ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2573/00

från Armando Cossutta (GUE/NGL) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: Serbiska kloster i Kosovo

I den del av Kosovo som bevakas av italienska trupper finns det tjugotvå ortodoxa kyrkor och kloster i vilka de serbiska samhällena då de evakuerades har samlat alla de fastighets- och jordregister som visar vem som äger hus, mark, skogar och företag.

1. Känner rådet till att albanerna har sprängt kyrkor och kloster med dynamit för att kunna förstöra de dokument som bevisar serbernas äganderätt.

2. Anser inte rådet att de serbiska invånarnas egendom och verksamhet bör säkerställas och att den rättsliga och administrativa korrektheten bör garanteras?

3. Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att undvika att Kosovos historiska och konstnärliga kulturarv förstörs i plundringssyfte?

Svar

(10 november 2000)

Rådet beklagar djupt de fortsatta våldsdåd av etnisk karaktär som icke-albanska minoriteter utsätts för i Kosovo. Enligt de informationer som rådet förfogar över beror förstörelsen av ortodoxa kyrkor och kloster inte enbart på förekomsten av dokument inom deras områden, trots att den serbiska befolkningen tycks ha utnyttjat vissa platser för att skydda viktiga dokument, bl.a. patriarkatet i Pec. I detta fall har emellertid rådet fått veta att huvuddelen av de dokument som förts i säkerhet där under tiden har flyttats till den kommunala förvaltningen i Pec, som leds av en albansk majoritet, efter att med Belgrads hjälp ha kopierats på mikrofilm. Dessa kopior lär fortfarande befinna sig hos patriarkatet.

Den ärade parlamentsledamoten är säkert medveten om att unionen inte är ansvarig för upprätthållandet av allmän ordning och säkerhet i Kosovo. Det är en uppgift för UNMIK:s polisstyrka samt för KFOR på grundval av mandatet i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244. Rådet välkomnar likväl KFOR:s ansträngningar för att säkerställa skyddet av de viktigaste religiösa platserna 24 timmar om dygnet, skydda övriga platser med hjälp av patruller och inrätta kontrollpunkter i hela provinsen för att kontrollera tillträdet till de regioner som bebos av serber.

Kommissionen har redan tidigare haft anledning att fästa Europaparlamentets uppmärksamhet på det faktum att kommissionen inte innehar nödvändiga befogenheter för att vidta skyddsåtgärder med avseende på det civila och religiösa arvet i Kosovo, men att den naturligtvis är beredd att samarbeta med andra organisationer (Svar på skriftlig fråga E-1587/99). Kommissionens projekt omfattar bl.a. en undersökning tillsammans med Europarådet för att fastställa behoven när det gäller bevarandet av det kulturella arvet i Kosovo samt inrättandet, tillsammans med Europarådet, av en expertgrupp på hög nivå för att föreslå lösningar på de problem som har sitt upphov i skador på kulturarvet i Kosovo och ibland till och med förstörelsen av det. Undersökningen, vars resultat bör vara tillgängliga vid årets slut, kommer att kunna ge en totalbild av problemen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2638/00

från Karl von Wogau (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Utflaggning till andra medlemsstater av ombordpersonal inom den tyska sjöfarten på de inre vattenvägarna under förevändning av etableringsfriheten. Känner Europeiska kommission till att det inom den inrikes sjöfarten förekommer att

existerande arbetsvillkor enligt tysk arbetsrätt omvandlas till för arbetstagaren sämre villkor enligt andra medlemsstaters regler under förevändning av etableringsfriheten, och anser kommissionen att detta är tillåtligt?

Ett tyskt rederi inom den inrikes sjöfarten, ett dotterbolag till en tysk koncern, vill flagga ut sin ombordpersonal till ett dotterbolag i Luxemburg som tillhör samma koncern. I samband med detta föreslås arbetstagarna, som hittills haft tyska anställningsavtal, att avstå från existerande tyska arbetsvillkor och acceptera luxemburgiska arbetsvillkor. Samtidigt sänks bruttolönen realt, och arbetstiderna ombord förlängs till nackdel för personalen.

