SKRIFTLIG FRÅGA P-0726/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: De allt mer vanliga flyktingströmmarna i Europa

I stort sett samtliga regeringar i EU:s medlemsstater har ställts inför de problem som hänger samman med invandringen i Europa. De 910 kurdiska båtflyktingar som för knappt en vecka sedan kom till Côte d'Azur, de hundratals nya flyktingar som under de senaste dagarna upptäckts på stränderna vid Spaniens sydkust och de många andra flyktingarna ombord på en båt som anlände till den belgiska kusten vilket fick den belgiska regeringen att omedelbart hålla ett krismöte är tydliga exempel på detta fenomen.

Man måste således finna en för hela EU gemensam politisk lösning på problemen med invandringsströmmarna i Europa. Vilka mål har kommissionen ställt upp inom detta område inför det kommande toppmötet i Stockholm den 2324 mars? Vilka möjligheter bedömer kommissionen att det finns att harmonisera medlemsstaternas asyllagstiftning, mot bakgrund av de undersökningar som genomförts? Vilken strategi har kommissionen utarbetat inför det förestående toppmötet i Stockholm för att vidta de åtgärder som krävs för att man skall kunna bekämpa den människosmuggling som bedrivs av maffiainfiltrerade nät i hela Europa?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(10 april 2001)

Kommissionen anser att det är mycket viktigt att på unionsnivå ta itu med frågan om olaglig invandring. Detta kan ske genom tillämpning av artikel 63.3 b (tidigare artikel 73k.3 b) i EG-fördraget. Ännu har inga bindande gemenskapsregler antagits, men medlemsstaterna måste uppfylla bestämmelserna i Schengenregelverket, i den utsträckning dessa är tillämpliga i respektive stat. Kommissionen anser dock att nya åtgärder måste vidtas av unionen. Därför antog kommissionen i december 2000 ett meddelande om åtgärder för att bekämpa sexuell exploatering av barn och barnpornografi(1), som innehåller ett förslag till rambeslut från rådet i denna fråga. Kommissionen kommer också att lägga fram ett meddelande till rådet och parlamentet om bekämpande av olaglig invandring. I meddelandet kommer att anges vilka åtgärder och samarbetsformer som krävs i framtiden.

Europeiska rådet erkände vid mötet i Stockholm 23 och 24 mars 2001 de framsteg som gjorts i genomförandet av Lissabonstrategin för Europas ekonomiska och sociala utveckling. Man enades om nya prioriterade åtgärder. Ett av inslagen i Lissabonstrategin är att ta emot ekonomiska invandrare för att täcka brist på utbildad arbetskraft som inte på kort sikt kan täckas av den ordinarie arbetsmarknaden. Detta är i linje med kommissionens förslag för en övergripande migrationspolitik

som beskrivs närmare i meddelandet om en invandringspolitik för gemenskapen(2). Det meddelandet lades fram samtidigt som ett annat meddelande om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl(3), vars syfte är att på längre sikt upprätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Genom dessa meddelanden har kommissionen inlett debatten om den gemensamma politiken på dessa områden, en politik som man kom överens om vid Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999.

Vad beträffar harmoniseringen av asylrätten på kort sikt vill kommissionen nämna att den med stöd av EG-fördraget, slutsatserna från Tammerfors (oktober 1999) och resultattavlan för framstegen i skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen har lagt fram följande förslag till lagstiftning: Eurodac-förordningen (databas över asylsökandes fingeravtryck; förordningen antagen i december 2000(4), beslut om Europeiska flyktingfonden (beslutet antaget i september 2000(5), förslag till direktiv om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer (framlagt den 24 maj 2000(6) och förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (framlagt den 20 september 2000(7). Kommissionen kommer under de närmaste månaderna och före slutet av 2001 lägga fram lagstiftningsförslag om mottagningsvillkor för asylsökande, om ansvaret för att pröva asylansökningar (efterföljare till Dublinkonventionen), om tillnärmning av reglerna om erkännande och innebörden av flyktingstatus samt om subsidiära skyddsformer för att finna en lämplig rättslig ställning för alla personer med skyddsbehov.

(1) KOM(2000) 854 slutlig.

(2) KOM(2000) 757.

(3) KOM(2000) 755.

(4) EGT L 316, 15.12.2000.

(5) EGT L 252, 6.10.2000.

(6) EGT C 311 E, 31.10.2000.

(7) KOM(2000) 578 slutlig.