ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3169/97 från Raymonde Dury (PSE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Inaktuellt program i avsaknad av beslut från rådet

Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/8 av den 1 augusti 1997 informerar om att kommissionen har beslutat att återkalla uppmaningen till åtgärder för subventionering av kooperativa föreningar, ekonomiska föreningar, föreningar och stiftelser inom gemenskapen. Kommissionen tar därmed hänsyn till avsaknaden av beslut från rådet om det fleråriga programmet (1994-1996) om åtgärder till förmån för dessa föreningar och stiftelser, och till att programmet nu har blivit inaktuellt.

Kan kommissionen klargöra vad denna avsaknad av beslut kommer att innebära för föreningarna och stiftelserna i fråga och precisera om programmet har ersatts, eller kommer att ersättas, av ett annat program, och om det redan har hänt att program blivit inaktuella i avsaknad av beslut från rådet?

Svar avgivet av Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (30 januari 1998)

Inbjudan att lämna förslag sammanhängde mycket riktigt med kommissionens förslag till ett rådsbeslut om ett flerårigt arbetsprogram (1994-1996) för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, vilket parlamentsledamoten också nämner. Meddelandet om ansökningsomgången offentliggjordes den 24 augusti 1996. Tyvärr godkändes inte förslaget av rådet före utgången av 1996.

Kommissionen var därför tvungen att hitta en lämplig lösning för att kunna finansiera de projekt som var kopplade till ansökningsomgången. Av denna anledning beslutade kommissionen den 29 juli 1997 att dra tillbaka sitt programförslag och att avbryta ansökningsomgången. Därefter fattades ett särskilt beslut om finansieringen för 1997 av tolv projekt som valts ut bland de förslag som lämnats in inom ramen för ansökningsomgången. Förutom dessa tolv åtgärder togs även beslut om att finansiera ett antal andra åtgärder via budgetpost B5-321 (social ekonomi) för 1997.

Kommissionen utreder nu om det finns möjlighet att lansera ett nytt förslag om ett flerårigt arbetsprogram. Huvudsyftet är att hjälpa kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser att förbättra sina resultat som företag samt att aktivt verka för att lösa problemen i samband med den aktuella situationen på arbetsmarknaden.

För ytterligare information ombeds parlamentsledamoten att ta del av kommissionens svar på Caroline Jacksons muntliga fråga H-0717/97 på parlamentets frågestund under sammanträdesperioden i oktober 1997 ((Parlamentsdebatter (oktober 1997). )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3545/97 från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen (12 november 1997)

Ämne: Framsteg i harmoniseringen av bilars nummerplåtar

Symboler utgör ett av de bästa medlen för att få den europeiska medborgaren att identifiera sig med idén att bo i en gemenskap inom vår Europeiska union.

En av dessa symboler, harmoniseringen av bilars nummerplåtar så att unionens logotyp ingår i samtliga, har varit ett av de element som i största utsträckning bidragit till att popularisera gemensamma idéer inom ramen för vår gemenskapsanda.

Samtliga länder har emellertid inte ännu antagit de nya harmoniserade nummerplåtarna, vilket i viss mån varit en besvikelse för de medborgare som ännu inte har tillgång till nämnda plåtar.

Kan kommissionen uppge om den anser det vara lämpligt att driva på den här frågan så att de länder som ännu inte infört de nya harmoniserade nummerplåtarna med gemenskapens logotyp så fort som möjligt tar itu med att genomföra denna åtgärd?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (19 december 1997)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-2574/92 ((EGT C 86, 26.3.1993. )).

Förutom Irland och Portugal har nu även Tyskland och Frankrike infört gemenskapens model för nummerplåtar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3883/97 från Amedeo Amadeo (NI) och Spalato Belleré (NI) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Transportabel tryckutrustning

Denna fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets direktiv om transportabel tryckutrustning (KOM(96)0674 - 97/0011(SYN) ((EGT C 95, 24.3.1997, s. 2. )).

Tillämpningen av detta direktiv kommer att leda till minskade kostnader och därmed ge tillverkarna av transportabel tryckutrustning ekonomiska fördelar, eftersom godkännande och särskiljande märkning skall utföras i en och samma medlemsstat och fri rörlighet för transportabel tryckutrustning på hela EU:s territorium därmed blir möjlig. Som en följd av konkurrensen kommer priset på denna utrustning att sjunka kraftigt.

