ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1840/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Skador på tomatodlingen i Portugal

De onormala väderförhållanden som har rått i Portugal sedan början av året, med en utdragen period av torka följd av en period med hagel och skyfall, har inverkat negativt på olika grödor, vilket i sin tur har medfört höga kostnader för odlarna. Tomater är en av de grödor som drabbats värst, vilket har fått effekter för bearbetningsindustrin. De mest utsatta regionerna är Alentejo och Ribatejo, där tomatodlingen har stor ekonomisk och social betydelse. Sammanslutningen för portugisiska tomatodlare (APTI) har sammanställt uppgifter som visar på att produktionen kan bli 40 procent lägre än ett vanligt år. Enligt APTI besåddes mindre än hälften av odlingsarealen på grund av regnet, i ett skede då man borde ha nått en nivå på 45 procent. APTI beräknar att 20 procent av skörden kommer att gå förlorad.

Jordbrukarnas sammanslutning i distriktet Santarém (FADS) bekräftar att 50 procent av den odlade arealen drabbats och att 25 procent kommer att gå förlorad i regionen Ribatejo. De 50 procent av arealen som inte har besåtts, ca 4 000 hektar, utgör en genomsnittlig kostnad för jordbrukaren på 600 000, utan någon möjlighet till ersättning. Det måste också påpekas att det finns risk för att leveranserna till bearbetningsindustrin inte kan ske i vanlig ordning.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att hjälpa de utsatta tomatodlarna?

2. Kommer kommissionen att beakta dessa svårigheter när den beräknar Portugals tomatkvot, i samband med att reformen av den gemensamma organisationen av marknaden läggs fram, för att garantera att kvoterna och jordbrukarnas inkomster upprätthålls?

3. Avser kommissionen att inom ramen för den kommande reformen av den gemensamma organisationen av marknaden göra en översyn av metoden för att beräkna tomatkvoterna?

4. Vad anser kommissionen om att det för tomater införs referenströsklar per medlemsstat, i enlighet med ett förslag från Europaparlamentet? Avser kommissionen att införliva detta förslag vid den kommande översynen av den gemensamma organisationen av marknaden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 juni 2000)

Under årets fyra första månader har väderförhållandena över hela den iberiska halvön varit mycket dåliga och präglats av brist på regn ända fram till slutet av mars 2000, och därefter av störtregn under april månad och fram till den 10 maj 2000. Sedan dess har vädret åter varit normalt.

I nuläget, och mot bakgrund av den information som kommissionen förfogar över, kan skörden anses vara normal och de dåliga väderförhållandena i början av året inte få några andra följder än att skörden försenas med tre eller fyra veckor.

När det gäller förändringarna av det nuvarande systemet för tomater för bearbetningsindustrin undersöker kommissionen förhållandena inom sektorn och kommer att lämna lämpliga förslag när så är dags.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1673/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Betalning till entreprenörer och leverantörer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 072 E , 06/03/2001 s. 0096 - 0096



SKRIFTLIG FRÅGA E-1673/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (29 maj 2000) Ämne: Betalning till entreprenörer och leverantörer Skulle kommissionen mot bakgrund av Schreyers svar på min skriftliga fråga E-0505/00(1) kunna ange de räntekostnader som kommissionen betalar för sena utbetalningar för varje år sedan den ändrade sin politik 1997, samt de belopp som begärs varje år? (1) EGT C 46 E, 13.2.2001, s. 10. Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar (19 juli 2000) Kommissionen vill upplysa ledamoten om att det bara finns uppgifter för år 1999. I kommissionens meddelande av den 10 juni 1997 beslutades att ändra avtalen och införa en klausul som formellt fastställer en betalningsfrist på högst 60 dagar och som dessutom föreskriver att dröjsmålsränta på sena betalningar får tas ut på borgenärens begäran, om de inte har återkallats på kommissionens initiativ. Åtgärden har givit märkbar effekt eftersom kommissionen bara under 1999 vid 41 tillfällen gjorde åtaganden om dröjsmålsränta för sammanlagt 1 114 870 euro, varav 932 289 euro hade betalats ut vid räkenskapsårets slut genom 282 enskilda betalningsorder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1596/00

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(19 maj 2000)

Ämne: Häktning

Den 6 juli 1997 arresterades Jean-Jacques Pitalugue, Gilles Benhayoun, Jean-Luc Della Justina och Maxime Briat för att ha gjort färgkopior av sedlar för ett belopp på 20 800 FRF. Trots den dåliga kvalitén på kopiorna har en del av dessa sedlar satts i omlopp (motsvarande ett värde av 3 500 FRF).

