ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2721/98

från Leonie van Bladel (UPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Utestängning av den marockanske oliktänkanden Serfaty

1. Känner kommissionen till att myndigheterna i Marocko avvisat den marockanske oliktänkanden Ibrahim Serfatys önskemål att få komma tillbaka till Marocko? Serfaty har nu levt mer än sju år i landsflykt i Frankrike och suttit tio år i fängelse i Marocko.

2. Är kommissionen beredd att fördöma den marockanska regeringens utvisningsbeslut av år 1991 och uppmana Marockos regering att låta Serfaty återvända till Marocko och bekräfta att han har medborgerliga rättigheter i Marocko?

3. Vilka åtgärder anser sig kommissionen kunna vidta inom ramen för Europa-Medelhavsavtalen om Marockos regering skulle framhärda i sin vägran att låta Serfaty återvända och återställa hans medborgerliga rättigheter i Marocko?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(25 september 1998)

1. Kommissionen följer utvecklingen i detta ärende tillsammans med medlemsstaterna.

2. Det åligger inte bara kommissionen att ta ett initiativ i detta ärende utan lika mycket Europeiska unionens medlemsstater, enligt reglerna för den andra pelaren i Fördraget om Europeiska unionen.

3. I och med det nya associeringsavtalet mellan gemenskapen och Marocko upprättas en institutionaliserad politisk dialog med de marockanska myndigheterna om alla frågor som är av gemensamt intresse. I denna dialog kommer gemenskapen givetvis att klargöra sin ståndpunkt i frågan om de marockanska myndigheternas respekt för de mänskliga rättigheterna såväl på det generella planet som i enskilda fall. Denna dialog mellan parterna ska baseras på positiva åtgärder som redan har börjat vidtas. Det handlar om aktioner som gemenskapen understöder i syfte att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, t.ex. att undervisning om de mänskliga rättigheterna införs i skolklasser, att en professur för de mänskliga rättigheterna inrättas vid den juridiska fakulteten i Rabat eller att de viktigaste icke-statliga organisationerna i Marocko som är specialiserade på mänskliga rättigheter stödjs. Dialog och ekonomisk hjälp är en långsiktig metod. Resultaten - de framgångar som uppnåtts - kommer att utvärderas efterhand innan radikalare åtgärder eventuellt vidtas, t.ex. ett upphävande av avtalets bestämmelser på grund av en kränkning av de mänskliga rättigheterna, som utgör ett så viktigt inslag i associeringsavtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3215/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Uppgifter om skogsbränderna i Grekland

I enlighet med förordning nr 308/97 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder, skall medlemsstaterna sända in uppgifter till den ansvariga tjänsten vid kommissionen om de inträffade skogsbrändernas antal, utbredning, varaktighet etc.

Dessa uppgifter anses särskilt viktiga och nödvändiga för övervakningen och utvärderingen av de förebyggande åtgärderna och brandskyddsåtgärderna i medlemsstaterna, vilket också framgår av den utomordentligt intressanta rapporten "Système communitaire d'information sur les incendies de fôret 1985-87" som utgivits av den tjänst vid kommissionen som ansvarar för frågor som rör gemenskapens skogar.

Kan kommissionen, för att stärka trovärdigheten hos de uppgifter som den får in från medlemsstaterna, försäkra oss om att man följer en enhetlig metod vid registreringen av dessa uppgifter om antalet skogsbränder, utbredning och tidslängd, hur snabbt ett ingripande skett efter det första larmet osv.?

Meddelar medlemsstaterna kommissionens tjänster om eventuella förändringar i sättet att registrera de här uppgifterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 november 1998)

Kommissionen tackar parlamentsledamoten för det intresse han visat för rapporten om gemenskapens informationssystem för skogsbränder för perioden 1985-1987(1).

Kommissionen kan bekräfta att trovärdigheten hos de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller garanteras av kommissionens förordning (EG) 804/94 av den 11 april 1994 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) 2158/92 om informationssystemet för skogsbränder(2), i vilken det fastställs en förteckning över och en definition av de uppgifter som medlemsstaterna varje år skall sända in till kommissionen inom ramen för gemenskapens informationssystem för skogsbränder.

De eventuella ändringar som medlemsstaterna gör i sina nationella system för insamling av ifrågavarande uppgifter skall uppfylla kraven i denna förordning.

(1) Ännu inte offentliggjord.