Kan kommissionen se till att aktörerna inom denna sektor (tillverkarna av behållare, reservoarer och liknande utrustning samt tillverkare och distributörer av flytande gas) genom det slutgiltiga priset låter konsumenterna få del av dessa ekonomiska fördelar?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (9 februari 1998)

Kommissionen anser att tillverkare, den dag det föreslagna direktivet träder i kraft, bör få dra nytta av de omkostnadsbesparingar som är förknippade med godkännande av transportabel tryckutrustning. Tillverkare av sådan utrustning måste inte längre erhålla godkännande i samtliga medlemsstater, eftersom godkännande och märkning i en medlemsstat är tillräckligt för att tillåta att utrustningen saluförs och används i samtliga medlemsstater.

Med hänsyn till effekten av besparingarna på priset för sådan utrustning, är kommissionen övertygad om att marknadskrafterna kommer att få denna effekt, trots att ingen formell garanti kan ges för detta.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 187 , 16/06/1998 s. 0061



SKRIFTLIG FRÅGA E-3803/97 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (26 november 1997) Ämne: Det finansiella instrumentet för utveckling av fisket (FIUF) och turismen Mot bakgrund av kommissionens svar på min skriftliga fråga E-2036/97 ((EGT C 391, 23.12.1997, s. 151. )) om fördelningen av ERUF-åtgärder per medlemsstat, skulle jag vilja att kommissionen även informerade mig om vilka belopp som inom FIUF avsatts för turismen i de olika operativa programmen i var och en av gemenskapens ramar för stöd, i varje medlemsstat. Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (27 januari 1998) Interventioner från Fonden för fiskets utveckling (FFU) är strikt begränsade till projekt inom fiskerinäringen. Projekt inom turistnäringen sorterar under Europeiska regionala utvecklingsfonden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3950/97 från Gordon Adam (PSE) till kommissionen (12 december 1997)

Ämne: Spelarövergångar som begränsas av brittiska ishockeyförbundet och det internationella ishockeyförbundet

Det brittiska ishockeyförbundet (BIHA) som är styrande organ för sporten i Förenade kungariket och underställt det internationella ishockeyförbundet (IIHF) där det också är medlem, lägger en rad avgifter på utfärdandet av licenser för spelare från ishockeyförbund utanför Förenade kungariket, utöver de licensieringsavgifter som avkrävs Förenade kungarikets spelare.

Avgiften för spelare från andra stater i Europeiska unionen ökar beroende på i vilket land de först haft sin spelarlicens.

Brittiska ishockeyförbundet tar också ut en övergångsavgift (International Transfer Card I.T.C), vars storlek är beroende av vilken avgift som tas ut av spelarens ursprungsland.

Kan dessa avgifter sägas ligga inom ramen för Romfördragets mål med tanke på att de förhindrar unga människor från andra länder i Europeiska unionen från att spela såväl amatörishockey som professionell ishockey i Förenade kungariket.

Får Bosmanfallet några konsekvenser för andra sporter utöver fotboll - och i synnerhet då ishockey?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3937/97 och E-3950/97 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen (30 januari 1998)

Mot bakgrund av informationen från parlamentsledamoten anser kommissionen att det är fråga om diskriminering i strid mot EG-fördraget, när ishockeyspelare som inte är medlemmar i det brittiska ishockeyförbundet när de rekryteras till en brittisk klubb påläggs särskilda avgifter.

Om sådana ishockeyspelare önskar spela ishockey yrkesmässigt utgör övergångs- och registreringsavgiften hinder för arbetstagarnas fria rörlighet, vilket står i strid mot artikel 48 i EG-fördraget, i enlighet med Bosmanmålet. Om antingen en familjemedlem till en arbetstagare inom EU eller en medborgare i ett EU-land som är bosatt i Förenade kungariket spelar ishockey, dock inte professionellt, kan avgiften för icke-brittiska spelare också utgöra en diskriminering mot EU-medborgare, vilket står i strid mot EG-fördraget.

Slutligen önskar kommissionen bekräfta att domen i Bosmanmålet inte bara gäller professionell fotboll utan alla professionella och semiprofessionella idrottsaktiviteter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3848/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Rätten till social trygghet

Den grekiska statens allmänna bokföringsmyndighet vägrar att bevilja svenskan Britt Elisabeth Papadopoulou änkepension efter sin make Joannis Papadopoulos med motiveringen att hon inte är grekisk medborgare, en motivering som man finner grund för i artikel 63.1b i presidentdekret 1041/79 (bestämmelser om civil- och militärpensioner). Eftersom man genom det här beslutet bryter mot gemenskapslagstiftningen om rätten till social trygghet (förordning nr 1408/71 ((EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. )) och artiklarna 48 och 51 samt artikel F, punkterna 6 och 8 i Fördraget om Europeiska unionen) vill jag fråga kommissionen vilka åtgärder den kommer att vidta för att se till att den grekiska lagstiftningen på denna punkt harmoniseras med gemenskapslagstiftningen och EU:s fördrag och för att ge Britt Elisabeth Papadopoulou rätt att erhålla änkepension?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (19 januari 1998)

