SKRIFTLIG FRÅGA E-2398/99

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Användningen av rötslam som gödselmedel inom jordbruket

I olika medlemsstater inom EU, bland dem Belgiska federationen, används rötslam från reningsverk som gödselmedel inom jordbruket. Slammet är mestadels svårt förorenat med tungmetaller. Vetenskapliga undersökningar (Adeline Montcharmont, Les risques sanitaires liés à l'epandage des boues de stations d'épuration urbaines, Ecole nationale vétérinaire de Lyon, thèse numéro 31, 1999) ger också vid handen att rötslammet kan vara smittat av bakterier, virus och parasiter. Bägge konstaterandena gör det påkallat med en ingående undersökning och ett lämpligt tillvägagångssätt inom alla nivåer av politiken.

1. I vilka medlemsstater inom EU används rötslam från reningsverk som gödselmedel inom jordbruket?

2. I vilka medlemsstater inom EU finns det föreskrifter med begränsningar för hur sådant slam får användas som gödselmedel?

3. Vad anser kommissionen om att rötslam från reningsverk används som gödselmedel inom jordbruket, med beaktande av att det är förorenat med tungmetaller och smittat av bakterier, virus och parasiter?

4. Överväger kommissionen något initiativ angående bruket av rötslam som gödselmedel inom jordbruket, med beaktande av att det är förorenat med tungmetaller och smittat av bakterier, virus och parasiter? Om så är fallet: vilken tidsgräns uppställer kommissionen för att utarbeta initiativet? Om inte: varför inte?

5. Anser kommissionen att bruket av rötslam som gödselmedel inom jordbruket borde förbjudas, med beaktande av att det är förorenat med tungmetaller och smittat av bakterier, virus och parasiter? Om inte: varför inte?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 februari 2000)

Användningen av rötslam i jordbruket, dvs. spridning av slammet på åkrar och fält som jordförbättringsmedel eller organiskt gödningsmedel omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket(1). Direktivet syftar till att förebygga skador på mark, växtlighet, djur och människor samt att främja korrekt användning av rötslam. I direktivet fastställs maximikoncentrationerna för vissa tungmetaller (kadmium, koppar, kvicksilver, bly, nickel och zink) i slammet. Samtidigt omfattar direktivet ett antal bestämmelser om när slammet får spridas och vilka grödor som det får användas för, i syfte att förebygga spridningen av patogener i miljön och kontaminering av djur och grödor.

I enlighet med de uppgifter som kommissionen förfogar över använder alla medlemsstater rötslam på åkrarna. Andelen varierar från ytterst lite i Grekland till 65 % i Danmark. Skillnaderna beror på många faktorer, t.ex. avfallshanteringsmetoder, brist på förtroende hos lantbrukare och befolkning och förkärlek för andra typer av organisk gödsel. Ingen medlemsstat har dock något förbud mot användningen av rötslam i jordbruket.

Användningen av rötslam innebär att man återanvänder näringsämnen som kväve, kalium och fosfor, liksom det organiska material som är slammets huvudbeståndsdel, men slammet kan vara förorenat av tungmetaller, organiska föreningar och sjukdomsframkallande mikroorganismer. Vad gäller mikroorganismer föreskrivs det i direktiv 86/278/EEG att allt slam som används i jordbruket måste förbehandlas. Behandlingen skall förebygga att patogener vållar skada på miljö och hälsa. För tungmetaller föreskriver direktivet analyser av slam och jordmån, i syfte att se till att de tröskelvärden som fastställs i bilaga IA inte överskrids.

Kommissionens överväger för närvarande en översyn av direktiv 86/278/EEG i syfte att anpassa det till den tekniska utvecklingen och nyaste vetenskapliga rön. Därför har samråd inletts med sakkunniga från medlemsstaterna, näringslivet och icke-statliga organisationer (NGO) inletts. Frågor som kan komma att tas upp är definitionen av behandlat slam, tröskelvärdena för tungmetaller (de flesta medlemsstaterna har valt att införliva direktivet i nationell lagstiftning med strängare värden), övervakningen av organiska föreningar som härstammar från mänsklig aktivitet samt långsiktigt skydd av marken mot långsam anrikning av tungmetaller. Kommissionen har inlett ett antal undersökningar för att sammanställa den tekniska och vetenskapliga information som behövs för att se över direktivet. En av de viktigaste frågorna är hur man kan förebygga förorening av avloppsvatten och rötslam vid källan. Kommissionen kan för närvarande inte ge frågeställaren något konkret datum för när översynen kommer att vara slutförd.

Kommissionen ser inga vetenskapliga skäl att förbjuda användning av rötslam i jordbruket, förutsatt att slammet förbehandlas korrekt, analyseras och övervakas. De patogener som finns i rötslam finns också vanligtvis i djurgödsel. Kadmium ingår som orenhet i fosfatgödningsmedel och koppar och zink används allmänt inom djuruppfödningen. Ur miljösynpunkt kan alla olika former av hantering av rötslam innebära problem. Det bästa sättet att ta itu med dessa är att minska föroreningarna vid källan genom en effektiv produktstrategi och effektiv politik avseende industriutsläpp. Kommissionen försöker främja detta.

(1) EGT L 181, 4.7.1986.