SKRIFTLIG FRÅGA E-1311/02

från Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE)och Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen

(7 maj 2002)

Ämne: Ödeläggelsen av det potentiella Natura 2000-området i Kressnapasset i Bulgarien om planerna på att anlägga en motorväg genomförs oförändrade

1. Kan kommissionen påminna sig serien av skriftliga frågor nr E-3147/00(1) av den 6 oktober 2000 om förberedelserna inför anläggandet av en motorväg E79 mellan Sofia och Thessaloniki genom dalen längs floden Struma i sydvästra Bulgarien som en del av den transeuropeiska korridoren nr 4, varigenom det pass norr om staden Kresna, viktigt som naturligt habitat och ekologisk förbindelsezon, skulle förändras starkt till sin karaktär, och kommissionens svar av den 22 december 2000 där man hänvisar till miljökonsekvensbeskrivningsförfarandet, vilket är nödvändigt för eventuell samfinansiering, till att kommissionens delegation i Sofia medverkar vid förhandlingarna om planeringen av vägen och till att kommissionen är villig att stödja en eventuell bulgarisk ansökan om att ta upp Kresnapasset i Natura 2000-nätverket?

2. Kan kommissionen bekräfta att, sedan man gav det svar som avses i fråga 1, det inte har gjorts några framsteg i fråga om hållbart skydd för naturvärdena i Kresnaområdet och i fråga om att göra sådana alternativ som en östlig väg vid sidan av passet genomförbara, och att man för närvarande arbetar på att anlägga en motorväg norr och söder om passet, vilket kommer att leda till att en flaskhals uppstår på den befintliga smala vägen genom passet, som i sin tur leder till att det blir nödvändigt att bredda och inrätta denna väg på ett sådant sätt som inte bara skadar naturen på ett allvarligt sätt utan som förmodligen inte heller kommer att ge något utrymme längre för att släppa igenom annan trafik än biltrafik (cykel, häst och vagn) om man inte därtill anlägger en parallellväg på andra sidan av floden?

3. Känner kommissionen till att man hittills har utarbetat fem varianter för anläggande av vägen, men att det faktiska valet förefaller att begränsas till de tre av dessa som följer flodens flöde eftersom såväl variant A (omledning direkt öster om flodpasset som skär genom en utlöpare av naturområdet) som variant B (den något mer österut belägna vägen mellan Senokos och Dolna Gradeznica) avvisas på grund av att anläggningskostnaderna är högre, men att dessa prisjämförelser inte är korrekta eftersom anläggningskostnaderna för dessa varianter har ökats med ungefär 15 km extra, trots att dessa kostnader skulle uppstå även om man följer floddalen?

4. På vilket sätt har kommissionen för avsikt att tillse att den avvägning som skall göras inte påverkas av en ensidig inriktning på den ekonomiska sidan av saken eller till och med av felaktiga ekonomiska uppgifter?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 20.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 juni 2002)

1. Kommissionen kommer ihåg den aktuella serien skriftliga frågor, inklusive E-3147/00 från parlamentsledamoten, och bekräftar sin ståndpunkt.

2. Kommissionen kan inte bekräfta uttalandena i denna fråga.

Kommissionen är medveten om att en officiell förfrågan om att definiera Kresnapasset som ett naturskyddsområde enligt bulgarisk lagstiftning lämnades in av några bulgariska icke-statliga miljöorganisationer i början av 2001. Miljö- och vattenministeriet i Bulgarien förväntas fatta ett beslut i denna fråga.

Kommissionen känner till att i en skrivelse av den 3 september 2001 adresserad till Eladio Fernandez-Galiano, chef för Europarådets avdelning för naturarvet, meddelade Fatme Iliaz, biträdande minister vid miljö- och vattenministeriet i Bulgarien, följande: [Kresna]passet är ett särskilt skyddsområde och ett bulgariskt Corine-biotopområde. Kresnapasset förväntas tas upp i det nationella nätverket av skyddsområden och skyddszoner. Många av dessa områden kommer att utgöra Bulgariens del av det europeiska ekologiska Natura 2000-nätverket när Bulgarien blir medlem i EU.

När det gäller alternativa vägar till utsträckningen av motorvägen genom Kresnapasset, kan kommissionen bekräfta att det inte gjorts någon genomförbarhetsstudie finansierad via Phare. En mycket preliminär bedömning, på förstudienivå, gjordes som en del av den huvudsakliga genomförbarhetsstudien av SofiaKulata-motorvägen, men kommissionen har inte accepterat denna som en tillräcklig undersökning av alternativen.

Enligt vad kommissionen erfar lämnades den preliminära miljökonsekvensbedömningen för Kresnapassdelen in till miljö- och vattenministeriet i Bulgarien i november 2001. De efterföljande offentliga möten som krävdes enligt bulgarisk lagstiftning hölls i mars 2002. Såvitt kommissionen vet ser Bulgariens miljö- och vattenministerium fortfarande över den föreslagna miljökonsekvensbeskrivningen och inget beslut har ännu fattats för att godkänna denna.

Då det ger en klar indikation om vilken linje Bulgariens miljöministerium valt, är det viktigt att komma ihåg vad den biträdande miljöministern Iliaz sa i denna fråga i ovan nämnda skrivelse till Europarådet. Hon skrev: Miljöministeriet kräver att alternativa scenarier av projektet [för anläggandet av motorvägen mellan Sofia och Thessaloniki] utvecklas för anläggandet av den del av Struma-motorvägen som sträcker sig mellan städerna Simitli och Kresna.

I samband med denna fråga har kommissionen i olika sammanhang och på olika nivåer upprepade gånger betonat att man genom unionens föranslutningsinstrument endast finansierar projekt som överensstämmer med gemenskapens miljölagstiftning. Detta gäller särskilt behovet av att bedöma projektens inverkan på miljön på grundval av bestämmelser som liknar dem i direktivet om miljökonsekvensbedömning(1).

Skulle därför projektet om anläggandet av SofiaKulata-motorvägen lämnas in för ansökning om ISPA-finansiering, kommer kommissionen att noga undersöka projektet för att se till att de relevanta delarna i gemenskapens miljölagstiftning är uppfyllda.

3. Såvitt kommissionen vet, har inte någon fullständig genomförbarhetsstudie, inklusive alternativa vägar utanför Kresnapasset, ännu gjorts. Kommissionen kan därför inte uttala sig i denna fråga.

Om den preliminära miljökonsekvensbedömningen för Kresnapassdelen (som lämnades in till miljö- och vattenministeriet i Bulgarien i november 2001, (se fråga 2)), godkänns av de bulgariska myndigheterna, kommer kommissionen att ha möjlighet att kontrollera om och hur man hanterat frågan om alternativa vägar.

4. Som redan påpekats vid flera tillfällen upprepar kommissionen att den tänker använda alla tillgängliga medel för att se till att projektet med att bygga Struma-motorvägen utvecklas i linje med kraven i gemenskapens regelverk.

(1) Rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EGT L 73, 14.3.1997.