ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0065/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(22 januari 2001)

Ämne: Firandet av hundraårsminnet av Giuseppe Verdis död och internationellt skydd av staden Busseto som Verdihuvudstad

År 2001 firas hundraårsminnet av kompositören Giuseppe Verdis död, vilken föddes i Busseto i en tid då den italienska halvön inte var politiskt enad och nuvarande indelning i provinser således saknades. Busseto, som först lydde under släkten Farnese och sedan under Borbonerna, åtnjöt likväl ett traditionellt självstyre såsom huvudstad i en liten suverän stat, markisdömet Pallavicino. Andan av liten huvudstad fanns fortfarande då Giuseppe Verdi föddes och gynnade dennes mänskliga och artistiska mognad (det kan erinras om mecenaten Antonio Barezzi och läraren Ferdinando Provesi). Den unge Verdi fortsatte därefter sina studier i Milano (tack vare stipendier från pantbanken, Monte di Pietà, i Busseto), där han blev berömd, dog och är begraven. När han redan uppnått höjden av sin framgång återvände han till Busseto och tillbringade nästan hela sitt långa liv där. Trots detta finns ingen representant för Busseto kommun i den nationella kommittén för firandet av Verdi och centrumet för multimedial och interaktiv dokumentation om melodram, något av ett musikmuseum, som ursprungligen skulle förläggas till Busseto i Palazzo dei Marchesi Pallavicino, har uppförts i Parma i palazzo Cusani, en ort som inte har någon anknytning till Verdis liv och verk. Kommissionen ombeds uppge om den inte anser det vara riktigt att skydda Busseto stads naturliga och historiska rättigheter som Verdihuvudstad och uppmärksamma den italienska regeringen, regionen Emilien-Romagna och provinsen Parma på detta? Anser kommissionen det inte vara lämpligt att kritisera att Istituto Nazionale di Studi Verdiani (nationella institutet för studium av Verdi) har sitt säte i Parma och inte i Busseto och begära att detta skall förläggas till Busseto, vilket vore naturligt? Genomför kommissionen några gemenskapsprogram som omfattar återställande av historiska monument knutna till värdesättandet av musik i alla dess aspekter?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(29 mars 2001)

De frågor som parlamentsledamoten ställer beträffande skydd av staden Busseto som Verdis stad och sätet för nationella institutet för studier kring Verdi ligger inte inom gemenskapens befogenheter utan uteslutande inom den berörda medlemsstatens behörighetsområde.

Vad gäller EU-program för bevarande av historiska minnesmärken vill kommissionen hänvisa parlamentsledamoten till svaret på skriftlig fråga E-0030/01 från Cristiana Muscardini(1).

Eftersom man år 2001 firar hundraårsminnet av Giuseppe Verdis död vill kommissionen uppmärksamma parlamentsledamoten på att man i programmet Kultur 2000 i inbjudan att lämna förslag(2) till projekt som genomförs under 2001 förutsett bidrag till tre projekt som markerar denna händelse. Villkoren för deltagande i programmet och ansökningsformulär finns på Europa-servern på Internet med adressen:

http://europa.eu.int/comm/culture/index_fr.html.

(1) Se s. 95.

(2) EGT C 21, 24.1.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0172/01

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Den gemensamma fiskeripolitiken

Gemenskapen är bunden av ett antal internationella och europeiska miljöåtaganden, bland annat konventionen om biologisk mångfald, Amsterdamfördraget, direktivet om livsmiljö och FN:s avtal om fiskbestånd. Hur avser kommissionen att se till att dessa åtaganden införlivas i den gemensamma fiskeripolitiken efter 2002?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0172/01 och E-0212/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(12 mars 2001)

De åtaganden som parlamentsledamoten hänvisar till håller redan på att gradvis införlivas i den gällande gemensamma fiskeripolitiken.

För det första, när det gäller de två punkter som nämns i frågan vill kommissionen rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på de nya eller nära förestående beslutsunderlagen om hur sådana åtaganden kan genomföras:

- Meddelande om strategi för biologisk mångfald(1), och därefter handlingsplaner för biologisk mångfald, inbegripet fiske (planerad till mars 2001).

- Meddelande om fiskeriförvaltning och bevarande av naturen i havsmiljö(2), och därefter meddelande om en strategi för att integrera miljöskydd i gemensamma fiskeripolitiken (planerad till mars 2001).

För det andra, när det gäller direktivet om bevarande av livsmiljöer(3) utnyttjar kommissionen alla sina medel, inbegripet ekonomiska instrument, för att se till att åtagandena fullföljs i havsmiljön.