De berörda har häktats och en förundersökning har inletts mot de fyra personerna som för närvarande sitter häktade i fängelset i Fresnes. En tidsbegränsad häktningsorder utfärdades den 6 juli 1997 och ett beslut om förlängning av häktningen fattades den 30 juni 1998 och skulle gälla från och med den 6 juli 1998. Beslutet förlängdes ytterligare den 4 januari 1999 och skulle gälla från och med den 6 januari 1999.

Den 6 januari 2000 ställdes de fyra åtalade inför rätta vid Cour d'Assises (ungefär brottsmålsdomstolen) i departementet Loiret genom ett beslut av brottmålsavdelningen i Orléans. De står åtalade för förfalskning av sedlar som är lagliga betalningsmedel i Frankrike, men där frikännande har yrkats i den åtalspunkt som avser ledaren för sammanslutningen av förbrytare. De fyra åtalade har nu suttit häktade i 35 månader.

Anser inte kommissionen att de allmänt erkända kriterierna för häktningsperioder inte har respekterats i detta fall? Om så är fallet, anser den inte att det är nödvändigt att, inom ramen för de nya befogenheter som Amsterdamfördraget medfört på det rättsliga området, ingripa för att få till stånd rimliga häktningsperioder och att de åtalade döms inom rimliga perioder eller i annat fall friges i enlighet med artikel 5.3 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(3 juli 2000)

Kommissionen delar ledamotens åsikt att häktningsperioder bör begränsas så mycket som möjligt, men ändå så att man bör kunna försäkra sig om den åtalades närvaro vid rättegången. Emellertid finns det inget rättsligt instrument på unionsnivå som fastställer allmänt erkända kriterier vad beträffar häktningsperioders längd.

Om de regler ledamoten tänker på är de som finns i konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artikel 5.3, vilket parlamentsledamoten ju faktiskt nämner, måste det påpekas att det inte är kommissionens sak att agera i fall då påstådda brott mot den här Europakonventionen förekommit från EU-medlemsstaters sida, förutom i de fall där medlemsstatens handlande är en handling som kan omfattas av EG-lagstiftningen och således utgör ett påstått brott mot grundläggande rättigheter betraktade såsom allmänna principer enligt EG-lagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1479/00

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Undersökning av energidrycken Red Bull

Den danska veterinär- och livsmedelsstyrelsen har upplyst om att EU-kommissionen låtit frågan om Red Bull bero, utgående från den slutsats kommissionens vetenskapliga kommitté för livsmedel kommit fram till efter att den ombetts att utvärdera bruket av glucuronolacton, taurin och koffein i så kallade energidrycker.

Den vetenskapliga kommittén förklarade att det inte föreligger tillräckligt med information för att det skall kunna göras en utvärdering av om det är acceptabelt ur hälsosynvinkel att de ovannämnda ämnena tillsätts i sådana mängder som förekommer i energidryckerna.

Kan kommissionen ge besked om det är riktigt att det inte föreligger tillräckligt med information för att det skall kunna göras en utvärdering av om det är acceptabelt ur hälsosynvinkel att glucuronolacton, taurin och koffein tillsätts i energidrycker. Kan kommissionen ytterligare ge besked om frågan om Red Bull fått bero som en följd av den slutsats som kommissionens vetenskapliga kommitté för livsmedel kommit fram till?

Såvida det är tvivel underkastat om de ovannämnda tillsatsämnena i energidrycken är acceptabla ur hälsosynvinkel: kan kommissionen då förklara hur det kan komma sig att Red Bull fortfarande finns på marknaden jämsides med andra dryckesvaror?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 juli 2000)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på den muntliga frågan H-323/00 av Cashman under frågestunden under parlamentets sammanträdesperiod(1) i april 2000 i samma ämne. Dessutom bör det klargöras att kommissionen för närvarande har beslutat att senarelägga överträdelseförfarandena.

