ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3714/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Somalia

Kan kommissionen avseende Somalia ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3533/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Okunskap om Portugals statsbudget

I sitt svar på min fråga E-3044/02(1) anger kommissionen att den inte känner till det budgetunderskott för den offentliga sektorn som förutses i statens budgetproposition för 2003. Hur förklarar kommissionen denna sin förbluffande okunnighet?

(1) EGT C 155 E, 3.7.2003, s. 78.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(15 januari 2003)

En officiell källa till den portugisiska statsbudgeten är regeringens budgetrapport(1). I denna anges regeringens allmänna underskottsmål för 2003, baserat på nationella räkenskaper, till 2,4 % av bruttonationalprodukten (BNP)(2).

I sin ekonomiska prognos för hösten 2002 förutspådde kommissionen ett generellt budgetunderskott på 2,9 % av BNP för 2003. De ekonomiska prognoserna för varje medlemsstat presenteras med en text som sammanfattar både de antaganden som gjorts och de resultat som erhållits. Avsnittet om Portugal beträffande underskottsprognosen för 2003(3) lyder som följer: Prognosen [för det generella budgetunderskottet] för 2003 baseras på budgetförslaget för det året.

Bland de viktigaste åtgärderna som ingår i budgeten finns följande:

i) inkomstskatteskalor för personer indexeras lägre än inflationen,

ii) minimibetalningarna per halvår för slutlig företagsskatt höjs avsevärt,

iii) den genomsnittliga inflationen i EU skall användas som riktmärke i alla framtida löneförhandlingar i den offentliga sektorn,

iv) ett omfattande privatiseringsprogram beräknas ge 1500 miljoner euro i intäkter, av vilket 40 % skall användas till amortering på statsskulden,

v) statliga transfereringar skall fortsätta att växa över nominella BNP, delvis på grund av beslutet att progressivt höja det lägsta pensionsbeloppet till minimilönen.

Detta resulterar i en prognos på ett underskott strax under 3 % av BNP, vilket dock ligger över budgetmålet på 2,4 %. Skillnaden speglar huvudsakligen en lägre tillväxt än vad som antagits i budgetprognosen (1¼ mot 1¾ %) och överföringseffekten från det budgetunderskott som beräknades för 2002.

(1) Budgetrapporten kan laddas ner från www.dgep.pt.

(2) Tabell II.2.6 på sidan 39.

(3) Autumn 2002, Economic Forecasts, European Economy no 5/2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1761/02

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(19 juni 2002)

Ämne: Stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden

I rådets förordning (EG) nr 1257/1999(1) om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden föreskrivs en utjämnande kompensation till mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade restriktioner. Ganska många grekiska lantbrukare berörs av den andra typen eftersom de bor i de delar av Grekland som omfattas av bestämmelserna i Ramsar-konventionen om våtmarker av internationell betydelse.

Detta kompletterande stöd kan för Greklands del vara upp till 100 euro per hektar.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Tillämpar Grekland rådets förordning (EG) nr 1257/1999?

2. Har Grekland sedan förordningen trädde i kraft infört några program för stöd till de jordbrukare som omfattas av bestämmelserna i avdelning V i denna förordning, inom ramen för medfinansieringen?

3. Hur stora anslag är avsatta till denna åtgärd i gemenskapsbudgeten?

(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(1 augusti 2002)

Ja, Grekland tillämpar rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar.

2. Ja, Grekland har lämnat in planen för landsbygdsutveckling enligt garantisektionen vid EUGFJ, och den godkändes av kommissionen den 27 september 2000. I denna plan ingår också betalning av kompensationsbidrag i bergsområden och mindre gynnade områden enligt avdelning V i ovannämnda förordning. Grekland tillämpar dock inte artikel 16 i den förordningen beträffande områden med särskilda miljörestriktioner.

3. De belopp som reserverats för olika åtgärder för landsbygdsutveckling anges i medlemsstaternas programdokument. För Grekland uppgår det beräknade beloppet för kompensationsbidrag från garantisektionen vid EUGFJ för perioden 20002006 till 286 miljoner euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3531/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Värdet av tidigare utgifter i Portugals budget för 2002

I sitt svar till min fråga E-3042/02(1) nöjer sig kommissionen med att lämna några supplerande upplysningar som ytterligare belyser frågans betydelse. När nu ändringsbudgeten utökas med ett värde motsvarande 1,6 procent av BNP i syfte att åtgärda tidigare situationer, hur skall man tolka det faktum att detta belopp nu beräknas uppgå till 3 procent och att utgifter ackumuleras som inte balanseras i budgeten för 2002?