Vidare, i artikel 5.5 i kommissionens förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram(4) föreslås Främjande av ökad integration av miljöhänsyn i den gemensamma fiskepolitiken, varvid översynen av denna år 2002 skall utnyttjas och i punkt 7, En temainriktad strategi för skydd av havsmiljöer. Tillämpningen av relevanta internationella åtaganden och av gemenskapens miljöåtaganden är viktiga ämnen som skall tas upp i det här sammanhanget.

Slutligen, även om gemenskapen ännu inte har ratificerat Förenta nationernas avtal angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande fiskbestånd och långvandrande fiskbestånd, tar kommissionen i sina lagförslag redan hänsyn till principerna i FN-avtalet. Kommissionen föreslår dessutom att tillämpa de förvaltningsbestämmelser som antagits av regionala fiskeriorganisationer som är verksamma inom ramen för detta avtal.

Kommissionen avser att fortsätta denna process på ett effektivare sätt på grundval av en stärkt gemensam fiskeripolitik. Kommissionen har för avsikt att i den kommande reformen av den gemensamma fiskeripolitiken beakta behovet av en effektivare hantering av fiskeri- och miljövårdsfrågor.

(1) KOM(1998) 42.

(2) KOM(1999) 363.

(3) Direktiv 92/43/EEG, EGT L 206, 22.7.1992.

(4) KOM(2001) 31 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0027/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(17 januari 2001)

Ämne: Leverans av kärnmjölk

I punkt 36 i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/99 om stödet till skummjölk och skummjölkspulver avsett för djurfoder(1) sägs följande: I Nederländerna konstaterades att den främsta stödmottagaren (98 % 1996) levererade den egna kärnmjölken i odenaturerat skick till ett jordbruksföretag i Tyskland. De nederländska myndigheterna hade dock varken kontrollerat huruvida kärnmjölken i fråga faktiskt använts i djurfoder eller anmodat de tyska myndigheterna att utföra sådana kontroller.

Kommissionens svar, som finns med i rapporten, lyder: Vad gäller det fall i Nederländerna som revisionsrätten hänvisar till (punkt 36) har kommissionen inlett förfarandet för de nödvändiga uppföljande undersökningarna på plats.

Kan kommissionen klargöra följande:

a) Vilket eller vilka företag är inblandade?

b) Vilka åtgärder har kommissionen respektive de lokala myndigheterna vidtagit?

c) Vilken uppföljande kontroll på plats har skett eller kommer att ske?

d) Vilken är situationen i dagsläget?

(1) EGT C 147, 27.5.1999.

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(15 mars 2001)

Kommissionen kan bekräfta att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), efter revisionsrättens särskilda rapport nr 1/99, utförde de uppföljande undersökningar som parlamentsledamoten nämner.

Kommissionen önskar ge följande svar på parlamentsledamotens specifika frågor:

a) Av sekretesskäl kan företagens namn inte röjas.

b) och c) Två kontroller utfördes av OLAF. Den första i Nederländerna i juni 1999 hos den kärnmjölksproducent som mottog stödet. Den andra i Tyskland i juli 1999 hos det företag som mottog kärnmjölken. I båda fallen utfördes kontrollerna tillsammans med medlemsstaternas myndigheter enligt rådets förordning (EEG) nr 595/91 av den 4 mars 1991 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område och om upphävande av förordning (EEG) nr 283/72(1).

d) OLAF fann, efter att ha avslutat kontrollerna på plats och klargjort vissa juridiska aspekter på åtgärden, att det saknades grund för misstanke om oegentligheter. De båda berörda medlemsstaterna underrättades om resultatet i maj 2000, varpå ärendet avslutades.

Parlamentsledamoten bör också notera att själva stödordningen, kommissionens förordning (EEG) nr 1105/68 av den 27 juli 1968 om närmare bestämmelser om beviljande av stöd för skummjölk som används som foder,(2) som föreskrev stöd för kärnmjölk som direkt används som djurfoder, upphävdes den 31 december 1999. Detta var ett led i översynen och ändringarna av den gemensamma jordbrukspolitikens stödåtgärder.

(1) EGT L 67, 14.3.1991.

(2) EGT L 184, 29.7.1968.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0449/01

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Partnerskapet mellan EU och Turkiet

Den franska nationalförsamlingen antog nyligen en resolution i vilken den erkänner folkmordet på armenier. Turkiet reagerade med vedergällningsåtgärder av i huvudsak ekonomisk natur och upphävde en rad avtal med franska företag. Den 13 december 1999 föreslog Europeiska rådet i Helsingfors att Turkiet skulle godkännas som kandidatland för anslutning till EU och att partnerskap för anslutning skulle ingås och gemensamma finansiella ramar fastställas för att stödja Turkiet på dess väg mot anslutning.