(1) Parlamentets debatter (april 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1661/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(18 maj 2000)

Ämne: Evenemanget Euro 2000

Kan kommissionen bekräfta om någon av de myndigheter som är med och organiserar Euro 2000 har kontaktat kommissionen för att uttrycka sin oro över säkerheten på stadion i Charleroi där matchen mellan England och Tyskland skall hållas den 17 juni 2000?

Säkerhetsexperter specialiserade på idrottsarenor har pekat på brister avseende stadions storlek och katastrofberedskapen. Dessutom har ordföranden för den belgiska polisens intresseorganisation varnat för att de smala gatorna kring stadion allvarligt kan försvåra arbetet att kontrollera gäng.

Ansvaret ligger visserligen hos de belgiska myndigheterna, men fotbollssupportrar från många medlemsstater kommer att finnas där. Anser inte kommissionsledamoten med ansvar för sport att riskerna för läktarvåld och prioriteringen av säkerhetsaspekter talar för att man bör flytta matchen till en lämpligare arena, exempelvis stadion Kung Baudoin i Bryssel? Är kommissionen i så fall villig att ta upp frågan med UEFA medan det fortfarande finns tid att omorganisera arrangemanget?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(16 juni 2000)

Kommissionen kan upplysa ledamoten om att inga myndigheter uttryckt oro över säkerheten vid stadion i Charleroi inför matchen mellan England och Tyskland.

Ansvaret för publikens och spelarnas säkerhet under matcherna vid fotbolls-EM, Euro 2000, vilar på de nationella myndigheterna och fotbollsförbunden. Tillgängliga upplysningar ger kommissionen god anledning att tro att myndigheterna och förbunden erbjuder en lämplig säkerhetsnivå. Det kan även påpekas att Uefa anser att stadion i Charleroi är säker och uppfyller deras bestämmelser.

Kommissionen anser därför inte att arrangörerna bör uppmanas att hålla matchen på någon annan plats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1352/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Den spanska oljan vanhedrar inte Europa

Exporten av spansk olivolja stagnerar för närvarande vilket föranleder ett stort antal möten mellan företagare inom denna sektor. Företagarna undrar vad som ligger bakom stagnationen och hur man skall kunna ge ny kraft åt den på världsmarknaden ledande olivoljeproducentens exportförsäljning.

Företagarna anser att det behövs omfattande investeringar och en satsning på ett enda fabrikat för att undvika förvirring hos konsumenterna. Man måste också försöka utarbeta en ny strategi för att förhindra en ökning av produktionen då det inte går att öka konsumtionen utomlands, eftersom detta skulle förvärra situationen ytterligare.

Kan kommissionen med hänsyn till sin ställning vad beträffar den gemensamma jordbrukspolitiken ange om den skulle vara beredd att ge sitt stöd till en så noggrann och detaljerad undersökning som möjligt för att försöka finna en lösning på denna besvärliga situation för den spanska olivoljan?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 juni 2000)

Kommissionen kan inte instämma i tesen att exporten av olivolja skulle befinna sig i en stagnationsfas. I själva verket har exporten från gemenskapen, i jämförelse med samma period under regleringsåret 1998/1999, ökat med mer än det dubbla. Under perioden fram till den 31 mars 1999 uppgick exporten till 35 648 ton, att jämföra med de 80 812 ton olja som exporterades mellan 1 november 1999 och 31 mars 2000.

Vad beträffar parlamentsledamotens begäran om en undersökning utförd av kommissionen, där det kunde göras en analys av och samtidigt ges lösningar till olivoljenäringen i Spanien för att komma till rätta med den blockerade situationen på exportmarknaden, är det på sin plats att påpeka att denna typ av undersökning ligger utanför kommissionens befogenheter. Faktum är att marknadsundersökningar är något som snarare tillhör den berörda privatsektorns intressedomän och följaktligen bör genomföras av sektorn själv.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2160/00

från Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) till kommissionen

(22 juni 2000)

Ämne: Förslag på fördelning av räkfiskekvoterna i vattnen runt Svalbard

Följande fråga ställs mot bakgrund av kommissionens förslag rörande räkfisket vid Svalbard, vilket innebär att referensperioden för tilldelning av fiskekvoter för perioderna 19901995 och 19951999 ändras, och med hänsyn till att 1999 var ett helt atypiskt år för denna typ av fiske och till de särskilda omständigheter som bidrog till detta.

