SKRIFTLIG FRÅGA E-2365/99

från Anders Wijkman (PPE-DE) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Koldioxidutsläpp och klimat

Klimatfrågan är enligt mångas bedömning det största miljöproblemet mänskligheten står inför. Åtgärder inom energi- och transportsektorn framstår som helt avgörande för möjligheterna att få kontroll på utsläppen av klimatgaser. Enligt den senaste rapporten från EU:s miljöbyrå i Köpenhamn uttrycks stor oro över CO2-utsläppen, inte minst från trafiken. Vilka initiativ överväger ni som ansvarig för energi och transporter för att se till att CO2-utsläppen inom EU reduceras väsentligt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 februari 2000)

Klimatförändringar är en av huvudfrågorna när det gäller integrering av miljöfrågor i alla politikområden. Detta konstaterades dels i kommissionens rapport(1) om integrering av miljöfrågor till Europeiska rådets möte i Helsingfors, dels i rådets (transport och miljö)(2) rapporter till samma möte i Helsingfors.

Klimatförändringarnas sektorövergripande karaktär kräver ett generellt och integrerat angreppssätt. Därför lanserade miljökommissionären i oktober 1999 ett europeiskt klimatförändringsprogram. Detta program håller för närvarande på att utarbetas. Energi- och transportfrågor måste spela en central roll i klimatförändringsprogrammet. Kommissionen håller för närvarande på att färdigställa ett meddelande med en förteckning över åtgärder mot klimatförändringar, något som begärts av rådet (miljö) den 12 oktober 1999.

När det gäller transporter har kommissionen redan tidigare lagt fram förslag som, om de antas, skulle ge nyttiga effekter med hänsyn till klimatförändringarna. Det gäller till exempel de förslag till åtgärder för att ge ny livskraft till järnvägarna som för närvarande diskuteras i rådet. I vårt agerande måste vi dock gå längre än dessa åtgärder om gemenskapens Kyotomål skall kunna uppfyllas.

De åtgärder som redan idag har vidtagits för att minska koldioxidutsläppen (CO2) från bilar (frivilliga överenskommelser med bilindustrin samt åtgärder för övervakning och märkning) bör kompletteras med skattemässiga åtgärder i syfte att uppnå målet för CO2-utsläpp 120 gram per kilometer (g/km) till år 20052010. Kommissionen överväger för närvarande att utvidga begreppet särskilt miljövänliga fordon (EEV Environmentally Enhanced Vehicles) dels så att man även tar hänsyn till CO2-utsläpp, dels så att man inte begränsar sig till tunga fordon. Förnybara energikällor måste studeras mer ingående. Det innebär också framtagning av gemensamma standarder och distributionssystem inom gemenskapen samt förebyggande av skadliga effekter inom andra områden (t.ex. vad gäller luftkvalitet). Åtgärder inom luftfartsområdet, som presenterats i meddelandet om luftfart och miljö(3), bör inbegripa miljöavgifter för flygtrafik och, eventuellt, frivilliga överenskommelser inom branschen. När det gäller beskattning av flygbränsle, något som i princip är önskvärt, måste man i praktiken invänta en situation på internationell nivå där rättsläget medger införande av sådan beskattning.

Ett liggande förslag om utveckling en hållbar energiförsörjning är förslaget till ett direktiv om omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter. Men utöver detta är det av avgörande betydelse med närmare samarbete mellan energi- och miljösektorerna i fråga om strategiska mål.

Gemenskapens strategi kommer i ökande grad att behöva inriktas på energihushållning och effektivare energianvändning, främjande och utveckling av förnybara energikällor och ny teknik, frigörande av energisektorns tillväxt från tillväxten av BNP samt minskning och så småningom fullständigt avskaffande av subventioner och andra stöd till användning av fossila bränslen. I det sammanhanget bör man driva åtgärder med påtagliga nationella mål och med klara tidsgränser för både energieffektivitet och förnybara energikällor. Tillträde till elnät för förnybara elenergikällor enligt kommissionens senaste förslag, och den därmed sammanhörande kampanjstarten, är viktiga inslag som behövs för att man skall kunna uppfylla målet att fördubbla de förnybara energikällornas nuvarande andel av energiförbrukningen till 12 % fram till slutet av 2010. Det finns nu ett behov av åtgärder för att främja spridningen av kraftvärmetekniken för att man skall uppfylla målet att fördubbla de nuvarande andelarna till 18 % fram till slutet av 2010. En intensiv verksamhet på efterfrågesidan inom energisektorn behöver sättas i gång under år 2000, t.ex. energimärkning, energitjänster samt minimikrav på energieffektivitet inom ramen för en handlingsplan om energieffektivitet.

(1) Pressmeddelande nr 13573/99.

(2) Pressmeddelande nr 13572/99.

(3) KOM(1999) 640.