(2) EGT L 93, 12.4.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3017/98

från Luigi Florio (PPE) till rådet

(2 oktober 1998)

Angående: Förfrågan från Israel om att få ansluta sig till det västerländska blocket

Israel är den enda av de 185 stater som är medlemmar i FN, som inte kan väljas till säkerhetsrådet. Orsaken till detta är att de asiatiska länderna, där Israel ingår, hindrar landet från att ingå i deras organisation och Europeiska unionens länder har ännu inte lämnat något svar på Israels förfrågan om att få ingå i det västerländska blocket.

USA, Australien, Kanada och Norge har däremot redan sagt sig vilja tillmötesgå förfrågan.

Vilken hållning tänker rådet inta vad gäller Israels förfrågan?

Anser inte rådet att man genom att tillmötesgå denna förfrågan samtidigt ger det asiatiska blocket en påkallad signal om att man fördömer deras diskriminering av Israel?

Svar

(7-8 december 1998)

Rådet erinrar om att det är EU:s åsikt att Israel geografiskt tillhör den asiatiska regiongruppen. Med hänsyn till att det för närvarande tyvärr inte är möjligt för Israel att ansluta sig till den asiatiska gruppen gör emellertid gruppen av västerländska och andra länder (WEOG) rätt i att förklara sig vara beredd att medge denna svårighet genom att i förekommande fall stödja israeliska kandidaturer till inval i olika FN-organ när det inte finns några kandidater från WEOG.

När det gäller Israels förfrågan om temporärt medlemskap i WEOG är EU:s ståndpunkt fortfarande den att det för närvarande inte är lämpligt att tillmötesgå denna förfrågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2275/98

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(28 juli 1998)

Angående: Ekonomiska tillgångar som härrör från brottslig verksamhet

Vilka åtgärder planerar kommissionen att vidta för att utnyttja det unika tillfälle att identifiera ekonomiska tillgångar som härrör från brottslig verksamhet då dessa skall växlas från en nationell valuta till euros?

Föreligger det planer om att utvidga Europols befogenheter till att upprätta en ekobrottsenhet för att möjliggöra en samordning och ett samarbete på Europanivå i synnerhet vad gäller tillgångar som härrör från narkotikabrott?

Svar

(16 november 1998)

Flera arbetsgrupper inom rådet undersöker för närvarande de möjligheter som finns att vid övergången från nationella valutor till euro och på grundval av förslag från medlemsstaterna identifiera ekonomiska tillgångar som härrör från brottslig verksamhet. Det österrikiska ordförandeskapet förbereder för närvarande ett initiativ i syfte att säkerställa en lämplig lösning på detta problem genom att besluta om bestämmelser för att skydda euron.

Europol har behörighet när det gäller penningtvätt som har samband med olaglig narkotikahandel (artikel 2.3.1 tillsammans med artikel 2.2 i Europolkonventionen). Inom ramen för genomförandet av handlingsplanen för bekämpande av den organiserade brottsligheten(1) (se rekommendation nr 26) förbereds dessutom flera initiativ för att säkerställa att medlemsstaternas ekonomiska enheter samarbetar och samordnas på ett lämpligt sätt. Rådet mottog nyligen kommissionens andra rapport om genomförandet av direktivet om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar(2) och avser att vidta nödvändiga åtgärder för att följa upp denna rapport, bland annat att säkerställa att tillgångar som härrör från brottslig verksamhet identifieras. För övrigt behandlar rådets instanser för närvarande ett förslag som syftar till att utvidga Europols behörighet till att omfatta kampen mot falskmynteri (även när det gäller euron).

(1) EGT C 251, 15.8.1997.

(2) EGT L 166, 28.6.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2017/98

från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Genteknik när det gäller biologiskt framställda livsmedel

I USA har man under de senaste månaderna diskuterat ett lagförslag framlagt av Förenta staternas jordbruksdepartement (USDA) angående bestämmelser för framställning av livsmedel som är ekologiskt odlade (USDA National Organic Program Proposal Rule). I detta förslag var det tillåtet att utnyttja gentekniska produkter från ett biologiskt jordbruk. USDA-förslaget stod på 27 punkter i strid med EU:s standarder. Inom ramen för WTO skulle det föreligga en risk att genmanipulerade livsmedel deklareras som ekologiskt framställda, kommer ut på den europeiska marknaden och vilseleder konsumenter. Under tiden har detta förslag dragits tillbaka. Det utgör dock ett exempel på hur enkelt det är att inom ramen för den internationella handeln kringgå EU:s standarder.

