ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0777/03

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Kommittéförfarandet

Kommittéerna som inrättats i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG(1) av den 28 juli 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, skall utgöras av en företrädare för varje medlemsstat, förutom kommissionen som fungerar som ordförande.

Skulle kommissionen kunna ange om det finns något hinder för medlemsstaterna att utse företrädare för regionala regeringar till ledamöter i dessa kommittéer? Skulle kommissionen i förekommande fall kunna ange hur många regionala företrädare som för närvarande är ledamöter i dessa kommittéer?

(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

Kommissionen erinrar om att medlemsstaterna i juridisk mening är ledamöter i de kommittéer som inrättats enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(1) (se artiklarna 3, 4 och 5 i beslut 1999/468 och artikel 6.1 i arbetsordningen för kommittéerna). Därav följer att medlemsstaterna själva skall besluta om sammansättningen på de delegationer som företräder dem i kommittéerna. Inget hindrar därför att en medlemsstat sänder företrädare för regionala regeringar, eftersom personerna skall företräda hela medlemsstaten och inte den regionala förvaltningen.

Kommissionen har ingen statistik över hur många företrädare från regionala regeringar som för närvarande företräder sina respektive hemländer i kommittéerna. Kommissionen konstaterar att det inte alltid kommer regionala företrädare från medlemsstaterna, utan att detta kan variera från möte till möte. Det gäller bland annat Sokrateskommittén och dess underkommittéer där Tyskland har en företrädare från förbundsdagen eller en från förbundsländerna enligt medlemsstatens interna fördelning av förbundsdagens och förbundsländernas behörighet.

(1) EGT C 38, 6.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1199/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Pisas utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pisa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pisa lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Pisa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0996/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Massas utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2537/03

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(29 juli 2003)

Ämne: Nettobidrag för den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommissionen bekräftade i sin andra rapport om EU:s ekonomiska och sociala sammanhållning att Portugal är nettobidragsgivare inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Som svar på min skriftliga fråga P-0897/01(1) gav kommissionen mig den information som dessa uppgifter baserade sig på. Enligt kommissionen fick Portugal mellan 1989 och 1998 ett nettobidrag på 2 miljarder euro för den gemensamma jordbrukspolitiken, med andra ord mer än 260 euro per invånare.

Kan kommissionen därför bekräfta att Portugal även i framtiden kommer att vara nettobidragsgivare inom den gemensamma jordbrukspolitiken? Skulle kommissionen kunna lämna mig de aktualiserade uppgifterna för perioden mellan 1998 och 2002 utgående från samma metoder som den tillämpade för perioden mellan 1989 och 1998?

(1) EGT C 261 E, 18.9.2001, s. 213.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Fischler

(18 augusti 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1203/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(2 april 2003)

Ämne: Kommunen Ternis utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Terni, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Terni lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Terni beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1261/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(3 april 2003)

Ämne: Inga kommentarer om de spanska myndigheternas ansvar i kommissionens meddelande till rådet av den 5 mars 2003

Under den inledande rubriken En olycka med svåra konsekvenser i kommissionens meddelande till rådet av den 5 mars 2003(1) om åtgärder för att ta itu med konsekvenserna av Prestigekatastrofen behandlar man överhuvudtaget inte de beslut som de spanska myndigheterna tog innan fartyget förliste långt från kusten. Det sägs heller inget om vem som eventuellt bär ansvaret för de följder som katastrofen fick på grund av besluten. Man säger bara att fartyget gick på grund och anger de svåra väderleksförhållandena som orsak.

Vad är orsaken till den här glömskan?

(1) KOM(2003) 105 slutlig.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

Kommissionen vill informera parlamentsledamoten om att syftet med kommissionens meddelande till rådet av den 5 mars 2003 var att följa upp unionens åtgärder efter denna katastrof, vilket även framgår av titeln på meddelandet.

Det är enbart de rättsliga myndigheterna och de organ som utreder olyckan som har behörighet att fastställa de exakta omständigheterna för olyckan och ansvarsfördelningen. Detta framgår av det arbetsdokument om oljetankern Prestiges förlisning som kommissionen lade fram vid utfrågningen i Europaparlamentets utskott för regionalpolitik, transport och turism den 19 mars 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1733/03

från Jo Leinen (PSE) till kommissionen

(23 maj 2003)

Ämne: Språkdiskriminering vid utannonsering av lediga platser inom EU

Kommissionen meddelade i sitt svar på fråga E-0941/02(1) att formuleringen modersmålstalare inte kan godtas under några omständigheter, eftersom den inte är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen. Kommissionen har dessutom tillkännagivit som sin avsikt att bekämpa all diskriminering som grundar sig på kravet på modersmålskunskaper i platsannonser

I en nyligen offentliggjord annons om lediga platser vid Cedefop i Saloniki (Europeiskt centrum för yrkesutbildning, i vars ledande organ också kommissionen finns företrädd) stod det i rubriken att man sökte an English mother-tongue secretary. I förteckningen över de enskilda krav som ställdes på den sökande talades det sedan endast om utmärkta insikter i engelska.

Anser kommissionen att den platsannons som det redogjorts för ovan genom sin vilseledande rubrik innebär en diskriminering av alla sökande som inte har engelska som modersmål?

Vad tänker kommissionen göra i det ovannämnda fallet?

Hur tänker kommissionen i framtiden försöka förhindra platsannonser av detta slag?

(1) EGT C 229 E, 26.9.2002, s. 161.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(9 juli 2003)

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) är ett decentraliserat organ som inrättats enligt en särskild förordning(1). Det har en självständig ställning då det gäller personalpolitiken, som kommissionen inte har någon kontroll över bortsett från att vara representerad i styrelsen. Enligt grundförordningen är det direktören som ska ansvara för alla personalfrågor och för att anställa och avskeda personal. I grundförordningen fastställs också att de regler som gäller för Europeiska gemenskapernas språk även ska gälla för centrumet.