Kommissionen delar parlamentsledamotens uppfattning att de grekiska myndigheternas vägran att bevilja efterlevandepension med motiveringen att den sökande inte är grekisk medborgare strider mot artiklarna 48 och 51 i EG-fördraget samt förordningarna (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen ((EGT L 257, 19.10.1968. )) och nr 1408/71, uppdaterad genom rådets förordning (EG) nr 118/97 av den 2 december 1996 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) 1408/71 ((EGT L 28, 30.1.1997. )).

Av denna anledning har kommissionen vänt sig till de grekiska myndigheterna för att uppmärksamma dem på denna situation.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3898/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (11 december 1997)

Ämne: Övergrepp begångna i Somalia av soldater från EU:s medlemsstater

Jag hänvisar till skriftlig fråga E-2488/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE), i vilken rådet anmodas att uppge hur det ¨avser att reagera på dessa exempellösa illdåd som begåtts av soldater från unionens medlemsländer (och för övrigt från medlemsstater som var med och grundade gemenskapen), något som allvarligt skadar unionens anseende och som gör dess uttalanden om ¨skydd av de mänskliga rättigheterna¨ till tomma uttalanden utan innehåll¨. Kan kommissionen besvara frågan omgående även mot bakgrund av resultaten av en undersökning utförd av det italienska försvarsdepartementet och efter det, att direktören för ¨Panorama¨har erkänt att han tillhandahållit felaktig information, för att fredstrupper som sänts ut till Somalia och i synnerhet soldaterna vid det välkända Folgore inte skall kränkas?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (14 januari 1998)

Kommissionen följer utredningen av anklagelserna om att somalier skulle ha behandlats illa i samband med Förenta nationernas insats ¨Restore Hope¨.

Det är myndigheterna i de länder vars väpnade styrkor bidragit till Förenta nationernas insats som är behöriga att genomföra denna utredning.

Kommissionen vill erinra om den betydande roll som unionen och de medlemsländer som berörts av den fredsbevarande truppinsatsen spelat inom ramen för ¨Restore Hope¨, en operation som gjort det möjligt att rädda tusentals människoliv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3747/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Pilotprojekt för stadskområden

I Europa Regioni, ett informationsblad från AICCRE, det italienska förbundet för Europeiska kommuners och regioners råd (nr. 30 av den 19 september 1997) skriver man om pilotprojekten för ekonomisk och social utveckling i missgynnade stadsområden. Sådana projekt ingår ju bland de innovativa åtgärder som avses i artikel 10 i förordningen om Europeiska utvecklingsfonden. Enligt informationsbladet skall kommissionen ha mottagit över 500 ansökningar om stöd. Bland dessa har man valt ut 26 pilotprojekt för stadsområden. För Italiens del rör det sig om projekt som föreslagits av Turin, Neapel, Brindisi och Milano.

Kan kommissionen svara på följande:

1. Har andra italienska städer, framför allt Rom, ansökt om stöd?

2. Om så är fallet, varför har de valts bort?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (19 december 1997)

Av de totalt 503 projekt som lämnades in till kommissionen till följd av dess ansökningsomgång för pilotprojekt i stadsmiljö ((EGT C 319, 30.11.1995. )) enligt artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden ((EGT L 193, 31.7.1993. )), lämnades 119 stycken in av italienska städer, däribland tre från organisationer i Rom. Detta stora intresse från Italiens sida avspeglas i att av de 26 städer som utsågs i gemenskapen som helhet var fyra italienska.

Utvärderingen av alla projekt genomfördes med stor noggrannhet och på hårda villkor med stöd från nationella experter. I bedömningsprocessen var strävan att säkerställa att utvärderingen av alla projekt skulle vara rättvis. Tyngdpunkterna låg hela tiden på de villkor vars huvuddrag angavs i meddelandet om ansökningsomgången:

- Städerna skall stå inför problem som är vanliga även i andra städer.

- Förslagen skall vara innovativa och föredömliga.

- Ett starkt samarbete skall finnas mellan den offentliga sektorn och arbetsmarknadens andra parter.

- Den föreslagna åtgärden skall ha en positiv inverkan på sysselsättningen.