1. Har EU i sina förhandlingar med USA försökt få till stånd en ändring av detta USDA-förslag? Om det förhåller sig så, i vilken riktning?

2. Planeras ett avtal om ömsesidigt erkännande mellan USA och EU på livsmedelsområdet?

3. Om det förhåller sig så, vilka standarder skall då ligga till grund härför, och kommer EU att behålla sina nuvarande standarder?

4. Vilken status kommer miljö- och konsumentintressen att tilldelas när det gäller förhandlingarna om New Transatlantic Marketplace (NTM) respektive New Transatlantic Partnership (NTP)?

5. I vilken utsträckning kommer livsmedel att beröras av NTM respektive NTP?

6. Vilken slags avtal när det gäller livsmedel planeras inom NTM respektive NTP?

7. Vilka förfaranden för sanktioner tänker man sig?

8. Inbegrips samtliga genmanipulerade livsmedel?

9. Hur tänker sig kommissionen tidsschemat för NTM respektive NTP när det gäller livsmedel?

Svar avgivet av Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(26 augusti 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2715/98

från Leonie van Bladel (UPE) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Fruktan för brottsvåg genom euron

1. Känner rådet till att de detektiva tjänsterna i Europa befarar att antalet brott kommer att öka till följd av att euron införs?

2. Vilka åtgärder tänker rådet vidta för att förvissa sig om att det inte skall finnas något att anmärka i säkerhetshänseende på euron i dess egenskap av lagligt betalningsmedel?

3. Känner rådet till att ett hologram som var avsett att skydda de nya eurosedlarna mot förfalskning spårlöst har kommit på avvägar under en flygresa från Paris till München?

4. Kan rådet ge några garantier för att detta hologram inte fallit i händerna på en förbrytarorganisation och att det inte kan missbrukas?

5. På vilka sätt kan rådet garantera att genomsnittsmedborgaren i Europa kommer att beredas möjlighet att skilja äkta euro från falska?

Svar

(30 november 1998)

Rådet vill först och främst erinra om sina slutsatser av den 19 maj 1998, i vilka rådet understryker vikten av att införa ett effektivt skyddssystem i hela den monetära unionen redan från och med införandet av sedlar och mynt i euro. Europol kommer att spela en viktig roll på detta område. Rådet noterade det arbete som inletts av kommissionen för att skydda den monetära unionen och euron. De två institutionerna kommer att fortsätta ett nära samarbete sinsemellan samt med Europeiska centralbanken, med iakttagande av den kompetensfördelning som föreskrivs i Maastrichtfördraget, för att utarbeta system för informationsutbyte och andra bestämmelser för att säkerställa ett nära och regelbundet samarbete för att förhindra och bekämpa förfalskning, medan själva kampen mot förfalskade sedlar och mynt är medlemsstaternas ansvar.

Sedan dess har arbetet på expertnivå fortsatt. Europol kommer, inom ramen för det utvidgade mandat som man bestämt att det skall få, att stödja medlemsstaternas insatser för att förhindra och bekämpa falskmynteri, särskilt förfalskning av euron, med hjälp av ett bättre informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna samt en sammanläggning och ett centraliserat utnyttjande av polisiär information. Samtidigt kommer ECB (som har exklusiv behörighet i fråga om utgivning av sedlar och mynt i euro) att koncentrera sig på tekniskt förebyggande av förfalskning.

Det kommer inte att påverka framställningen under säkra förhållanden av sedlar i euro att ett provmaterial för framställning av hologramplattor försvann under en transport den 12 maj 1998. Omedelbart efter denna händelse färdigställdes ett provmaterial med en helt annan utformning. För närvarande framställs sedelprototyper med hjälp av detta nya material.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2627/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Minoritetsspråk och minoritetskulturer: gemenskapsfinansiering

Europeiska kommissionen håller på att utarbeta ett förslag till rättslig grund för ett antal budgetposter som saknar en sådan, och vilkas genomförande av denna anledning har skjutits upp.

Skulle kommissionen kunna meddela vilka budgetposter det rör sig om, och om budgetpunkt B3-1006 (Främjande och bevarande av regionala språk och kulturer samt minoritetsspråk och minoritetskulturer) är en av dem?

Kan kommissionen infomera om hur den avser att behandla de program inom B3-1006 som nu håller på att godkännas, redan är godkända eller håller på att genomföras, fram till dess att den rättsliga grunden för denna budgetpost definitivt har godkänts?

