ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3537/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(11 december 2002)

Ämne: STAR 21

Kan kommissionen förklara varför kommissionens STAR 21 (Strategic Aerospace Review) inte tar hänsyn till skillnaden mellan civil och militär utrustning?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3536/02 och E-3537/02ingivet av Erkki Liikanen för kommissionen

(27 januari 2003)

Var och en av medlemmarna i den rådgivande gruppen för flyg och rymdsektorn deltog i arbetet med STAR 21-rapporten, som lades fram för kommissionens ordförande den 16 juli 2002. Följaktligen representerar rapporten medlemmarnas gemensamma åsikter. Kommissionen har likväl välkomnat rapporten som en viktig del i arbetet med att fastställa de ramar som behövs för att säkra Europas flyg- och rymdindustris konkurrenskraft. Kommissionen överväger för närvarande sin ståndpunkt när det gäller STAR 21-rapporten och den kommer att presentera sina synpunkter i ett meddelande under det kommande året. Under tiden tar kommissionen gärna emot kommentarer om rapporten från alla berörda parter.

När det gäller de konkreta frågor som parlamentsledamoten tar upp, om skillnaden mellan civil och militär utrustning, noterar kommissionen att den rådgivande gruppen, genom att understryka ett antal viktiga kännetecken för flyg- och rymdindustrin, framhäver att de civila och militära produkterna kompletterar varandra eftersom de har samma funktion och utnyttjar samma teknik. De möter dock behoven på två mycket skilda marknader som båda har stor ekonomisk betydelse.

När det gäller försvarssektorn har den rådgivande gruppen lagt fram sina rekommendationer mot bakgrund av de ansträngningar som krävs för att uppnå mål som redan fastställts på EU-nivå, t.ex. i Europeiska rådets slutsatser från Helsingfors 1999, i vilka det fastställdes ett övergripande gemensamt europeiskt mål. De andra rekommendationerna inom detta område koncentreras till behovet att optimera utgifter och skapa en inre marknad för försvarsutrustning samtidigt som man understryker att den övergripande ambitionen måste fastställas på högsta politiska nivå.

För tillverkning och handel med krigsmateriel krävs regeringsgodkännande. Frågan om det eventuella flödet av vapen till konfliktdrabbade områden omfattas redan av EU:s uppförandekod för vapenexport som antogs av rådet i juni 1998. I STAR 21-rapporten görs inga rekommendationer i detta avseende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2188/02

från Richard Corbett (PSE) till rådet

(19 juli 2002)

Ämne: Övervakningen av de mänskliga rättigheterna i Iran

Är rådet medvetet om rapporten om Iran från mars 2002, som utarbetades av FN:s särskilda rapportör till kommissionen för mänskliga rättigheter och som erinrade om oron för det växande antalet offentliga avrättningar och omänskliga straff, såsom stening, samt för den systematiska diskrimineringen av kvinnor och religiösa minoriteter i Iran?

Skulle rådet överväga att lägga fram samordnade resolutioner, som utarbetas av EU:s medlemsstater och som fördömer kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran, vid det kommande sammanträdet i FN:s generalförsamling?

Svar

(6 februari 2003)

Rådet har vederbörligen fått kännedom om rapporten från människorättskommissionens särskilda företrädare om läget beträffande de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, vilken åberopades i det utkast till EU-resolution om dessa förhållanden som lades fram vid denna FN-kommissions 58:e session. Rådet har en längre tid varit allvarligt bekymrat över de mänskliga rättigheterna i Iran. Det är därför som det regelbundet har lagt fram resolutioner i ämnet inför både den nämnda kommissionen och FN:s generalförsamlings tredje kommitté.

EU överväger för närvarande att lägga fram en resolution om läget beträffande de mänskliga rättigheterna i Iran vid tredje kommitténs kommande session. Rådet påminner dessutom den ärade parlamentsledamoten om det uttalande om Iran som det antog vid sitt möte den 21 oktober 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3034/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(24 oktober 2002)

Ämne: EU-stöd till mål 1-områden

Av den studie med namn The economic impact of objective 1 interventions for the period 20002006 som Jörg Beutel sammanställt för kommissionen framgår det att 24,2 procent av EU:s stöd till mål 1-områden inte kommit dessa områden till godo, utan gått till andra regioner inom EU. Ytterligare klargör studien att stödet från EU inte kommer åt att göra sin långsiktiga verkan gällande i tillräckligt hög grad i de berörda regionerna.