Kan kommissionen ange sina motiv för att ändra referensperioden och orsaken till att år 1999 omfattas, med tanke på att den fiskeflotta som traditionellt fiskat i dessa vatten var mindre verksam än vanligt detta år eftersom man upphörde med fisket på begäran av kommissionen, som inte ville komplicera relationerna med Norge?

Hur är det möjligt att Danmark efter en ändring av referensperioden 19951999 får omfattande fiskekvoter, trots att detta land endast bedrev fiske under 1990 och 1991, och dessutom i liten omfattning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(13 juli 2000)

Kommissionen har ännu inte lagt fram något sådant förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2473/00

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(12 juli 2000)

Ämne: Bör, i texter som skrivs på finska, ordet informaatioyhteiskunta eller tietoyhteiskunta användas i översättningar av kommissionens texter?

I kommissionens dokument förekommer på engelska både termen information society och termen knowledge society. Bäggedera översätts med samma ord till finska, nämligen ordet tietoyhteiskunta(1). Översättningen gör alltså ingen skillnad mellan de olika begreppen. Eller tycker kommissionen verkligen att information betyder detsamma som knowledge? Om inte, då gör sig översättarna skyldiga till tjänstefel.

(1) Observeras bör att det finska ordet tieto betyder både kunskap och information. Övers. anm.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(31 juli 2000)

Parlamentsledamoten hävdar att de engelska begreppen information society (informationssamhälle) och knowledge society (kunskapssamhälle) har översatts med samma finska ord, tietoyhteiskunta, i kommissionsdokument på finska. Han undrar om kommissionen verkligen anser att information är det samma som kunskap.

Kommissionen betraktar inte orden information och kunskap som synonymer och de behandlas inte heller som sådana i finska översättningar av kommissionsdokument.

Vid en jämförelse av de engelska och finska versionerna av hundratals kommissionsdokument där termerna förekommer, går det inte att hitta ett enda fall där de två begreppen har använts synonymt.

I nästan alla fall översätts information society med det finska tietoyhteiskunta och knowledge society med osaamisyhteiskunta. Detta är också de termer man kommit överens om vid översättning av dessa begrepp till finska vid kommissionen. Det är möjligt att praxis kan skilja sig något åt vid andra gemenskapsinstitutioner.

I några få gamla kommissionsdokument kan andra finska översättningar ha använts av slarv, men de två termerna har aldrig behandlats som synonyma.

Om parlamentsledamoten har funnit kommissionsdokument där det motsatta förhållandet råder, är de undantag och inte representativa för gällande översättningspraxis vid kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2060/00

från Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2000)

Ämne: Kontrakt inom gemenskapens program Tacis, Phare, Med, Fed, och AL Asien och Latinamerika

Europeiska unionen bedriver ett omfattande utvecklingssamarbete med ett stort antal tredje länder. Kan kommissionen lämna information om de kontrakt

som EU-länder under de senaste fem åren tilldelat företag inom ramen för gemenskapens program Tacis, Phare, Med, Fed, och AL Asien och Latinamerika, med uppgifter om följande faktorer per år och för hela perioden:

1. Antal kontrakt.

2. Kontraktens totala värde.

För båda dessa punkter skulle jag vilja ha information om andelen kontrakt som tilldelats genom direktkoncession respektive genom upphandlingsförfarande, med angivande av vem som ansvarat för anbudsinfordran (kommissionen eller de länder där arbetet ägt rum).

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Innan Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser (SCR) inrättades 1998 förvaltades programmen för externt stöd av fem generaldirektorat i kommissionen och det fanns mycket komplexa regler och procedurer för varje enskilt program.

Denna uppdelande förvaltningsstruktur av biståndet till tredje land gjorde att det inte var möjligt att upprätta ett datasystem med den information om kontrakt och finansiering som frågeställaren begär, med undantag av de kontrakt som finansierades inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Kommissionen har börjar utveckla ett datasystem som gör det möjligt att uppfylla denna målsättning.