Kan kommissionen informera om tidsplanen för kommissionens godkännande av förslaget till rättslig grund och vilka metoder och tidsfrister kommissionen kommer att hålla sig till för den fortsatta behandlingen av ärendet gentemot parlamentet och rådet?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(25 november 1998)

Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till parlamentet och rådet till en rättslig grund för de projekt som nu finansieras via budgetpost B3-1006 (Främjande och bevarande av regionala språk och kulturer samt minoritetsspråk och -kulturer). Detta kommer att ske i form av ett förslag till ett flerårigt program som torde komma att antas av kommissionen före utgången av 1998.

Genomförandet av projekten under 1998 har inte hindrats av bristen på rättslig grund. Efter ett första urval hade per den 31 maj ungefär hälften av anslagen redan tagits i anspråk. Ytterligare projekt hade redan valts ut före den 10 juni, dvs. före det datum då kommissionen - som en följd av domstolens dom i mål C-106/96 - beslutade att avbryta genomförandet av budgetposter som saknade rättslig grund. Kommissionen ansåg därför att berättigade förväntningar hade uppkommit hos de flesta av de stödmottagare vars projekt hade valts ut vid det andra urvalstillfället; dessa projekt har således också kunnat erhålla stöd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2677/98

från Gerhard Hager (NI) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Miljöbrott

Rådets nuvarande presidium har förklarat att kampen mot den organiserade brottsligheten är en av huvudfrågorna i dess program. Enligt rådet skall det hot som den organiserade brottsligheten utgör bekämpas individuellt och gemensamt.

I slutsatserna från toppmötet i Cardiff konstaterades det att miljöbrott är en allvarlig och tungt vägande fråga som ofta är förenad med gränsöverskridande konsekvenser och som rådet skall besluta om vad beträffar åtgärder.

Vilka konkreta åtgärder planerar rådet för att följa denna uppmaning?

Hur ser dessa åtgärder ut mer i detalj?

Vilka konsekvenser får dessa åtgärder för frågor som rör straffrättsliga åtgärder i medlemsstaterna?

Svar

(22 oktober 1998)

Vid mötet i Europeiska unionens råd (rättsliga och inrikes frågor) den 28-29 maj 1998 uppmärksammades, på den danske justitieministerns initiativ, de problem som hänger samman med miljöbrott. Vid toppmötet i Cardiff i juni 1998 kom man efter diskussionerna dessutom fram till att allvarliga miljöbrott är ett stort problem, som ofta får gränsöverskridande konsekvenser.

Inom rådet är den sektorsövergripande arbetsgruppen för organiserad brottslighet i färd med att genomföra en mångfacetterad handlingsplan som syftar till att effektivt förhindra och bekämpa de former av brottslig verksamhet som hotar det civiliserade samhällets organisation och uppbyggnad. Under de senaste månaderna har den sektorsövergripande arbetsgruppen studerat ett av den danska delegationen framlagt dokument, som särskilt behandlar problemet med allvarliga miljöbrott, och man överväger nu hur man på bästa sätt skall kunna driva vidare de särskilda frågor som behandlas i detta dokument.

Det österrikiska ordförandeskapet anser att kampen mot internationell brottslighet är en av de viktigaste frågorna för dess ordförandeskap, och åtgärder kommer att vidtas på detta område i vilken form sådan brottslighet än uppträder.

Det bör dessutom noteras att man i Europarådet fortsätter arbetet med ett utkast till konvention om miljöbrott. Medlemsstaterna och Europeiska unionen har aktivt deltagit i detta arbete. Det förväntas att detta instrument inom kort kommer att öppnas för undertecknande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3244/98

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(28 oktober 1998)

Angående: Åtgärder för skydd och renovering av Den helige Andreas kloster på Cypern

Den helige Andreas kloster, ett historiskt kloster som ligger i den del av Cypern som ockuperas av Turkiet, befinner sig, enligt uppgifter som nyligen publicerats i offentligheten, i ett skick som närmast kan karaktäriseras som tragiskt. Klostret har helt och hållet övergivits och lämnats åt sitt öde, med den påföljd att inga av de arbeten som hade varit nödvändiga för att upprätthålla och bevara klostret har utförts.

Detta bekräftas också av skriverier i turkcypriotisk press (tidningen Kibris), där det miserabla tillstånd som klostret befinner sig beskrivs och det omedelbara behovet av en renovering konstateras.

