SKRIFTLIG FRÅGA E-1934/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Bilaterala avtal mellan EU och Schweiz

Det bilaterala avtal mellan EU och Schweiz som nyligen trädde i kraft förutsätter upprättande av ett blandat utskott eller en ständig arbetsgrupp bestående av representanter för EU och Schweiz.

Nyligen deltog jag i ett möte i Bern som hade anordnats av det schweiziska industri- och byggnadsarbetarfacket (Syndicat Industrie Bâtiment) och där även ambassadörer från flera EU-länder deltog, dock inte representanter från kommissionen. Vid detta möte enades man om nödvändigheten att snarast möjligen upprätta ett representationskontor för kommissionen i Schweiz i syfte att främja dialogen om aktuella problem, i synnerhet migrationsfrågor.

Har kommissionen några planer på att upprätta ett representationskontor i Schweiz? Om så är fallet, när?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(3 september 2002)

Kommissionen instämmer i stort sett i den analys som ligger till grund för parlamentsledamotens fråga. När det gäller Europeiska unionens yttre förbindelser är Schweiz ett av de viktigaste länderna. Vad gäller ekonomiska förbindelser i form av handel med varor och tjänster ligger Schweiz på andra plats efter Förenta staterna. Landets centrala läge, omgivet av unionen, påkallar samarbete inom ett brett spektrum av frågor.

Det var därför som det redan i kommissionens meddelande av den 17 juli 1998 beträffande utvecklingen av tjänsten för yttre representation, när kommissionen hade fattat beslut om ett antal förändringar i sitt nätverk för yttre representation, angavs att det fanns planer på att inrätta en delegation i Schweiz (och andra delegationer i Azerbajdzjan, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Saudiarabien, Malaysia och Uzbekistan samt kontor på Taiwan, i Paraguay och i Ecuador).

Detta var dock av flera skäl omöjligt. Det främsta hindret för inrättandet av de nya delegationerna vid den tidpunkten var bristen på ekonomiska resurser och personal, särskilt mot bakgrund av händelserna på Balkan under 1999. Omfattningen av denna kris och behovet av en skyndsam reaktion har haft återverkningar ända fram till nu. Detta och den budgetplan som det beslutades om i Berlin har i stor utsträckning brutit upp den planerade fördelningen av de knappa resurser som finns tillgängliga för kommissionens tjänst för yttre representation.

Kommissionen har därefter när den fattat beslut om att inrätta nya delegationer varit tvungen att strängt se till sina viktigaste prioriteringar. Det gjordes en analys av de regioner där kommissionen fortfarande är politiskt underrepresenterad i vilken både vikten av handeln och genomförandet av biståndet till tredjeland beaktades.

Det program som blev följden och som fastställts i kommissionens meddelande av den 3 juli 2001 skulle vara budgetneutralt. Detta har inneburit att kommissionen för att inrätta nya beskickningar har varit tvungen att rationalisera på annat håll, antingen genom att banta ned vissa delegationer eller stänga ett antal kontor. Samtidigt fanns det andra faktorer som spelat in och ytterligare komplicerat den ekonomiska situationen, såsom t.ex. det lika trängande behovet av att öppna upp i Afghanistan tidigare i år och, fram till nyligen, den gemensamma valutans ofördelaktiga växelkurs. Detta har tvingat kommissionen att sprida ut öppnandet av de olika beskickningarna över en period fram till slutet av 2002.

Kommissionen är medveten om det ökade behovet av samarbete med de schweiziska myndigheterna och en effektiv övervakning av den schweiziska politiken. Med inledandet av

bilaterala förhandlingar på flera områden, uppföljningen av befintliga avtal och delegeringen av kommissionens informationspolitik till delegationerna blir det ännu viktigare med en delegation som kan hjälpa till att försvara EU:s intressen i Schweiz.

Eftersom kommissionen dock fortfarande håller på att granska ärendet kan den för närvarande inte avge något löfte om när en delegation kan inrättas i Schweiz.