1. Vad anser kommissionen vara orsakerna till att anslagen inte alltid kommer fram till de mottagare de är avsedda för?

2. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller avser kommissionen vidta för att avhjälpa detta problem?

3. Har kommissionen för avsikt att dra in dessa anslag?

4. Hur ser kommissionen på det som står i studien om att stödet från EU delvis förfelat sin verkan på lång sikt?

5. Vilka åtgärder föreslår kommissionen för att göra stödet från EU mera verkningsfullt?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(10 december 2002)

Den studie som parlamentsledamoten nämner granskar den ekonomiska effekten av strukturfonderna i de regioner som omfattas av mål 1. I motsats till den slutsats som parlamentsledamoten drar, ifrågasätts inte i studien att de stödberättigade regionerna drar full nytta av de resurser som överförs genom strukturfonderna. I termer av ekonomisk effekt av dessa resurser beräknas det att EU-stödet från strukturfonderna under perioden 200006 kommer att bidra med cirka 0,4 % per år till tillväxten av bruttonationalinkomsten (BNI) i Grekland och Portugal, de två största stödmottagarna.

I studien granskas också andrahandseffekterna av strukturfonderna. Andrahandseffekterna existerar därför att delar av de nya anläggningarna, utrustningen och tjänster som erbjuds de stödberättigade regionerna importeras från andra delar av unionen. Detta reflekterar handelsmönster mellan medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma marknaden. I genomsnitt motsvarar sådan import 24,2 % av de direkta utgifterna i de stödberättigade regionerna, enligt studien.

Förbättringen i kapitaltillgång som strukturfondernas insatser resulterar i betyder att regionernas produktionskapacitet på lång sikt förstärks. På så sätt ger strukturfonderna varaktiga vinster. Investeringarna som procentsats av BNI skulle vara upp till en femtedel lägre i de stödberättigade regionerna utan strukturfonderna.

Myndigheterna i medlemsstaternas regioner håller just nu på att genomföra en halvtidsutvärdering av vad som uppnåtts under den första delen av programperioden, 200006. Dessa utvärderingar kommer att avslutas i slutet av 2003 och kommer att utgöra grund för möjliga justeringar av programmen 2004. Målet är att se till att insatserna är så effektiva som möjligt och anpassas efter ändrade omständigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2202/02 från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen. Caroline Lee.



Europeiska unionens officiella tidning nr 137 E , 12/06/2003 s. 0052 - 0052



SKRIFTLIG FRÅGA E-2202/02 från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen (22 juli 2002) Ämne: Caroline Lee Kommer kommissionen att uppmana de franska myndigheterna att se till att det under mystiska omständigheter den 30 november 2000 i Coye-le-Foret, Chantilly, inträffade dödsfallet av en irländsk flicka och före detta jockey, Caroline Lee, undersöks omedelbart, eftersom försenad rättvisa är ingen rättvisa (justice delayed is justice denied)? Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar (3 september 2002) Kommissionen beklagar Caroline Lees död. Det är dock inte kommissionens sak att ingripa i sådana här fall. Ansvaret för eventuella utredningar ligger hos de franska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3093/02

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Portugal anklagas för att ha brutit mot miljöbestämmelserna vid motorvägsbygge

I den portugisiska pressen publicerades den 15 oktober 2002 uppgifter om att kommissionen beslutat att dra Portugal inför domstol, eftersom landet inte följt den europeiska miljölagstiftningen då motorvägen mellan Lissabon och Algarve (A2) byggdes. En anonym gemenskapskälla citerades, och man uppgav att beslutet skulle fattas formellt vid kommissionens sammanträde i Bryssel på tisdagen och att det som ifrågasattes var motorvägssträckorna vid Caldeirão och Castro Verde. Samma källa uppges ha sagt att ett lån som Europeiska investeringsbanken (EIB) beviljat projektet nu kommer att bli avhängigt av vad Europeiska gemenskapernas domstol i Luxemburg beslutar, och att kommissionen anklagar den portugisiska regeringen för att inte ha respekterat bestämmelserna i Habitat-direktivet, som innebär att projekt inom skyddade områden skall föregås av en miljökonsekvensbedömning.