Med så många svar är det inte möjligt att lämna uppgifter om enskilda städer, men inom ramen för budgeten kunde endast de absolut bästa projekten väljas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3740/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (17 november 1997)

Ämne: Miljökonsekvensbeskrivning för en vägtunnel under Castel Sant'Angelo i Rom

Undertecknad har redan tidigare ställt några frågor om planerna på att bygga en vägtunnel under Castel Sant'Angelo i Rom.

Enligt aktuella tidningsuppgifter skall Roms kommunalråd med ansvar för bygg- och anläggningsarbeten ha tillfrågats om man inte måste genomföra en miljökonsekvensbeskrivning för tunnelprojektet, i enlighet med bilaga II i direktiv 85/337/EEG ((EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.)). Svaret sägs ha varit att en sådan konsekvensbeskrivning inte är nödvändig, i enlighet med den italienska lagstiftningen och särskilt enligt miljöministeriets cirkulär GAB/96/15208 av den 7 oktober 1996.

Kommissionen har dock redan i andra sammanhang angett att när det gäller projekt som avses i bilaga II i det aktuella direktivet skall presidentdekretet av den 12 april 1996 gälla, vilket förefaller utgöra en lämplig överföring av denna gemenskapsrättsliga princip.

Enligt presidentdekretet i fråga skall det för sådana projekt som den här vägtunneln vara regionerna som skall avgöra om en miljökonsekvensbeskrivning krävs och i förekommande fall bestämma hur den skall genomföras. Regionen Lazio har dock aldrig behandlat frågan om en vägtunnel under Castel Sant'Angelo. Man har tydligen ännu inte antagit någon regional lagstiftning som reglerar detta.

Kommunalrådets tal om ett ministeriecirkulär förefaller mot denna bakgrund helt grundlöst. Roms kommuns självständiga beslut om att inte genomföra någon miljökonsekvensbeskrivning för tunnelbygget, trots att det berör ett område av stort arkeologiskt och byggnadshistoriskt intresse, verkar vara olagligt.

Mot bakgrund av ovanstående, och med hänsyn till att Roms kommun redan har lagt fram det slutgiltiga förslaget, som var tänkt att godkännas den 4 november 1997, ber jag kommissionen att svara på följande:

1. Är inte Roms kommuns inställning ett uppenbart brott mot gemenskapsrätten, som dessutom kan få följder för Europeiska investeringsbankens medfinansiering av projektet, med hänsyn till de italienska myndigheternas tystnad?

2. Borde inte kommissionen vidta ytterligare åtgärder gentemot Roms kommun, inte minst med tanke på de italienska myndigheternas tystnad?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (8 december 1997)

Parlamentsledamoten hänvisas till svaret på den skriftliga frågan E-3410/97 ((EGT C 158, 25.5.1998, s. 104. )) när det gäller respekt för den gemenskapslagstiftning som fastställer om en miljökonsekvensbeskrivning skall genomföras för ett projekt som omfattas av bilaga II till rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ((EGT L 175, 5.7.1985. )). Förmodligen är tunneln under Castel Sant'Angelo ett sådant projekt.

Vad gäller Europeiska investeringsbankens finansiering av projektet hänvisas parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-3409/97 ((Se s. 54. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3488/97 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (3 november 1997)

Ämne: Essex Returners Unit - anbud till generaldirektorat V avslogs

Skulle kommissionen kunna bekräfta att den fått ett formellt klagomål från Essex Returners Unit i samband med att kommissionen uppges ha misskött dess projektanbud 97/D4/UK/171-2 som omfattade en felaktig projekthänvisning och många andra fel?

Skulle kommissionen kunna bekräfta att den kommer att avge en fullständig och detaljerad rapport om orsaken till att anbudet avslogs och även ange tidpunkten för detta?

Med hänsyn till de påtagliga förmildrande omständigheterna, skulle kommissionen kunna ange alternativa budgetposter som skulle kunna medverka till projektets kostnader?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (15 december 1997)

Kommissionen har mottagit ett klagomål från Essex Returners Unit om avslaget på deras bidragsansökan inom ramen för Europeiska året mot rasism. En ingående förklaring av skälen till kommissionens beslut skickades till Essex Returners Unit den 31 juli 1997.