Anser kommissionen att Turkiets ekonomiska vedergällning gentemot Frankrike och ensidiga upphävande av avtal ur politisk och juridisk synvinkel är förenliga med tullunionen mellan Turkiet och EU och att detta handlande sker i överensstämmelse med de villkor som fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(16 mars 2001)

Kommissionen följer uppmärksamt Turkiets reaktion på det franska parlamentets erkännande av att armenierna verkligen utsattes för folkmord av den turkiska armén mellan 1915 och 1917. Mot bakgrund av denna reaktion kommer kommissionen att överväga om några åtgärder bör vidtas och i så fall vilka.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0469/01

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(21 februari 2001)

Ämne: Användning av skinn från nötkreatur

Bestämmelserna som antagits för att bekämpa bovin spongiform encefalopati (BSE) gör det obligatoriskt att bränna smittade djur, liksom de som ingår i en riskgrupp. Att djuren avlivas på detta sätt utan att man först avlägsnar hudarna kan orsaka problem för vissa industrier, till exempel skoindustrin där djurskinnet används som råvara.

Anser kommissionen att man kan avlägsna hudarna från djuren innan de bränns, så att skinnet kan användas av industrin?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(23 april 2001)

Enligt de nuvarande gemenskapsåtgärderna för bovin spongiform encefalopati (BSE) är det inte förbjudet att avlägsna huden från nötkreatur före bortskaffande av resten av kroppen om huden skall användas för framställning av läder, förutom i de fall då den kommer från djur som misstänks vara smittade eller som är smittade av transmissibel spongiform encefalopati (TSE).

Enligt artikel 5.4 i kommissionens förordning (EG) nr 2777/2000 av den 18 december 2000 om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden(1) behöver hudar från nötkreatur som är äldre än 30 månader och som inte genomgått en av de godkända snabbtesterna för BSE inte färgas eller destrueras, förutsatt att hudarna förvaras och behandlas avskilt från andra hudar på ett sådant sätt att de endast kan användas för framställning av läder.

Enligt kommissionens beslut 98/272/EG av den 23 april 1998 om epidemiologisk övervakning av transmissibel spongiform encefalopati och om ändring av beslut 94/474/EG(2) och beslut 2000/764/EG av den 29 november 2000 om testning av nötkreatur för att upptäcka bovin spongiform encefalopati och om ändring av beslut 98/272/EG om epidemiologisk övervakning av transmissibel spongiform encefalopati(3), måste hela kroppen inklusive huden: från ett djur som uppvisar kliniska tecken som ger upphov till misstanke om TSE, eller från ett djur genomgått en av de godkända snabbtesterna för BSE, destrueras om diagnosen visar TSE eller om testets resultat är positivt.

(1) EGT L 321, 19.12.2000.

(2) EGT L 122, 24.4.1998, senast ändrad genom beslut 2001/8/EG (EGT L 2, 5.1.2001).

(3) EGT L 305, 6.12.2000, senast ändrad genom beslut 2001/8/EG (EGT L 2, 5.1.2001).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0206/01

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Fiskeavtal och miljöeffekter

I kommissionens nya meddelande om fiske och fattigdomsbekämpning(1) stöder man genomförandet av miljöstudier och sociala studier innan insatser som påverkar miljön och de samhällen som är beroende av resursen genomförs. Hur avser kommissionen att genomföra detta med tanke på fiskeavtalen mellan EU och tredje länder?

(1) KOM(2000) 724.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0179/01 och E-0206/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(12 mars 2001)

Inom ramen för de bilaterala förbindelserna på fiskeområdet beaktar kommissionen mer och mer miljöaspekter och den sociala dimensionen beträffande det fiske som bedrivs i vatten under partnerländernas jurisdiktion.

Genom kommissionens förhandsbedömningar, i vilka flera olika enheter deltar, kan man innan förhandlingarna inleds ta hänsyn till dessa aspekter i den utsträckning som det finns tillgängliga uppgifter. Denna förhandsbedömning skickas till rådet och parlamentet.

Kommissionen är medveten om bristerna i det här avseendet, men i de bilaterala förbindelserna på fiskeområdet anstränger den sig enträget för att övertyga partnerna om att de dels måste utveckla ett ansvarsfullt fiske, dels vidta riktade åtgärder för att höja kunskapsnivån i fråga om såväl resursernas tillstånd som fiskemetoder och lokalbefolkningarnas behov.