Jag vill därför fråga kommissionen: Kan kommissionen bekräfta denna nyhet? Om svaret är ja, kan kommissionen då säga om det är dess normala praxis att sprida så viktiga nyheter om en kommande domstolsprocess på detta sätt, innan något formellt beslut tagits? Om svaret är ja, förfogar kommissionen över säkra uppgifter som tillåter den att vidhålla anklagelserna mot Portugal?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

Kommissionen kan bekräfta att man har beslutat att dra Portugal inför Europeiska domstolen inom ramen för två överträdelseförfaranden beträffande byggandet av motorvägssträckan Lissabon/Algarve (förfarandena 1999/5085 och 2000/4418), och att detta beslut grundas på att Portugal inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommissionen delger de beslut som fattas inom ramen för överträdelseförfaranden mot medlemsstater i pressmeddelanden som utfärdas av kommissionens talesmannatjänst(2). Dessutom finns alla beslut om överträdelseförfaranden på kommissionens generalsekretariats webbplats, på följande adress: http://www.europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm

infractions

Enligt gällande regler blir beslut om överträdelseförfaranden offentliga från och med det motiverade yttrandet. I det fall som frågeställaren avser tog kommissionen besluten om att utfärda motiverade yttranden mot Portugal den 28 mars 2001 i ärendet 2000/4418 och den 7 november 2001 i ärendet 1999/5085.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) IP/02/1574 av den 29.10.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2993/02

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Åtgärder för att minska fiskeolyckorna

Den 5 april 2001 antog Europaparlamentet en resolution om fiskeri: säkerhet och olycksorsaker(1) där man i punkt 18 med kraft uppmanade kommissionen att kräva att medlemsstaterna öppet redovisar uppgifter som hänför sig till fartygen och deras utnyttjande på ett sådant sätt att dessa uppgifter införs i realtid i informationssystemet EQUASIS som kommissionen håller på att utveckla.

Har kommissionen tagit något initiativ på detta område?

(1) EGT C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 december 2002)

När det gäller rekommendationen i punkt 18 i den resolution parlamentet antog den 5 april 2001, där parlamentet livligt uppmanar kommissionen att kräva öppenhet av medlemsstaterna beträffande deras uppgifter om fartyg och hur de används så att uppgifterna kan införas i realtid i informationssystemet EQUASIS som kommissionen själv har utvecklat, förtjänar det att påminnas att informationssystemet Equasis endast rör handelsflottan, och inte innefattar uppgifter om hur fartygen används.

Kommissionen har hittills inte tagit några nya initiativ i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3225/02

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(14 november 2002)

Ämne: Kandidatländerna och projekt som bygger på gemensamt genomförande (Kyotomekanismen)

Har EU ingått några avtal inom ramen för anslutningsförhandlingarna med de tio nya medlemsstaterna i syfte att starta projekt som bygger på gemensamt genomförande under inledningsskedet av systemet med handel av utsläppsrätter (20052007) eller efterföljande period(er)?

Finns det någon kalkyl över omfattningen av de projekt som kommer att inledas under var och en av perioderna för handeln med utsläppsrätter (i absoluta siffror och i förhållande till så kallad hot air)? Har EU upprättat några modeller för hur ett effektivt genomförande av dessa gemensamma projekt skulle påverka priset på utsläppsrätter (och den faktiska minskningen av utsläpp inom EU)? Om det föreligger några sådana modeller, var har de i så fall publicerats?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(8 december 2002)

Inga särskilda avtal har ingåtts, inom ramen för utvidgningen av Europeiska unionen, om projekt som bygger på gemensamt genomförande enligt artikel 6 i Kyotoprotokollet. Kommissionen har emellertid satt igång en undersökning för att identifiera kapacitetsuppbyggnadsbehov och prioriteringar i länderna i Central- och Östeuropa med sikte på inrättandet av nationella program för sådana gemensamma projekt. Denna undersökning kommer att slutföras i början av 2003 och kommer att ge en solid grund som gör det möjligt att ge rekommendationer i fråga om fortsatt teknisk assistans för att underlätta utvecklingen av projekt som bygger på gemensamt genomförande.

