internationella byrån för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, eller, om det är vetenskapligt berättigat, på ett beslut om en högre skyddsnivå än den som uppnås genom internationella normer eller som en följd av den sanitära eller fytosanitära skyddsnivå som ett medlemsland finner lämplig i enlighet med relevanta bestämmelser i artikel 5 i SPS-avtalets regler (riskbedömning).

Gemenskapen har som allmän regel att den stöder utarbetandet av internationella normer i relevanta multilaterala forum, varigenom de olika nationella tekniska handelshindren gradvis undanröjs.

Kommissionen känner inte till att det för närvarande skulle föreligga några importproblem med anknytning till lagstiftningen i Förenta staterna eller Kanada beträffande konserverade fiskprodukter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3696/97 från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Användningen av Phare-medel för Polens del

Europeiska unionen stödjer de central- och östeuropeiska länderna genom sitt Phare-program. Detta har sannolikt varit till stor hjälp för utvecklingen i de länder som ansökt om medlemskap. Jag vill därför be kommissionen lägga fram en utredning om användningen av de Phare-medel som beviljats 1997 vad gäller Polen.

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (6 januari 1998)

Beträffande 1997 års Phare-program i Polen kan kommmissionen meddela följande:

1. Phares nationella program

Phares förvaltningskommitté lämnade den 30 oktober 1997 ett positivt yttrande om det operativa landsprogrammet 1997. Anslagsfördelningen framgår av nedanstående tabell:

(miljoner ecu)

>TABLE>

Dessutom godkändes ett anslag på 20 miljoner ecu respektive 1,5 miljoner ecu till Tempus-programmet och Europahögskolan i Natolin.

2. De gränsöverskridande programmen mellan Polen och Tyskland (49 miljoner ecu) och mellan Polen och de baltiska staterna (3,4 miljoner ecu).

Phares förvaltningskommitté avgav ett positivt yttrande om de gränsöverskridande program mellan Polen och Tyskland och mellan Polen och de baltiska staterna som lades fram för kommittén i april och oktober 1997. Programmen innefattar följande prioriteringar och åtgärder:

a. Det gränsöverskridande programmet mellan Polen och Tyskland

(miljoner ecu)

>TABLE>

b. Det gränsöverskridande programmet mellan Polen och de baltiska staterna

(miljoner ecu)

>TABLE>

Den totala Phare-budgeten för Polen 1997 uppgår således till 149,4 miljoner ecu.