I sin politik för utvecklingssamarbete uppmanar kommissionen sina partner att komma med förslag och önskemål som går i den riktningen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0305/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Dåligt väder i Portugal

Portugal har härjats av kraftiga stormar som bl.a. har orsakat dödsfall bland befolkningen och lett till att ett stort antal familjer har förlorat sina bostäder. Även ekonomin i allmänhet har i drabbats i hög utsträckning.

Mycket av infrastrukturen har drabbats, i synnerhet har bostäder förstörts, byar isolerats, transportleder såsom vägar och järnvägar skurits av, el- och teleavbrott uppstått, hamnar och hamninfarter tvingats stänga m.m.

Industrianläggningar, affärer samt sektorer som jordbruket och fisket har drabbats hårt och skadorna kan redan uppskattas till flera miljarder escudos.

Vilka katastrofåtgärder avser kommissionen att i samarbete med den portugisiska regeringen och de portugisiska myndigheterna vidta för att hjälpa till att bekämpa effekterna av den dramatiska situation som råder i Portugal?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(6 mars 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på muntlig fråga nr H-0099/01 ställd av Casaca under frågetiden vid parlamentets möte I februari I 2001(1).

(1) Europarlamentets debatter (Februari 2001).
SKRIFTLIG FRÅGA P-0274/01

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Förenade kungarikets folkräkning i Wales

I formulären för 2001 års folkräkning erkänner den brittiska regeringens nationella statistikbyrå den skotska nationella identiteten i de skotska formulären och den irländska nationella identiteten i folkräkningsformulären för hela Förenade kungariket. Befolkningen i Wales erbjuds inte samma möjlighet att registrera sig som walesare i Wales eller i de andra delarna av Förenade kungariket.

Håller kommissionen med om att befolkningen i Wales förnekas friheten att ge uttryck för sin nationella identitet (eller etnicitet) och att detta är ett fall av diskriminering mot de nästan tre miljoner människor som är bosatta i Wales liksom mot de walesare som är bosatta i andra delar av Förenade kungariket? Om så är fallet, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(20 februari 2001)

Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0212/01

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Den gemensamma fiskeripolitiken och multilaterala miljöavtal

Gemenskapen är bunden av ett antal internationella och europeiska miljöåtaganden, bland annat konventionen om biologisk mångfald, Amsterdamfördraget, direktivet om livsmiljö och FN:s avtal om fiskbestånd. Hur avser kommissionen att se till att dessa åtaganden införlivas i den gemensamma fiskeripolitiken efter 2002?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0172/01 och E-0212/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(12 mars 2001)

De åtaganden som parlamentsledamoten hänvisar till håller redan på att gradvis införlivas i den gällande gemensamma fiskeripolitiken.

För det första, när det gäller de två punkter som nämns i frågan vill kommissionen rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på de nya eller nära förestående beslutsunderlagen om hur sådana åtaganden kan genomföras:

- Meddelande om strategi för biologisk mångfald(1), och därefter handlingsplaner för biologisk mångfald, inbegripet fiske (planerad till mars 2001).

- Meddelande om fiskeriförvaltning och bevarande av naturen i havsmiljö(2), och därefter meddelande om en strategi för att integrera miljöskydd i gemensamma fiskeripolitiken (planerad till mars 2001).

För det andra, när det gäller direktivet om bevarande av livsmiljöer(3) utnyttjar kommissionen alla sina medel, inbegripet ekonomiska instrument, för att se till att åtagandena fullföljs i havsmiljön.

Vidare, i artikel 5.5 i kommissionens förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram(4) föreslås Främjande av ökad integration av miljöhänsyn i den gemensamma fiskepolitiken, varvid översynen av denna år 2002 skall utnyttjas och i punkt 7, En temainriktad strategi för skydd av havsmiljöer. Tillämpningen av relevanta internationella åtaganden och av gemenskapens miljöåtaganden är viktiga ämnen som skall tas upp i det här sammanhanget.

Slutligen, även om gemenskapen ännu inte har ratificerat Förenta nationernas avtal angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande fiskbestånd och långvandrande fiskbestånd, tar kommissionen i sina lagförslag redan hänsyn till principerna i FN-avtalet. Kommissionen föreslår dessutom att tillämpa de förvaltningsbestämmelser som antagits av regionala fiskeriorganisationer som är verksamma inom ramen för detta avtal.

Kommissionen avser att fortsätta denna process på ett effektivare sätt på grundval av en stärkt gemensam fiskeripolitik. Kommissionen har för avsikt att i den kommande reformen av den gemensamma fiskeripolitiken beakta behovet av en effektivare hantering av fiskeri- och miljövårdsfrågor.

(1) KOM(1998) 42.

(2) KOM(1999) 363.

(3) Direktiv 92/43/EEG, EGT L 206, 22.7.1992.