Kommissionen anser att begreppet engelsktalande i en anställningsannons bryter mot gemenskapens regler om fri rörlighet för arbetstagare och diskriminerar de sökande som inte har engelska som modersmål.

Kommissionen har undersökt frågan om Cedefops erbjudande om anställning till en engelsktalande sekreterare den 7 april 2003. Cedefop har meddelat kommissionen att användningen av uttrycket engelsktalande i annonsen gällande en ledig tjänst som sekreterare var viktigt, eftersom en stor del av arbetet består i att assistera experter vid centrumet vilka inte har engelska som modersmål men som publicerar 80 % av sitt arbete på engelska. En del av sekreterarens arbete består i att hjälpa till att garantera den språkliga kvaliteten i centrumets publikationer. Cedefop ansåg därför att det för tjänsten krävdes största möjliga kunskaper i engelska.

Enligt uppgift till kommissionen kommer Cedefop att utannonsera tjänsten på nytt utan att annonsen innehåller engelsktalande som krav.

Kommissionen påminner direktörerna för gemenskapens decentraliserade organ om denna fråga och anmodar dem att genast informera sina avdelningar.

(1) Rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, EGT L 39, 13.2.1975, artikel 7.4.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1743/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 maj 2003)

Ämne: Upprättande av helgedom

Den italienska kulturföreningen Comunità templi italici (föreningen för italiska tempel), som har både världsliga och religiösa medlemmar, har lagt fram ett projekt för att upprätta en helgedom inne i en grotta i den lilla byn Schiavi d'Abruzzo, vilken skulle utformas som en trogen kopia av helgedomen i Lourdes i Frankrike. Detta projekt, som godkänts av bland annat de kyrkliga myndigheterna i Vatikanen, är av uteslutande religiös karaktär och skall förmedla ett budskap om öppenhet och dialog mellan olika religioner och kulturer.

Dessutom innebär upprättandet av den nya helgedomen att det skapas en hel rad infrastrukturer, såsom vägar, belysning och parkeringsplatser, vilket kommer att innebära ett mervärde för detta område i mellersta Italien. Allt detta skapar sysselsättning, bland annat tack vare att det kommer att finnas en betydelsefull arkeologisk plats av stort historiskt värde.

Därför tillfrågas kommissionen följande:

1. Har medel anslagits till stöd för helgedomar?

2. Finns det några liknande initiativ inom EU?

3. Kan kommissionen göra en generell beskrivning av den nuvarande situationen?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1743/03 och E-1744/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(27 juni 2003)

1. Kommissionen kan stödja initiativ inom kultur endast inom ramen och enligt urvalskriterierna för programmet Kultur 2000, som är det enda instrumentet för finansiering och programplanering när det gäller kultursamarbetet i unionen.

Avsikten med programmet är att stödja projekt som samproduceras och samfinansieras av minst tre operatörer från minst tre länder som deltar i programmet.

Parlamentsledamoten finner ytterligare uppgifter, inbegripet inbjudningar att lämna förslag och årliga prioriteringar i programmet Kultur 2000, på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/culture/c2000 condition_fr.html

2. Kommissionen känner inte till projekt av denna typ som skulle lagts fram av medlemsstaterna.

3. Kommissionen kan inte uttala sig om projektet uppfyller kriterier för bidrag eller stöd om projektet inte lämnats in till de behöriga avdelningar enligt de regler och villkor som gäller.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1052/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Massas utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1058/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Sienas utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0503/03

från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen

(21 februari 2003)

Ämne: Katalanska på kommissionens webbplats

I Europaparlamentets resolution av den 11 december 1990 om situationen för gemenskapens språk och för katalanska(1) begärdes specifikt i punkt 4 att kommissionen skulle vidta åtgärder för att bland annat göra det möjligt att sprida offentlig information om EU-institutionerna på katalanska i alla medier.

Det bör noteras att Europaparlamentets webbplats redan är tillgänglig på kandidatländernas 12 språk (förutom på de 11 officiella språken) och att många av dessa språk är mindre spridda än andra språk inom EU. Detta är till exempel fallet för katalanska, som är officiellt språk i tre regioner med lagstiftningsbefogenheter där 11 miljoner personer bor och som talas av 8 miljoner personer. Därmed ligger katalanska före svenska, finska, danska, bulgariska, slovenska, slovakiska, litauiska, lettiska, estniska och maltesiska och är i Europa jämförbart med portugisiska och tjeckiska.

Katalanska tillhör en grupp språk som har officiell status inom sina respektive territorier i medlemsstaterna men som inte erkänns officiellt på EU-nivå.

Avser Europeiska kommissionen att införa dessa språk på sin webbplats i enlighet med det som tidigare krävdes i parlamentets ovannämnda resolution?

(1) EGT C 19, 28.1.1991, s. 42.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(7 mars 2003)

Sedan unionens webbplats Europa startade 1995 har kommissionen utvidgat den allmänna principen om att använda alla officiella EU-språk till att även omfatta publikation på elektronisk väg.

Via Europa (http://europa.eu.int) får allmänheten tillgång till såväl officiella handlingar som en stor mängd inofficiell information. Kommissionens mål är att allmänheten skall kunna läsa denna information på valfritt officiellt EU-språk, med förbehåll för tekniska begränsningar och personal och budgetmässiga resurser. Detta mål kommer att vara fortsatt prioriterat i samband med utvidgningen.

Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa de officiella språken.