Detta var min fråga och jag vore tacksam om den nu besvarades.

(1) EGT C 155 E, 3.7.2003, s. 78.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(24 januari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisar i sin fråga uttryckligen till kommissionens svar på hans förra skriftliga fråga E-3042/02. I kommissionens arbete med övervakning av de offentliga finanserna spelar officiella dokument (t.ex. budgetrapporter) och de uppgifter som regelbundet lämnas på grundval av den tillämpliga lagstiftningen (t.ex. den halvårsvisa rapporteringen av underskott och skuldsättning(1)) en avgörande roll som informationskällor. I den skriftliga frågan E-3042/02 hänvisar parlamentsledamoten till pressuppgifter enligt vilka eftersläpande utgifter att reglera under 2002 uppgår till 3 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Detta värde skiljer sig från den officiella beräkningen i 2002 års tilläggsbudget, där de eftersläpande utgifterna för 2002 uppges uppgå till 1,6 procent av BNP(2). Kommissionen känner inte till några andra officiella beräkningar av storleken på de eftersläpande utgifterna för 2002.

Enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) redovisas utgifter på bokföringsmässiga grunder och inte enligt kontantprincipen. Det betyder att de eftersläpande utgifter som skall regleras under 2002 inte påverkar det offentliga underskottet det året, eftersom utgifterna redovisas det år de ifrågavarande skulderna uppstod och inte när de faktiska utbetalningarna sker. Operationen påverkar endast skuldnivån för 2002.

(1) Rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, EGT L 332, 31.12.1993 (ej översatt till svenska).

(2) Relatório da Proposta de Alteração à Lei do Orçamento para 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2566/02

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: De afghanska flyktingarnas återvändande till sina hem

Situationen i Afghanistan är otrygg. Våld härskar fortfarande i landet och sammandrabbningar, brottslighet, rån och kränkande av kvinnors rättigheter förekommer fortsättningsvis. Till den otrygga situationen bidrar också förekomsten av minor och de amerikanska styrkornas bombningsräder, liksom det faktum att möjligheter att ta emot de återvändande saknas. Allt detta gör återvändandet mycket riskfyllt för de afghanska flyktingarna som vistas både i de inre delarna av Afghanistan och i andra länder.

Amnesty International har i en rapport som heter Continuing need for Protection and Standards for Return of Afghan Refugees uttryckt farhågor över den politik för massåtervändande som UNHCR driver i samarbete med de stater som tagit emot afghanska flyktingar. I rapporten betonas nödvändigheten av att följa internationella normer, eftersom de är livsviktiga för att säkra ett permanent, tryggt och värdigt återvändande för de afghanska flyktingarna. Organisationen varnar för att situationen, om dessa normer inte följs, kan leda till nya evakueringar och flyttningsrörelser.

Tänker kommissionen ingripa för att se till att inga obligatoriska eller tvingande åtgärder vidtas för att få de afghanska flyktingarna att återvända till Afghanistan, där de kan utsättas för allvarliga kränkningar av sina mänskliga rättigheter, och för att säkra respekt för internationella flyktingnormer?

Svar ingivet av Christopher Patten på kommissionens vägnar

(31 oktober 2002)

Parlamentsledamoten ombeds vänligen ta del av kommissionens svar på muntlig fråga H-0666/02 av Torben Lund(1) vid frågestunden under Europaparlamentets andra sammanträdesperiod i oktober 2002.

(1) Skriftligt svar av den 22 oktober 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3281/02

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(12 november 2002)

Ämne: Elektroniska nöjesspel

Kommissionen svarade på min fråga H-0522/02 om det lagförslag om elektriska, elektromekaniska och elektroniska nöjesspel(1) som skall diskuteras i det grekiska parlamentet, att den inte kan kommentera detta just nu. I kommissionens svar stod det även att den hade fått upplysningar om att de grekiska myndigheterna troligen hade för avsikt att förbjuda användning av dessa nöjesspel, förutom på kasinon, och att den begärt att de grekiska myndigheterna skulle redogöra för gällande lagstiftningsram om användning av utrustning för slumpstyrda och tekniska nöjesspel. Kommissionen hade även begärt klargöranden från de grekiska myndigheterna när det gällde deras avsikter med all ny lagstiftning på området. För närvarande har vi lag nr 3037/2002 som handlar om denna fråga och som innebär ett totalförbud mot dessa nöjesspel.