Alternativet som arbetstagaren ställs inför är att bli uppsagd på grund av att företaget upphör med driften och följaktligen att förlora sitt arbete.

Arbetet skall liksom tidigare utföras på samma fartyg i trafik på de inre vattenvägarna, och som nu liksom tidigare är i det tyska dotterbolagets och den hittillsvarande arbetsgivarens ägo.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(16 oktober 2000)

Parlamentsledamoten ifrågasätter den metod som används av vissa rederier inom den inrikes sjöfarten att flagga ut sina båtar till en medlemstat där arbetsvillkoren är mindre förmånliga för arbetstagarna under förevändning av etableringsfriheten på den inre marknaden.

Kommissionen kan inte, mot bakgrund av de uppgifter som lämnats i frågan, juridiskt bedöma fallet, bland annat i fråga om huruvida det utgör en överlåtelse av företag enligt rådets direktiv 77/187/EEG av den 14 februari 1977(1), ändrat genom rådets direktiv 98/50/EEG, av den 29 juni 1998, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter(2).

Under alla omständigheter bör det påpekas att den lagstiftning som är tillämplig på sjöfarten, inbegripet den inrikes sjöfarten, enligt den internationella privaträtten i allmänhet är lagstiftningen i den medlemsstat vars flagg fartyget för.

I artikel 6.2 i konvention nr 80/394/EEG om tillämplig lag på avtalsförbindelser, som öppnades för undertecknande i Rom den 19 juni 1980(3), föreskrivs dock att, om det av de samlade omständigheterna framgår att avtalet har närmare anknytning till ett annat land än det vars lag i princip skall tillämpas, skall avtalet vara underkastat lagen i det landet.

(1) EGT L 61, 5.3.1977.

(2) EGT L 201, 17.7.1998.

(3) EGT L 266, 9.10.1980.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3301/00 från Eryl McNally (PSE) till kommissionen. Miljöförstöring orsakad av ljus.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 136 E , 08/05/2001 s. 0222 - 0222



SKRIFTLIG FRÅGA E-3301/00 från Eryl McNally (PSE) till kommissionen (25 oktober 2000) Ämne: Miljöförstöring orsakad av ljus Ljusföroreningar orsakas av ljus som kommer från bostäder och industrier, vilket hindrar stadsinnevånare från att se natthimlen och höjer temperaturen på jorden. Användningen av glödlampor med lägre effekt och av skydd som förhindrar detta ljus från att komma ut skulle minska koldioxidutsläppen och göra det möjligt att se stjärnorna bättre. Planerar kommissionen att vidta några lagstiftningsåtgärder för att förhindra miljöförstöring orsakad av ljus? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström (8 december 2000) Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela henne resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1904/00 från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen. Anbudsinfordran 1i 9701.01.04.02 i samband med EG:s program Phare.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 113 E , 18/04/2001 s. 0050 - 0050



SKRIFTLIG FRÅGA E-1904/00 från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen (16 juni 2000) Ämne: Anbudsinfordran 1i 9701.01.04.02 i samband med EG:s program Phare I medvetande om att anbud på kontrakt enligt detta program kan godkännas endast för hela avsnitt av programmet och att all utrustning måste komma från länder inom EG eller länder som medverkar i programmet, kan kommissionen vänligen meddela vilka som tilldelats kontrakt enligt denna anbudsinfordran, avsnitt för avsnitt, och vad slags utrustning (märke och modell) som ingick i de anbud som antagits? Kompletterande svar avgivet på kommissionens vägnar av Günter Verheugen (1 december 2000) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2608/00

från Dorette Corbey (PSE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Genomförandet av fågeldirektivet

Den 13 juli 2000 mottog jag nästan 100 000 underskrifter av medborgare som oroade sig över omfånget på fågelfångsten i Frankrike. Somliga fångstmetoder är onödigt grymma och bör därför förbjudas. Andra fångstmetoder (limstänger, nät) gör ingen urskiljning mellan arterna och bör därför förbjudas under flyttnings- och häckningstiderna.