I överensstämmelse med genomförandebestämmelserna för Kyotoprotokollet kommer utsläppsminskningsenheter (emission reduction units), som genereras av projekt som bygger på gemensamt genomförande, inte att vara tillgängliga före 2008. Ett erkännande av krediter inom ramen för sådana projekt, för användning under initialskedet av det kommande systemet för handel med utsläppsrätter i Europeiska unionen (20052007), är därför inte möjligt. Formerna för en sammanlänkning av krediter från Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer (Gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling) kommer att fastslås i ett förslag till direktiv som kommer att läggas fram år 2003. Detta skisseras i kommissionens arbetsprogram för 2003.

Kommissionen har inte genomfört något modelleringsprojekt avseende den potentiella omfattningen av projekt som bygger på gemensamt genomförande, eller avseende hur krediter av ovannämnda slag skulle påverka priset på utsläppsrätter. Man räknar dock med att tillgången på krediter kommer att minska priset på utsläppsrätter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2649/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(20 september 2002)

Ämne: Sportfiske

Enligt Diário de Notícias nyhetsuppgifter den 28 augusti beräknar de portugisiska yrkesfiskarnas fackförbund ADAPI att mer än 20 000 fiskebåtar i Portugal bedriver verksamhet som anges vara sportfiske, men som i själva verket är fiske för försäljning av fångsten.

Det är naturligtvis svårt att bekräfta dessa sifferuppgifter, men min erfarenhet säger mig att detta problem är mycket omfattande i Portugal, och jag har svårt att tro att problemet endast skulle gälla mitt land.

Med tanke på den successiva utarmningen av fiskbeståndet undrar jag om kommissionen inte anser att man måste kontrollera sportfisket, för att undvika än värre följder för fiskeriets fortlevnad och för konkurrensförhållandena inom det europeiska fisket?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 oktober 2002)

Kommissionen har för närvarande inte något övervakningssystem och har heller inte för avsikt att inom den närmaste framtiden upprätta något sådant när det gäller sportfisket.

Medlemsstaterna måste enligt gemenskapens gällande lagstiftning garantera att alla landningar av reglerade fiskebestånd redovisas på ett korrekt sätt och att dessa redovisningar lämnas in till behörig myndighet, kommissionen inkluderad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2918/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Papua Nya Guinea

Kan kommissionen upprätta en lista över de projekt i Papua Nya Guinea som godkänts för finansiering genom EU:s budget för 2001 och ange det totala investeringsbeloppet för det året?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 och E-2922/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(4 december 2002)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat en tabell över de önskade upplysningarna och bifogar även årsrapporten från 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2902/02

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Konkurrenspolitik

1. Kan kommissionen ange hur mycket varje medlemsstat erhöll av det godkända inkomststödet under 2001, sammanlagt 460 miljoner EUR, och som betalats ut till producenter av nötkött i EU till följd av BSE-krisen?

2. Kan kommissionen närmare redogöra för vilka medlemsstater som har ansökt om statligt stöd i enlighet med de nya riktlinjerna för reklam för jordbruksprodukter, vilka infördes den 6 juni 2001?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

1. Det inkomststöd som kommissionen beviljade 2001 till följd av BSE-krisen fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

- Belgien: ca 59 miljoner EUR,

- Tyskland: ca 43 miljoner EUR,

- Spanien: ca 13 miljoner EUR,

- Frankrike: ca 259 miljoner EUR,

- Italien: ca 79 miljoner EUR,

- Österrike: ca 4 miljoner EUR.

2. Följande medlemsstater har hittills anmält statligt stöd som skall utredas enligt de nya riktlinjerna för reklam för jordbruksprodukter: Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2269/02

från Frédérique Ries (ELDR) till kommissionen

(24 juli 2002)

Ämne: EU-finansiering för städer som ansöker om att bli kulturhuvudstäder

Anser kommissionen att det är acceptabelt att EU-finansiering (såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden) används av städer som ansöker om att bli kulturhuvudstäder under åren 20052019 för att utarbeta sina kandidaturer när de konkurrerar med städer från samma medlemsstat som kanske inte åtnjuter sådan finansiering?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(24 september 2002)

Kommissionen ber att få hänvisa till sitt svar på Glenys Kinnocks skriftliga fråga E-3490/01(1).