Har de grekiska myndigheterna kungjort lag nr 3037/2002 i enlighet med direktiv 98/34/EG(2)? Om så är fallet, är denna lag i överensstämmelse med gemenskapsrätten, och i synnerhet med artiklarna 49, 50, 43, 45 och 28 i EG-fördraget? Vad tänker kommissionen göra om denna lag strider mot fördragen?

(1) Skriftligt svar av den 2.7. 2002.

(2) EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 december 2002)

Den grekiska lagen 3037/2002 tycks införa ett totalförbud fr.o.m. den 1 augusti 2002 mot att överallt utom på kasinon installera och använda alla elektriska, elektroniska och elektromekaniska spel, tekniska nöjesspel och datorspel.

Kommissionen har granskat anmälningar mot vissa bestämmelser i den berörda lagstiftningen mot bakgrund av artiklarna 28-30 i EG-fördraget om fri rörlighet för varor.

Lagen skulle kunna betraktas som en åtgärd med samma verkan som kvantitativa importrestriktioner, vilka är förbjudna enligt artikel 28 i EG-fördraget. Dessutom förefaller förbudet inte stå i proportion till de avsedda syftena och tycks inte kunna motiveras med stöd av artikel 30 i EG-fördraget eller EG-domstolens obligatoriska bestämmelser. Därför har en formell underrättelse enligt artikel 226 i EG-fördraget sänts till de grekiska myndigheterna.

Med anledning av parlamentsledamotens frågor är kommissionen beredd att granska de delar av lagen som berörs av artikel 43 i EG-fördraget om etableringsfrihet och av artikel 49 om fritt tillhandahållande av tjänster samt medlemsstaternas förpliktelser enligt direktiv 98/34/EG(1).

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG av den 20 juli 1998 om ändring av direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3694/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Saint Lucia

Kan kommissionen avseende Saint Lucia ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2721/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Kommissionsledamot Pattens åsikter om Albanien

Den 9 september 2002 svarade kommissionsledamot Chris Patten på min fråga E-1937/02(1) och sade att kommissionen inte känner till förekomsten av några internationella förpliktelser för Albanien som skulle inbegripa en autonom förvaltning av landets sydliga områden.

Kommissionsledamotens uttalande är både slående och fullständigt inexakt eftersom vi alla vet att en internationell överenskommelse om det så kallade Korfu-protokollet nåddes den 17 maj 1914, och att detta protokoll undertecknades både av en internationell övervakningskommitté (i vilken bland andra även Chris Pattens landsman, engelsmannen Lamb ingick som befullmäktigad medlem) och av Albanien. Jag önskar påminna om att man i detta protokoll erkänner rätten till en separat förvaltning, utlovar skydd för de grekiska skolorna och utfärdar garantier för de kristna kyrkorna i Albanien. I oktober 1921 blev Albanien medlem av Nationernas förbund och den albanska regeringens representant Fan Noli framförde en officiell förklaring om att Albanien skulle respektera de mänskliga, religiösa och nationella rättigheter som tillkom grekerna i norra Epirus (södra Albanien). Albanien gav då på nytt de grekiska skolorna tillstånd att verka, bara för att senare stänga dem igen.

Varför påstod kommissionsledamoten att han inte känner till förekomsten av internationella förpliktelser i samband med den planerade autonoma förvaltningen i de sydliga områdena som både hans eget land och det officiella Albanien kommit överens om? Hur ställer sig kommissionsledamoten nu till detta, efter det att han och hans enheter (som antagligen rapporterar för honom) informerats om att det finns ett internationellt protokoll som undertecknats av befullmäktigade företrädare för Förenade kungariket, Tyskland, Österrike, Frankrike, Ryssland, Italien och Albanien? Varför kan inte EU idka påtryckningar på Albanien så att landet skulle tillämpa dessa bestämmelser, för att skydda Albanien-grekernas mänskliga rättigheter?