Redan nu kan man under rubriken Anbudsinfordringar och Förslagsinfordran på SCR:s hemsida(1) hitta tillgänglig information om förhandsmeddelanden, meddelanden om upphandlingar med kriterier för urval och tilldelning samt meddelanden om resultat av urvalsförfaranden, anbudsinfordringar och förslagsinfordringar.

Kommissionen kommer att skicka en kopia av årsrapporterna för de kontrakt som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till frågeställaren och parlamentets generalsekretariat.

(1) http://europa.eu.int/comm/scr/index_sv.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1311/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(27 april 2000)

Ämne: Bidrag för vänortsprojekt

I maj 1999 ansökte vänortsföreningen Dorchester Bayeux i Förenade kungariket om bidrag från kommissionen för ett vänortsprojekt. Det var inte förrän långt efter att projektet genomförts som vänortsföreningen informerades om att den beviljats ett bidrag på 1 200 euro

för sina utgifter. Vänortsföreningen blev tillsagd att återigen lämna in sin ansökan för att bidraget skulle betalas ut. Fyra månader senare hade vänortsföreningen ännu inte hört något från kommissionen. När den direkt kontaktade det behöriga generaldirektoratet, meddelade en kvinnlig anställd att hon inte hade tillräckligt med personal för att skriva ut checken eller behörighet för att utse någon att göra detta.

Kan kommissionen undersöka ärendet och följaktligen ange vilka åtgärder den avser att vidta för att förbättra effektiviteten när det gäller dess verksamhet för att bevilja bidrag för vänortsprojekt?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(9 juni 2000)

Kommissionen medger att den inte svarat inom rimlig tid.

En bidragande orsak till denna försening var dock tekniska svårigheter när det gäller att överföra garantin till den sökande.

Det kontonummer som Dorchester angett var inte lämpligt för att ta emot en elektronisk betalning. Förfarandet måste därför ske via en annan bank, vilket innebar ytterligare försening.

Kommissionen kan nu informera parlamentsledamoten om att betalningen har gjorts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1785/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(8 juni 2000)

Ämne: Ursprungsbeteckning för mispel från Axarquìa (Malaga), Spanien

I samband med firandet av den sextonde upplagan av mispelns dag i Sayalonga i Axarquìa i provinsen Malaga i Spanien uppmärksammades åter inledandet av förhandlingarna mellan kommunen på denna ort och ministeriet för jordbrukskvalitet i den regionala regeringen i Andalusien om rätten att använda ursprungsbeteckning för mispel från Axarquìa.

Det måste i samband härmed påpekas att Sayalonga är den största mispelproducenten i provinsen Malaga med en produktion på 600 000 kilo. Detta gör orten, tillsammans med Estepona i provinsen Malaga, till den främsta mispelproducenten i Andalusien.

Kan kommissionen ange hur den förhåller sig till ansökan om ursprungsbeteckning för mispel från Sayalonga, och vilken typ av stöd och skydd som utgår för denna frukt som är unik och av särskild betydelse inom ramen för odlingen av exotiska frukter i Europeiska unionen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

Systemet för skydd av geografiska beteckningar för vissa jordbruksprodukter med en uppenbar koppling till ett specifikt och begränsat område är ett instrument som finns att tillgå för de producenter i gemenskapen som gärna ser sina produkter karakteriseras och omfattas av ett dylikt system. Med systemet följer kontrollskyldigheter och specifikationer som måste respekteras.

Rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel, genom vilken systemet infördes, antogs just för att genom ifrågavarande beteckning stödja särskilda jordbruksprodukter som uppfyller vissa kriterier. Det åligger myndigheterna i den berörda medlemsstaten att i ett första skede granska ansökan om ursprungsbeteckning som därefter, om den är motiverad, vidarebefordras till kommissionen.

Den aktuella frågan kan mycket väl vara i linje med gemenskapens politik på området. Emellertid är det inte möjligt att uttala sig om någon eventuell registrering av ursprungsbeteckning för mispel från Axarquía utan att ha all den information som krävs.