1. Känner kommissionen till vilka bestämmelser som i Frankrikes lag gäller för fågelfångst?

2. Känner kommissionen till hur omfattande fågelfångsten i Frankrike är?

3. Anser kommissionen att lagstiftning och/eller praxis strider mot fågeldirektivet?

4. Vilka åtgärder planerar kommissionen att vidta?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(29 september 2000)

Kommissionen känner till de huvudsakliga bestämmelserna för fågelfångst i Frankrike eftersom medlemsstaterna enligt artikel 18 i rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(1) är skyldiga att till kommissionen överlämna texterna till nationell lagstiftning som de antar.

Dessutom skall medlemsstaterna enligt artikel 9.3 i rådets direktiv 79/409/EEG varje år lämna en rapport till kommissionen om undantag från bestämmelserna i artiklarna 5, 6, 7 och 8. Fågelfångst är en av de aktiviteter som rapporteras på detta sätt.

Kommissionen anser att den franska lagstiftningen om skydd av vilda fåglar omfattar alla de fågelarter som kräver skydd enligt artikel 5 i rådets direktiv 79/409/EEG och överför alla de förbud som föreskrivs i den artikeln, inbegripet avsiktligt dödande eller avsiktlig fångst, oavsett metod. Beträffande faktisk fågelfångst undersöker kommissionen för närvarande ett antal klagomål om påstått missbruk av undantagen enligt artikel 9.

I de fall kommissionen har bevis för att fågelfångst inte sker i överensstämmelse med direktivet, inleder den normalt ett överträdelseförfarande för att bedöma påståendena inom ramen för artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.

(1) EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2071/00

från Elizabeth Lynne (ELDR) till kommissionen

(27 juni 2000)

Ämne: Basfinansiering av frivilligorganisationer som arbetar med bistånd till funktionshindrade personer

Kan kommissionen ange för 1997, 1998 och 1999 exakt hur stora anslag som beviljats till basfinansieringen av frivilligorganisationer som arbetar med bistånd till funktionshindrade personer, vilka organisationer som erhöll dessa anslag och från vilka budgetposter?

Kan kommissionen ange vilka organisationer som enligt gällande beräkningar kommer att få sådana anslag 2000 och 2001 samt från vilka budgetposter?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(3 oktober 2000)

Budgetåret 1997 beviljades 26 icke-statliga organisationer 1,6 miljoner euro (budgetpost B5-4106). Budgetåret 1998 beviljades 14 icke-statliga organisationer 1,28 miljoner euro (budgetpost B5-4106). Budgetåret 1999 beviljades 10 icke-statliga organisationer 0,87 miljoner euro (budgetpost B5-4111).

Förteckningen över icke-statliga organisationer som beviljats stöd under 19971999 har sänts direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

Under åren 19972000 fick Europeiska handikappforumet ett bidrag på 750 000, eftersom denna organisation uttryckligen nämndes i budgetanmärkningen till den berörda budgetposten för varje år.

Under 2000 har kommissionen anordnat en förslagsinbjudan som avser stöd till samordning för organisationer som är verksamma på europeisk nivå och som arbetar för att motverka diskriminering (budgetpost B5-803). Som ett resultat av denna förslagsinbjudan sluter kommissionen bidragsavtal med en rad olika organisationer, varav en del arbetar inom handikappområdet. Uppgifter om vilka organisationer som har fått stöd kommer att publiceras på kommissionens webbplats.

(http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/disable/index_en.htm).