(1) Se s. 34.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(23 december 2002)

Kommissionen övervakar löpande frågan om skyddet av minoriteter i Albanien, inbegripet den grekiska minoriteten. Den känner till 1914 års Korfuprotokoll. Såsom den tidigare angivit anser kommissionen att Albanien allmänt sett har ett konstruktivt förhållningssätt i denna fråga. Kommissionen är emellertid väl medveten om att det fortfarande finns utrymme för förbättringar och att Albanien ännu inte uppfyller alla internationella krav på detta område. Detta är skälet till att kommissionen fortsätter att uppmana de albanska myndigheterna att snabbt vidta konkreta åtgärder i syfte att uppfylla alla internationella normer, särskilt dem som följer av Europarådets konvention om skydd av nationella minoriteter, som Albanien undertecknat. Denna fråga kan tas upp vid nästa möte i den rådgivande arbetsgruppen, vilket kommer att äga rum innan förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal inleds.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3696/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Togo

Kan kommissionen avseende Togo ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3680/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Zimbabwe

Kan kommissionen avseende Zimbabwe ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3708/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Uganda

Kan kommissionen avseende Uganda ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1955/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Relationerna EU-Japan

Är kommissionen i princip för att etablera frihandel i fråga om tjänster mellan EU och Japan?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(5 augusti 2002)

Japan är en viktig handelspartner för EU och kommer på tredje plats efter Förenta staterna och Schweiz när det gäller handeln med tjänster.

Detta är orsaken till att EU och Japan har inlett förhandlingar om tjänster inom ramen för Världshandelsorganisationen och utvecklingsagendan från Doha. För gemenskapens del har dessa förhandlingar till syfte att förbättra tillträdet till den japanska marknaden för tillhandahållare av tjänster från gemenskapen, och för Japans del har de till syfte att uppnå motsvarande förbättring av tillträdet till gemenskapsmarknaden för japanska tillhandahållare av tjänster. EU anser att dess mål när det gäller förbättrat marknadstillträde i Japan bäst uppnås multilateralt inom ramen för Världshandelsorganisationen. Följaktligen har EU inte föreslagit några förhandlingar om ett frihandelsavtal med Japan när det gäller tjänster och inte heller finns det något formellt förslag från Japans sida om att förhandla om ett sådant avtal.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3014/02

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Europeiska kommissionens officiella delegation i Marocko

Det har nyligen förekommit uppgifter i olika medier om den officiella delegation som Europeiska kommissionen skickat till Marocko. Denna skall bilda sig en uppfattning om hur den handlingsplan fortskrider som EU och Marockos regering utarbetat för immigrationen från Afrika.

Frågan är socialt mycket viktigt för vissa regioner i Europa, t.ex. Kanarieöarna som ligger nära Afrika och utgör EU:s yttre gräns. Hur bedömer kommissionen den rapport som den officiella delegationen har utarbetat?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(11 december 2002)

Migrationsfrågan prioriteras i det nationella vägledande programmet för Marocko 20022004 som undertecknades av Marockos regering i januari 2002. Det omfattar ett program för gränskontroller med en ungefärlig budget på 40 miljoner euro. Det särskilda programmet skall bidra till att stärka den institutionella kapaciteten, utveckla regelverket, modernisera infrastrukturen och utrustningen, utbilda personal och utveckla samarbetet mellan berörda instanser i Marocko och medlemsstaterna. För att utvärdera gränskontrollerna inom denna ram gjorde experter från medlemsstaterna och kommissionen i juli 2002 en tjänsteresa till Marocko.

Insatserna ingår i den dialog om migrationen som förs enligt gemenskapens samarbetsavtal med Marocko.

Under tjänsteresan besökte experterna de viktigaste gränsstationerna och de gränsområden som berörs mest av olaglig invandring, särskilt från södra Sahara (Casablanca, Tanger, Tétouan, Kénitra, Nador, Oujda och Lâayioune).

De marockanska myndigheterna förmedlade regeringens politiska vilja att effektivt bekämpa den olagliga migrationen och samarbeta med unionen om gränskontrollerna. I juli och september 2002 lämnades närmare upplysningar om bestämmelser på området, deras tillämpning och statistik.

Experterna kommer att avlägga rapport om besöket och de överlämnade uppgifterna inom några veckor. Därefter kommer ett arbetsprogram att utarbetas.