Kommissionen accepterar inte den antydan som görs att ansökan skulle ha felbehandlats på något sätt. Ansökan avslogs på grund av att den inte uppfyllde vissa formella och kvalitativa kriterier som klart och tydligt anges i alla dokument som rör bidragsansökningar inom ramen för Europeiska året. Den sökande har tagits upp på kommissionens adresslista för distribution av information, och kommer att informeras om andra möjligheter att ansöka om stöd för insatser i kampen mot rasism.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 187 , 16/06/1998 s. 0016



SKRIFTLIG FRÅGA E-3529/97 från José Barros Moura (PSE) till kommissionen (12 november 1997) Ämne: Pintasilgorapporten Kommissionsledamot Flynn undviker i sitt svar på min skriftliga fråga E-2402/97 ((EGT C 82, 17.3.1998, s. 70. )) att besvara fråga 2 om de betydande effekter som rapportens förslag får för EU:s socialpolitiska åtgärder. Jag undrar därför om han skulle kunna besvara den nu? Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (8 januari 1998) Kommissionen är angelägen om att precisera för parlamentsledamoten att den under 1998 kommer att fortsätta med reflexionsarbetet när det gäller framtiden för de grundläggande rättigheterna på gemenskapsnivå. I detta arbete kommer hänsyn säkerligen att tas till de rekommendationer som har gjorts av den kommitté i vilken Pintasilgo är ordförande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3867/97 från José Valverde López (PPE) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Export av olivolja

Exporten av olivolja begränsas idag genom bestämmelserna i GATT om bidrag, som innebär att volymen skall minska med 20 % och värdet med 36 % och denna minskning skall ske gradvis fram till år 2000.

Vilka åtgärder tänker Europeiska kommissionen vidta för att kompensera för dessa förluster och ge stöd till att öppna nya exportmarknader?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (7 januari 1998)

Enligt GATT-avtalen kommer gemenskapens kvot för bidragsberättigad export som f.n. uppgår till 145 000 ton att dras ner till 115 000 ton år 2000. I enlighet med gällande bestämmelser förvaltas kvoten av kommissionen som ser till att handelsavtalen inom ramen för Uruguayrundan tillämpas på rätt sätt.

Kommissionen delar inte parlamentledamotens åsikt att dessa begränsingar leder till förlust av marknadsandelar. Exporten som sådan är nämligen inte kvoterad utan endast export med bidrag. Enligt de senaste uppgifterna är nivån på det bidrag som behövs för att exportera på väg nedåt trots kvoteringen: nivån har minskat från 40 ecu per 100 kg i början på regleringsåret 1996/1997 till 18,50 ecu per 100 kg i slutet av detta regleringsår. Detta visar att det pris som marknaden i tredje länder är beredd att betala är tillräckligt högt för att inte föranleda omfattande exportbidrag.

Gemenskapen bidrar till att öppna nya marknader genom den säljfrämjande politik som förs av Internationella rådet för olivolja och som till stor del finansieras av gemenskapens fond för exportfrämjande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3814/97 från Peter Crampton (PSE) till kommissionen (28 november 1997)

Ämne: Livsmedelsmärkning - jordnötsolja

Jordnötsallergiker kan på grund av otydlig märkning ovetande råka äta mat som innehåller jordnötsbaserade ingredienser. Detta kan i vissa fall leda till livshotande situationer.

Finns det EU-bestämmelser för märkning av livsmedel som innehåller jordnötsbaserade ingredienser?

Om inte, tänker kommissionen lägga fram förslag om att införa tydlig märkning av dessa livsmedel?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (15 januari 1998)

Kommissionen går igenom behovet av ändringar av gemenskapsregler om livsmedelsmärkning i syfte att konsumenterna skall få riktig information om eventuella allergener i livsmedel, vilket även omfattar jordnötter och jordnötsolja.

På kommissionens begäran från september 1995 har den vetenskapliga kommittén för livsmedel sammanställt en rapport om livsmedelsallergier och överkänslighet mot livsmedel. Slutsatserna av rapporten diskuteras för närvarande i medlemsstaterna. Dessutom pågår diskussioner på internatinell nivå om märkning av allergener inom ramen för Codex Alimentarius.

Detta arbete kommer att kompletteras, inom det vetenskapliga samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen, genom en insamling av tillgängliga epidemiologiska uppgifter (överkänslighetens geografiska variationer, frekvenser samt grad av allvarlighet). Detta är nödvändigt för att man skall kunna fastställa kriterier för en lista över ingredienser som anses kunna ge allergi eller överkänslighet och som, om de används i ett livsmedel, måste införas i listan över ingredienser som återfinns i märkning på livsmedel.

När resultaten från denna epidemiologiska undersökning föreligger i juni 1998, har kommissionen det underlag som krävs för att föreslå en ändring av direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel ((EGT L 33, 8.2.1979. )).