Jag ber kommissionen upplysa mig om vad den ämnar göra för att få ett slut på denna oacceptabla situation, en situation som innebär ytterligare ett slag mot Cyperns kulturarv?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(13 november 1998)

Kommissionen känner till i vilket tillstånd den helige Andreas kloster på den norra delen av Cypern befinner sig. På grund av de turkcypriotiska myndigheternas vägran att ha några som helst kontakter med unionens företrädare och den turkcypriotiske ledarens beslut att sedan slutet av december 1997 inställa mötena mellan de två samfunden är inga aktioner på öns norra del för närvarande möjliga och kommissionen har framför allt ingen möjlighet att överväga någon konkret hjälp till att bevara kulturarvet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2229/98

från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(16 juli 1998)

Angående: Unionens projekt på de mänskliga rättigheternas område

Europeiska unionen deltar i ett flertal projekt avsedda att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Det har ofta gått trögt med informationsförmedlingen kring de projekt som genomförts.

Nu vill jag fråga kommissionen vad kommissionen tänker göra för att informationen snabbare skulle nå ut till parlamentet. Jag vill också ställa en fråga om vilka projekt som genomförts i början av 1998 och vilka anslag som använts för dem.

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(23 september 1998)

Kommissionen sörjer för största möjliga insyn i hur gemenskapens budgetmedel används i allmänhet och även i hur de finansiella instrument som har direkt anknytning till mänskliga rättigheter används.

Varje år upprättas särskilda rapporter om genomförandet av deklarationen om mänskliga rättigheter och demokrati och om de åtgärder som vidtagits i utvecklingsländerna samt om alla de åtgärder som genomförts inom ramen för kapitel B7/70. Europaparlamentet har för övrigt granskat denna rapport och gett ett viktigt bidrag för att förbättra den (Renzo Imbenis betänkande).

Vad gäller budgetposterna B7-7040 och B7-707 lämnas i slutet av varje budgetår specifika upplysningar i form av en rapport om användningen av dessa medel jämte en fullständig förteckning över de sammanslutningar, icke-statliga organisationer och andra organ som erhållit stöd samt exakt uppgift om varje stödbelopp vilken skickas till parlamentets ordförande och till ordföranden i det berörda utskottet.

Uppgifter för det första halvåret 1998 är ännu inte tillgängliga och skulle under alla omständigheter sakna betydelse med hänsyn till att domstolens dom i mål C/106-96 medfört att all verksamhet under budgetposter utan rättslig grund tillfälligt upphört.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2353/98

från Claudio Azzolini (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Antonio Tajani (PPE) och Guido Viceconte (PPE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: Återställande av lag och rätt i Italien

PierCamillo Davigo, statsåklagare i Milano, har i en intervju i tidningen "America Oggi" starkt ifrågasatt att Silvio Berlusconi för några år sedan utsågs till italiensk regeringschef, och den politiska legitimiteten för detta. Den biträdande statsåklagaren i Milano har dessutom gjort uttalanden som tyder på att statsåklagarämbetet i Milano motsätter sig politisk makt, vilket kan innebära konflikter som leder till misstro mot och destabilisering av de statliga institutionerna.

Europaparlamentet har sedan länge och med stor majoritet krävt att ämbetsmän inte skall ge sig in i politiken, just för att undvika sådana konflikter som nu uppenbarats genom vissa italienska statsåklagares uttalanden.

Skulle gemenskapsinstitutionerna därför omgående kunna vidta de åtgärder som de finner nödvändiga och lämpliga för att återinföra rättssäkerheten inom det italienska rättsväsendet och att ingripa vid och förebygga konflikter som den som beskrivs ovan, som strider mot gemenskapsmedborgarnas grundläggande rättigheter och garantier och är ett konkret exempel på att straffrättssystemet utnyttjas för politiska ändamål?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

I parlamentsledamotens fråga antyds att anklagelserna från statsåklagarämbetet i Milano skulle rubba balansen mellan den dömande och den verkställande makten i Republiken Italien. Detta skulle kunna ses som en kränkning av den sedvanliga boskillnaden mellan olika myndigheter, vilket är en väsentlig del av Italiens och andra medlemsstaters konstitutionella system. Enligt sakernas nuvarande förhållande överlåter gemenskapsrätten åt varje medlemsstat att själv bibehålla denna åtskillnad mellan sina myndigheter. Europeiska unionen har inte makt att blanda sig in i medlemsstaternas konstitutionella system, utom för att upprätthålla gemenskapsrättens överhöghet.