Under 2001 kommer finansiering av driftskostnader för relevanta icke-statliga organisationer på europeisk nivå med erfarenhet av att bekämpa diskriminering att ingå i det handlingsprogram mot diskriminering som nu behandlas av rådet och parlamentet. Programmet har sin rättsliga grund i artikel 13 i EG-fördraget och kommer att avse diskriminering på grund av ras och etniskt ursprung, religion och tro, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. Kommissionen har föreslagit att kriterierna för urval av icke-statliga organisationer på europeisk nivå ska fastställas i samråd med programkommittén. En förslagsinbjudan kommer sedan att anordnas på grundval av dessa kriterier. Det är därför ännu inte möjligt att uppge vilka organisationer som kommer att få anslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2991/00

från Daniela Raschhofer (NI) till rådet

(25 september 2000)

Ämne: Direktiv 89/665/EEG om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten

1. Har bestämmelserna om skydd av enskildas rättigheter i Oberösterreichs delstatslag om offentlig upphandling ändrats i enlighet med direktiv 89/665/EEG(1) om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling vid införlivandet av direktivet?

2. Om svaret är ja, varför, om nej, varför inte?

3. Hur många fördragsbrottsförfaranden har redan inletts mot Österrike i samband med direktiven om offentlig upphandling?

(1) EGT L 395, 30.12.1989, s. 33.

Svar

(20/21 december 2000)

I enlighet med artikel 211 i fördraget åligger det kommissionen att övervaka tillämpningen av bestämmelserna i fördraget och av bestämmelser som antagits av institutionerna med stöd av fördraget. Rådet skulle således vilja föreslå den ärade parlamentsledamoten att rikta frågan till kommissionen som det åligger att kontrollera att den gemenskapslagstiftning som frågan avser överförts på ett riktigt sätt till den berörda medlemsstaten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2791/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Tumlar- och delfindöd

Ett stort antal delfiner och tumlare dör när de fångas i fiskenät i farvatten i norra Europa. Varför deltog inte kommissionen i den internationella Ascobans-konferensen (överenskommelsen om skydd för småvalar i Östersjön och Nordsjön) i Bristol i slutet av juli, vid vilken man försökte ta itu med detta hot mot djurlivet?

Hur reagerar kommissionen på konferensens slutsatser?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2791/00 och E-2922/00 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(10 oktober 2000)

Kommissionen oroas av mängden valdjur och andra bifångster i samband med fiske. Därför välkomnar kommissionen de insatser som görs av parterna till överenskommelsen om skydd för småvalar i Östersjön och Nordsjön (Ascobans) för att minska fiskets bifångster av valdjur. Kommissionen hoppas att medlemsstaterna kommer att fortsätta sina ansträngningar på rådsnivå inom gemenskapen.

På grund av den stora arbetsbelastningen när det gäller naturskydd och otillräckliga resurser var kommissionen tvungen att tacka nej till inbjudan att delta som observatör vid den senaste Ascobanskonferensen i Bristol.

Även om gemenskapen inte är en part till Ascobansöverenskommelsen är delfiner och tumlare skyddade inom ramen för rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1). Enligt artikel 12 skall medlemstaterna införa ett strikt skyddsystem i det naturliga utbredningsområdet för dessa djurarter med förbud mot att avsiktligt fånga eller störa dessa arter. Medlemsstaterna skall också införa ett system för övervakning av oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av dessa arter.

Kommissionen påminde nyligen medlemsstaterna om deras förpliktelser under det senaste mötet med kommittén enligt direktivet om livsmiljöer.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1883/00

från Emilio Menéndez del Valle (PSE) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Konflikter i Afrika

När rådet (allmänna frågor) vid sitt möte i Bryssel den 22-23 maj 2000 berörde konflikten i området för de stora sjöarna i Afrika framhölls med rätta att dessa frågor var mycket komplexa.

I den preliminära versionen av rådets pressmeddelande nämns politiska, ekonomiska och sociala faktorer.

