SKRIFTLIG FRÅGA E-3147/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Förberedelserna för och anläggandet av en motorväg genom naturskyddsområdet i Kresnaklyftan i Bulgarien finansieras med europeiska anslag

1. Känner kommissionen till den bulgariska regeringens förehavande att anlägga en motorväg genom floden Strumas dalgång? Denna flod genomflyter den västra delen av Bulgarien från norr till söder och motorvägen som skall gå genom dess dal ingår som ett led i den transeuropeiska korridoren nr 4 som går från Bulgariens huvudstad Sofia till den grekiska hamnstaden Thessaloniki. Vet kommissionen om att Phare-programmet för gränsöverskridande samarbete och Europeiska investeringsbanken redan nu bidragit till utarbetandet av ett förslag till denna väg genom försorg av det italienska företaget SPEA Ingeneria Europea?

2. Känner kommissionen också till att den planerade motorvägsförbindelsen är tänkt att gå genom klyftan norr om staden Kresna och att det dyrare alternativ som förespråkats av natur- och miljöorganisationerna och som skulle innebära att vägen drogs genom en tunnel utanför Kresnaklyftan hittills inte kommit i åtanke?

3. Kan kommissionen bekräfta att Kresnaklyftan är Bulgariens viktigaste område för skydd av unika trädarter, ormar och landsköldpaddor som är karaktäristiska för Balkan och att området på grund av rikedomen på biologisk mångfald och landskapsvärden motsvarar kriterierna för att kunna tas med i det europeiska ekologiska nätverket Natura 2000, varvid staden Kresna genom att denna oförstörda miljö bevarades skulle kunna vidareutvecklas för turism som inriktar sig på natur, landskap och hälsa?

4. Håller kommissionen med mig om att ett djupgående ingrepp i och en uppspjälkning av Kresnaklyftan och ytterområdena av staden Kresna genom vägbygge och luftföroreningar inte bara skulle motverka staden Kresnas ekonomiska möjligheter utan också strida mot Bernkonventionen (särskilt artikel 4) och efter det att Bulgarien har gått med i Europeiska unionen även mot direktiven 92/43 och 79/409? Är kommissionen därför beredd att bidra till att förhindra att medel från EU först används för att förstöra naturområden och sönderstycka ekologiska korridorer vilka sedan måste åtnjuta skydd från och med den tidpunkt då de kommit att ingå i EU:s territorium?

5. Är ni inför ett eventuellt bulgariskt medlemskap i Europeiska unionen beredd att verka till förmån för att:

a) inte bara en del av området Kresna utan hela området med sina stora värden ur naturvårdssynpunkt skall avsättas som område att beskydda,

b) det redan på projektstadiet utgås från en ändrad vägsträckning och/eller att motorvägen skall förläggas i en tunnel, så att det inte läggs ner mera pengar på ett alternativ som strider mot naturens och miljöns intressen,

c) de finansiella bidragen från Europa för motorvägsbygget i den form Bulgariens regering avser inom ramen för ISPA anknyts till ett villkor om att natur- och landskapsvärdena i Kresnaklyftan bevaras och inga ekologiska korridorer förstörs inom området?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 december 2000)

1. Kommissionen är medveten om att den bulgariska regeringen avser att bygga en motorväg genom Struma-flodens dalgång som ett led i den transeuropeiska korridoren nr 4. Kommissionen har godkänt Phare/CBC-projektet (CBC Cross-Border Co-operation) E-79 motorway study (BG9803 och BG99404). I projektet ingår bl.a. projektering, en genomförbarhetsstudie och detaljprojektering för sträckan DaskalovoKulata. Europeiska investeringsbanken har inte blivit ombedd att finansiera Struma-motorvägen. Hittills har ingen begäran om ytterligare gemenskapsstöd inkommit. Kommissionen genomför en grundlig bedömning för att försäkra sig om att kraven i tillämpliga förordningar uppfylls av alla projektförslag från länder som är mottagare av ISPA-stöd. Ett av dessa krav går ut på att man skall göra en bedömning av projektets miljöpåverkan (miljökonsekvensbeskrivning) liknande den bedömning som genomförs enligt rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 1985(1) (ändrat genom rådets direktiv 97/11/EEG av den 3 mars 1997(2)). Det är inom ramen för en sådan miljökonsekvensbeskrivning som man bör bedöma den miljömässiga känsligheten i områden som berörs av anläggningen, inklusive Kresnaklyftan.

2. Kommissionen kommer att följa planeringen av Struma-motorvägen mycket noga, särskilt via sin delegation i Sofia. Kommissionen vill därvid försäkra sig dels om att man väljer den sträckning som är minst skadlig för miljön, dels om att man om det är nödvändigt väljer en alternativ lösning till den som för närvarande planeras. Kommissionen kommer att främja möten och meningsutbyten mellan bulgariska myndigheter och bulgariska icke-statliga miljöorganisationer. Den 1 och 13 november 2000 organiserade kommissionens delegation i Sofia möten med berörda parter (dvs. borgmästaren i staden Kresna, företrädare för bulgariska icke-statliga miljöorganisationer, entreprenadfirman, det organ som har ansvaret för genomförandet av CBC-projektet samt det bulgariska vägverket). Under dessa möten diskuterades tänkbara alternativa motorvägssträckningar.

3. Kommissionen är väl medveten om Kresnaklyftans betydelse ur miljösynpunkt. I Kresnaklyftan finns det olika typer av livsmiljöer som omfattas av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(3). I området kring Kresnaklyftan förekommer dessutom växt-, fisk-, groddjurs- och reptilarter som omfattas av bilagorna till direktivet. Av dessa skäl vidtar kommissionen de åtgärder som beskrivs i punkt 1 och 2 ovan för att detta område som är viktigt genom sin biologiska mångfald skall kunna bevaras intakt.

4. och 5. Om Bulgarien skulle besluta sig för att begära att Kresnaklyftan skall tas med i Natura 2000-nätverket, är kommissionen beredd att stödja en sådan begäran.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 73, 14.3.1997.

(3) EGT L 206, 22.7.1992.