SKRIFTLIG FRÅGA E-3856/97 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Möjlighet till administrativt överklagande av kommissionens meddelanden

I kommissionens meddelanden om tillträde eller ej för sökande till uttagningsprov eller program finns normalt (i bästa fall) upplysningar, förklaringar och motiveringar av olika slag.

En medborgare som sökt till ett uttagningsprov eller ett program informeras dock aldrig om hur man kan överklaga beslut på grund av att de är godtyckliga. I den nationella lagstiftningen däremot och i enlighet med aktuella bestämmelser i den administrativa rätten informeras medborgaren om sina rättigheter att överklaga och får konkret information om de rättsliga bestämmelser som finns på området.

Kan kommissionen meddela om den avser att i sina svar, positiva och negativa, på medborgarnas ansökningar införa information om vilka möjligheter till överklagande som finns, för att avhjälpa eventuella demokratiska underskott?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (29 januari 1998)

Kommissionen anser inte att det är nödvändigt att uttryckligen ange hur man överklagar beslut i brev till sökande till uttagningsprov eller program. I medlemsstaterna finns ofta flera olika typer av överklaganden av beslut och domar från förvaltning och domstolar, med olika villkor, krav och tidsfrister beroende på vilken myndighet som fattat beslutet. Detta gör en exakt utformad överklagandehänvisning nödvändig. Inom gemenskapsrätten, däremot, är systemet enkelt och klart.

Kommissionens beslut, vare sig de fattas av kollegiet (kommissionsledamöterna tillsammans), på kollegiets vägnar av en av dess medlemmar eller av en annan instans till vilken beslutsrätt delegerats, t.ex. en uttagningskommitté, fattas enligt kollegialitetsprincipen, dvs. i kommissionens namn ((Se t.ex. artiklarna 1, 2 och 11 i kommissionens arbetsordning av den 17 februari 1993 (EGT L 230, 11.9.1993), ändrad genom kommissionens beslut 95/148 av den 8 mars 1995 (EGT L 97, 29.4.1995). )).

I andra fall, till exempel begäran om tillgång till handlingar, nämns regelmässigt i avslagsbesluten att beslutet kan överklagas till generalsekreteraren, som har rätt att fatta beslut på kommissionens vägnar.

Följaktligen finns ingen administrativ överklagandeväg, t.ex. till en överordnad myndighet eller till en tillsynsmyndighet, för den typ av beslut som parlamentsledamotens fråga gäller, eftersom dessa beslut anses fattade av kommissionen. Däremot kan besluten ¨överklagas¨ i domstol.

Förutsättningarna för att överklaga via domstol är desamma för alla typer av beslut: Enligt artikel 173 i EG-fördraget kan varje fysisk eller juridisk person inom två månader väcka talan vid någon av EG-domstolens två instanser mot kommissionsbeslut som riktar sig till honom. Enskilda personer skall väcka talan vid förstainstansrätten. Vidare är EG-domstolen, enligt artikel 179 i EG-fördraget, behörig att avgöra alla tvister mellan gemenskapen och dess anställda inom de gränser och på de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna. Denna bestämmelse gäller även deltagare i uttagningsprov. Enligt artikel 91.3 i tjänsteföreskrifterna skall överklagande ske inom tre månader ((Enligt domstolens fasta praxis kan talan mot uttagningskommitténs beslut normalt väckas vid domstolen direkt. Om den som beslutet gäller har vänt sig med klagomål till tillsättningsmyndigheten räknas tidsfristen för att väcka talan från den dag då tillsättningsmyndigheten uttryckligen eller tyst avslog klagomålet (beslut av den 8 november 1988 i mål 264/88, Valle Fernandez, Rec. 1988 * att, s. 11). )).