Anser inte kommissionen att en riktig bedömning av de ohyggliga konflikter som söndersliter Afrika kräver att man förutom de faktorer som rådet räknat upp även beaktar den kulturella faktorn?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 juli 2000)

Kommissionen anser inte att de slutsatser som dragits av rådet (allmänna frågor) om konflikterna i Afrika (2223 maj 2000) begränsar de faktorer som det internationella samfundet skall beakta vid upprättandet av ett realistiskt, integrerat och sammanhållet förhållningssätt till dessa konflikter. Kommissionen anser att alla de faktorer, inklusive de kulturella, som ligger till grund för konflikter måste beaktas vid utformandet av ett svar på dessa konflikter. Det är endast på grundval av en stor kunskap om de samhällen där konflikterna sker och om de motiv de involverade parterna har, som en verksam politik kan upprättas. Kommissionen hyser inga illusioner när det rör komplexiteten av denna uppgift.

Kommissionen erinrar sig att bland de åtgärder som ansågs vara av särskild vikt i de slutsatser som antogs av rådet (utvecklingssamarbete) den 28 november 1998, rörande utvecklingssamarbete för att stärka freden, konfliktförebyggande åtgärder och beslutsamheten, fanns åtgärder till stöd för en balansering av politiska, ekonomiska och kulturella möjligheter bland olika identitetsgrupper i utvecklingsländerna.

Ojämlika möjligheter och misstro bland identitetsgrupperna betraktas vanligen som grundläggande konfliktorsaker. Utestängning av identitetsgrupper och misstroendemanipulering, som i vissa fall antar formen av ett främjande av etniskt hat, är genomgripande strategier som framkallar genomgripande och ofta våldsamma reaktioner.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3236/00

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(12 oktober 2000)

Ämne: Tobaksreklam

Kommer kommissionen till följd av EG-domstolens beslut av den 5 oktober 2000 om tobaksreklamdirektivet samt med hänsyn till andra skadliga effekter som tobaksreklamen får, framför allt på ungdomar, att utarbeta ett nytt direktiv för att reglera den inre marknaden för tobaksreklam och förbjuda vissa former av reklam och sponsring av tobaksprodukter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(10 november 2000)

Kommissionen fortsätter att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att motverka tobaksrökningens skadliga verkningar, särskilt när det gäller barn och ungdomar, som en del av den övergripande strategi som läggs fram i kommissionens meddelande i denna fråga(1).

Mot bakgrund av detta håller kommissionen för närvarande på att avsluta sin analys av domstolens dom i målet om tobaksreklam(2) för att fastställa omfattningen av ett nytt förslag, som skulle kunna läggas fram utan dröjsmål.

(1) KOM(96) 609 slutlig.

(2) Dom av den 5.10.2000 i mål C-376/98.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0641/00

från Paul Rübig (PPE-DE) till rådet

(25 februari 2000)

Ämne: Österrike och EU: s utvidgning

Efter att socialisterna suttit med i regeringen i trettio år har det nu bildats en center-höger-koalition i Österrike som stödjer sig på sammanlagt 57 procent av antalet mandat i parlamentet. Därtill kommer att över 70 procent av befolkningen inte röstat på det socialdemokratiska partiet (SPÖ).

13 stater inom EU har på initiativ och med samordning av rådets ordförande och presidenten i den socialistiska internationalen beslutat om gemensamma åtgärder i umgänget med Österrike.

Just i denna situation bemödar sig å andra sidan 11 stater, som är villiga att gå med i EU, om att anpassa sina rättssystem och utveckla marknadsekonomin så att de skall kunna bli medlemmar av EU.

Anser rådet att det ovannämnda beslutet kommer att leda till att kandidatländerna för anslutning, särskilt de små länderna bland dessa, kommer att stärkas i sin positiva syn på fördelarna med ett EU-medlemskap och i bevarandet av sin nationella identitet (såsom det egentligen garanteras i artikel 6.3 i EU-fördraget)?