(4) KOM(2001) 31 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0417/01

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Förlust av arbetsplatser vid Corus fabriker i Förenade kungariket

Ståltillverkaren Corus tillkännagav förra veckan att 6 000 arbetstagare kommer att förlora sina arbeten vid företagets anläggningar i Förenade kungariket. Cirka 3 000 av dessa avskedanden kommer att ske vid företagets anläggningar i Wales.

Kommer kommissionen nu att undersöka de förfaranden och åtgärder som Corus vidtagit och som har lett till deras tillkännagivande, i syfte att se till företaget till fullo har efterlevt all relevant gällande EG-lagstiftning? Vilka åtgärder kan kommissionen vidta om denna undersökning visar att Corus har brutit mot EG-lagstiftningen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

I artikel 2 i rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar(1) föreskrivs det att den arbetsgivare som avser att vidta kollektiva uppsägningar måste inleda överläggningar med arbetstagarrepresentanterna i god tid för att söka nå en överenskommelse.

Dessa överläggningar skall åtminstone omfatta olika möjligheter att undvika kollektiva uppsägningar eller att begränsa antalet berörda arbetstagare samt att lindra konsekvenserna av uppsägningarna med hjälp av åtföljande sociala åtgärder som bland annat syftar till att stödja omplacering eller omskolning av arbetstagare som har blivit uppsagda.

I direktivet föreskrivs också att medlemsstaterna skall säkerställa att arbetstagarrepresentanterna eller arbetstagarna förfogar över administrativa eller rättsliga förfaranden i syfte att se till att de skyldigheter som fastställs i gemenskapslagstiftningen respekteras.

Med hänsyn till dessa argument och till att Förenade kungariket har införlivat direktivet i sin nationella lagstiftning, är det de nationella domstolarna eller myndigheterna som skall handlägga och lösa alla eventuella tvister som följer av detta fall.

(1) EGT L 225, 12.8.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0397/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(15 februari 2001)

Ämne: Kritik mot systemet med exklusiva licenshållare inom bilsektorn

Vid den internationella bilkonferens som nyligen hölls i Madrid framfördes omfattande kritik mot den nuvarande fordonsdistributionen, som ger leverantörerna allt för stort inflytande i produktionskedjan. Samtidigt talade man för en distributionsmodell som innebär att kravet på exklusivitet för ett märke avskaffas, tvärtemot vad som nu gäller, vilket skall främja den fria konkurrensen på bilmarknaden.

Kan kommissionen ange om den distributionsmodell som för närvarande tillämpas inom bilsektorn i EU innebär ett hinder för den fria konkurrensen på gemenskapens inre marknad? Vilka argument anser kommissionen talar för den nya modell som föreslagits för bilsektorn?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(23 mars 2001)

Förordning (EG) nr 1475/95 av den 28 juni 1995(1) om vissa grupper försäljnings- och serviceavtal för motorfordon upphör att gälla den 30 september 2002. Den ger branschen ett gruppundantag från gemenskapens konkurrensregler. I motsats till vad parlamentsledamoten har upplysts om är biltillverkare tvungna att tillåta återförsäljarna att sälja mer än ett märke, under förutsättning att återförsäljarna respekterar vissa stränga villkor i förordningen(2).

Kommissionen antog den 15 november 2000 en utvärderingsrapport om tillämpningen av förordningen och anordnade en debatt i frågan med alla berörda parter den 1314 februari 2001.(3) I rapporten analyseras den gällande lagstiftningen. Den kommer att tjäna som utgångspunkt för framtida diskussioner om den nya lagstiftningen om försäljning och service av motorfordon. En viktig fråga kommer att vara de villkor som för närvarande gäller för återförsäljare som vill sälja mer än ett märke och huruvida de är lämpliga.

Vad beträffar frågan om den fria konkurrensen inom bilindustrin hänvisar kommissionen till svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-4003/00(4).

(1) EGT L 145, 29.6.1995.

(2) Se artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1475/95, där det föreskrivs att återförsäljaren kan vara skyldig att inte sälja nya motorfordon, som erbjuds av andra än tillverkaren, annat än i separata försäljningslokaler, under separat ledning och genom en separat juridisk person samt på ett sätt som förhindrar sammanblandning mellan märken.

(3) Se IP/00/1306 av den 15 november 2000 om antagandet av rapporten och IP/01/204 av den 14 februari 2001 om debatten. Rapporten finns att tillgå på generaldirektoratets för konkurrens hemsida: http://europa.eu.int/comm/competition/car, där det också finns annan nyttig information.

(4) EGT C 174 E, 19.6.2001.