Komissionen erinrar parlamentsledamoten om att i enlighet med subsidiaritetsprincipen ligger ansvaret för att välja ut vilka projekt som skall medfinansieras av strukturfonderna hos de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna. Att dessa medel eventuellt används för att förbereda ansökan om att utnämnas till europeisk kulturhuvudstad överensstämmer med denna princip.

Dessutom bör det påpekas att flera godkända program inbegriper åtgärder vars syfte är att stärka regionernas image och identitet och därigenom locka dit investeringar utifrån och skapa nya arbetstillfällen. I detta sammanhang kan förvaltningsmyndigheterna välja ut projekt som indirekt eller direkt har samband med förberedelserna för en sådan ansökan.

(1) EGT C 160 E, 4.7.2002, s. 122.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3125/02

från Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) till kommissionen

(25 oktober 2002)

Ämne: Avskedandet av Augusto Fichtner

I beaktande av:

- Den 1 november 1999 avskedades tjänstemannen Augusto Fichtner från Europeiska gemenskapernas Gemensamma forskningscenter i Ispra (Italien) där han anställdes den 2 maj 1967.

- Avskedandet var resultatet av en konflikt mellan tjänstemannen och hans överordnade vilken uppstod efter anklagelser från Fichtner sedan 1981 om att fiktiva eller icke existerande företag hade tilldelats kontrakt för miljardbelopp.

- Den formella motiveringen till avskedandet var att Fichtner ansågs utföra två arbeten samtidigt, men ansökan om verksamheten som konkursförvaltare hade lämnats in enligt reglerna och godkänts av de överordnade. Det dokument som visade dessa omständigheter ansåg den kommitté som tillsattes för att undersöka skälen till avskedandet dock inte vara giltigt.

- De bedömningsrapporter som upprättats vartannat år om Fichtner var alltid utmärkta, men gömdes undan och hittades sedan i arkiven vid anläggningen i Ispra, och hade ersatts av andra förfalskade rapporter, vilka lämnades till den kommitté som undersökte fallet.

- För att motivera avskedandet upprättades en akt om Fichtner med falska bevis och där överträdelser begicks mot de mest grundläggande normerna för personlig integritet.

- Den kommitté som undersökte fallet hade istället inrättats för att utreda de anklagelser som tjänstemannen hade framfört mot hur arbetet fungerade vid några av kommissionens och Europeiska gemenskapernas kontor och mot chefer där. Hot riktades mot Fichtner vid de inledande utfrågningarna, vilka gick ut på att om hans anklagelser visade sig sakna grund skulle han genast bli föremål för ett disciplinförfarande som skulle innebära att han avskedades och miste sina pensionsrättigheter.

- Akten med alla bevis överlämnades till de dåvarande kommissionsledamöterna Monti och Bonino samt kommissionens ordförande Romano Prodi.

Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att undersöka de allvarliga och dokumenterade anklagelserna mot Augusto Fichtner, och vilka åtgärder kommer att vidtas om de beskyllningar som ledde till att han avskedades visar sig sakna grund?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(6 december 2002)

Augusto Fichtner avskedades, utan att fråntas sina pensionsrättigheter, på grund av att tillsättningsmyndigheten ansåg att han hade begått allvarliga överträdelser mot artikel 12.3 i tjänsteföreskrifterna, enligt vilken en tjänsteman inte får utöva en bisyssla eller åta sig uppdrag utanför gemenskaperna utan tillstånd från tillsättningsmyndigheten.

Beslutet fattades efter ett fullföljt disciplinförfarande där disciplinnämnden, som är oberoende, fann att uppgifterna var riktiga och rekommenderade ett avskedande. Augusto Fischtner överklagade till förstainstansrätten, som nyligen höll en offentlig utfrågning. Kommissionen kan därför inte kommentera enskildheter i fallet eftersom det är under rättslig prövning. Kommissionen konstaterar emellertid att de anklagelser som parlamentsledamoten gör, inte togs upp av Augusto Fichtner i dennes överklagan till förstainstansrätten.