Hur bedömer rådet detta tillvägagångssätt mot bakgrund av artikel 7 i EU-fördraget?

Har man rättat sig efter de mekanismer som finns till för att det skall kunna fastställas att en eventuell kränkning av EU:s grundläggande principer ägt rum?

Kan rådet i detta fall nämna datum för när den österrikiska regeringen uppmanades komma med ett yttrande?

Svar

(10 november 2000)

De åtgärder som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till formulerades i ett uttalande som den portugisiske premiärministern gjorde på fjorton regeringarna i medlemsstaters vägnar. Detta uttalande är inte bindande för rådet.

Rådet har inte uttalat sig i frågan och kan därför inte besvara de frågor som den ärade parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3470/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: En inre marknad för utövare av fria yrken

Skulle kommissionen hålla med om att offline-marknaden för tjänster, speciellt tjänster som tillhandahålls av de yrkesgrupper där medlemskap är reglerat, fortfarande lider av för många restriktioner gällande konsumenternas frihet att välja hur och på vilket sätt ska de köpa sina tjänster?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(8 december 2000)

Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande som svar på stats- och regeringschefernas uppmaning vid Europeiska rådets möte i Lissabon om att före utgången av 2000 utarbeta en strategi för att undanröja hinder för tjänster. Med hjälp av denna strategi kommer det att bli möjligt att kartlägga vilka ytterligare åtgärder som krävs inom alla tjänstesektorer.

När det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer undersöks hur villkoren för tillhandahållande av tjänster skall kunna förbättras jämfört med villkoren för etableringsfrihet.

Kommissionen vill också framhäva att tjänsteanvändarnas tillgång till vissa marknadstjänster är begränsad, eftersom några lagreglerade yrken måste följa regler om organisation av yrket, yrkesetik, tillsyn och ansvar.

Enligt artiklarna 43 (f.d. 52) och 49 (f.d. 59) i EG-fördraget är sådana begränsningar berättigade endast om de syftar till att säkerställa konsumentskyddet, som ju är ett allmänintresse, i synnerhet med avseende på integritet och yrkeskunnande, och förutsatt att de står i proportion till det mål som eftersträvas.

Kommissionen vill framhålla att den är mycket mån om att upphäva begränsningar inom de fria yrkena. Den tillämpar konkurrensreglerna aktivt för att se till att priser inte fastställs kollektivt och för att undanröja begränsningar för marknadsföring. Kommissionen hoppas på så sätt bidra till att göra användarna bättre informerade om tillgängliga tjänster och deras pris och därigenom öka urvalet. Den försöker samtidigt att göra en tydlig avgränsning inom varje yrke mellan etiska regler på vilka EG-fördragets konkurrensregler inte äger tillämpning och restriktiva regler på vilka de gör det.

Kommissionen kontrollerar också att medlemsstaterna upphäver lagstiftning som tillåter eller förstärker verkan av de fria yrkenas restriktiva praxis.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3580/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen. Mansio Ad Quartum.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 151 E , 22/05/2001 s. 0191 - 0192



SKRIFTLIG FRÅGA E-3580/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen (17 november 2000) Ämne: Mansio Ad Quartum Avser kommissionen att inleda ett fördragsbrottsförfarande mot Italien för att ha brustit i skyddet av det betydelsefulla området Mansio Ad Quartum i Quarto Flegreo och för att ha misskött detsamma (Neapel, ett område förstört av synnerligen olämpliga anläggningar)? Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar (9 januari 2001) I artikel 151 (f.d. 128) i EG-fördraget ges gemenskapen behörighet att främja samverkan mellan medlemsstaterna på det kulturella området. Den fråga som parlamentsledamoten ställer omfattas inte av gemenskapens behörighet, utan är istället den enskilda medlemsstatens ansvar enligt subsidiaritetsprincipen.