ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3329/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Förfarande vid granskning av statliga stöd till Olympic Airways

Av kommissionens svar av den 11 juni 2002 på min fråga (H-0369/02), om kommissionens förfarande vid granskningen av de stöd som Grekland beviljat Olympic Airways, framgår att kommissionen kommer att fatta ett slutgiltigt beslut så snart den i detalj utrett alla inlämnade anmärkningar från de grekiska myndigheterna och berörda tredje parter.

Det beslut kommissionen kommer att fatta är viktigt och avgörande för Olympic Airways framtid. Mer än sex månader har nu förflutit sedan de berörda parternas anmärkningar lämnades in. Jag undrar därför när kommissionen kommer att avge sitt slutgiltiga yttrande beträffande de stöd som beviljats Olympic Airways? Är kommissionen nu förmögen att kommentera de uppgifter den förfogar över?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(16 januari 2003)

Den 6 mars 2002(1) inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som avses i artikel 88.2 i EG-fördraget, för att undersöka huruvida statligt stöd förekommit och huruvida det stöd till det grekiska flygbolaget Olympic Airways som kommissionen godkänt 1998(2) eventuellt har missbrukats.

Den 11 december 2002 kom kommissionen fram till att de stöd som Grekland(3) fram till dess beviljat Olympic Airways var oförenliga med EG-fördraget. De stöd som kommissionen beviljat 1994 och 1998 hade missbrukats, och Olympic Airways hade dessutom fått ytterligare illagala stöd. Dessa stöd har givit Olympic Airways omotiverade konkurrensfördelar. Kommissionen har uppmanat Grekland att återkräva de stödbelopp som utbetalats efter 1998 och som är oförenliga med fördraget.

Däremot har kommissionen kommit fram till att andra grekiska åtgärder till stöd för Olympic Airways inte utgör statligt stöd(4). Kommissionen har därför inte motsatt sig det lån på 19,5 miljoner euro som företaget fick från den grekiska staten i februari 2002. Likaså har man kunnat fastställa att företaget inte har beviljats några förmåner inom ramen för infrastrukturen för bränsledistribution, att den ersättning som Olympic Airways erhållit för flytten till den nya flygplatsen Spata inte omfattar stödelement, och att inte heller den åtgärd som ger företaget rätt att betala en minskad moms-sats på 8 % på inlandsflyg och på den kommersiella skulden till Olympic Catering utgör statligt stöd.

(1) EGT C 98, 23.4.2002.

(2) EGT L 128, 21.5.1999.

(3) Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

(4) Granskningsförfarandet avseende dessa åtgärder inleddes den 6 mars 2002 till följd av två klagomål som inkommit i oktober 2000 och juli 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3110/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(29 oktober 2002)

Ämne: Brott som begåtts av den israeliska premiärministern Ariel Sharon

Under de senaste dagarna har den israeliska armén, på order av premiärminister Ariel Sharon, mördat dussintals personer, även barn, i de ockuperade palestinska områdena. När ämnar rådet politiskt och entydigt fördöma den israeliska ledaren för dessa brott mot mänskligheten och vidta nödvändiga repressalier?

Svar

(3 mars 2003)

Europeiska unionen är verkligen allvarligt oroad över de fortsatta konflikterna mellan israeler och palestinier och djupt bedrövad över den nästan dagliga förlusten av människoliv i civilbefolkningen. EU kommer att fortsätta att begära att båda parter visar största möjliga återhållsamhet och gör sitt yttersta för att omedelbart upphöra med våld och terror, och kommer inte att avhålla sig från att upprepa detta också till den israeliska sidan.

Det bör samtidigt betonas att det är parterna själva som svarar för att söka nå fred genom förhandlingar. Europeiska unionen förblir för sin del redo att i nära samarbete med kvartetten och alla berörda parter fortsätta att bidra till ansträngningarna att nå en slutgiltig och rättvis lösning på Mellanösternkonflikten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3073/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(25 oktober 2002)

Ämne: Användning av epoxiderivat inom vinodling

Detta är tilläggsfrågor till en tidigare fråga som nyligen ställdes i samma ämne (E-3050/02).

Ecocert Italia är en organisation som utför kontroller över ekologisk märkning av bland annat vin. Denna organisation erkänner inte vin som mognat i fat som behandlats med epoxiderivat som ekologisk. Å andra sidan tillåter inte den italienska hälsoorganisationen USL att ekologiska vindodlare framställer vin i betongfat utan att insidan på dessa först behandlats med epoxi.

Är kommissionen vid det här laget övertygad om att användning av epoxi inte innebär fara för folkhälsan? Om så inte är fallet, vilka åtgärder avser kommissionen att vidta och vilka alternativ föreslår den?

Tillåter kommissionen framställning av vin i direkt kontakt med betong? Om inte, vilka argument har kommissionen för att försvara detta förbud?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3050/02 och E-3073/02ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(6 december 2002)

Behållare för vin skall uppfylla de allmänna kraven i rådets direktiv 89/109/EEG av den 21 december 1988 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel(1).

Enligt artikel 2 i det direktivet skall material och produkter vara tillverkade med sådana metoder att de under normala eller förutsebara användningsförhållanden inte överför sina beståndsdelar till livsmedel i sådana kvantiteter som skulle kunna

- utgöra en fara för människors hälsa,

- medföra en oacceptabel förändring av livsmedlens sammansättning eller en försämring av deras sensoriska egenskaper.

Användningen av vissa epoxiderivat, särskilt BADGE, BFDGE och NOGE, i material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel regleras genom kommissionens direktiv 2002/16/EG av den 20 februari 2002 om användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Konsumenthälsan skyddas om producenterna av epoxiderivaten följer bestämmelserna i direktiv 2002/16/EG.

Därför anser kommissionen att material eller produkter som uppfyller kraven i dessa direktiv kan användas för lagring av vilken typ av livsmedel som helst, och detta gäller även betongkar.

Genom artikel 37 i rådets förordning (EEG) nr 2392/89 av den 24 juli 1989 om allmänna bestämmelser om beskrivning och presentation av vin och druvmust(2) fastställs villkoren för lagring av vin och produkter från vinsektorn. I dessa villkor anges inte sammansättningen eller karaktäristika hos de material som används på insidan av lagringskärl. I gemenskapens lagstiftning fastställs inte heller några närmare regler.

Oenigheten mellan de italienska myndigheterna och organisationen Ecocert tyder inte på att det föreligger något behov av ytterligare europeiska bestämmelser om användningen av epoxiderivat, eftersom deras användning i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel regleras på gemenskapsnivå genom direktiv 2002/16/EG.

(1) EGT L 40, 11.2.1989.

(2) EGT L 232, 9.8.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3043/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(24 oktober 2002)

Ämne: Utgifter som ligger utanför budgeten i den offentliga sektorn

Enligt den officiella tidningen av den 10 oktober 2002 uppgår underskottet i det portugisiska utbildningsministeriet till 312 miljoner euro 2002.

Utbildningsministern motiverar detta med att de kommer att utnyttja större anslag än planerat i ändringsbudgeten. Trots att en serie åtgärder vidtagits för att kontrollera underskottet har detta ökat i ännu snabbare takt.

Även om utbildningsministeriet inte är det enda fallet där man talar om ett underskott som ligger utanför budgeten, är det emellertid det första fallet där ansvarig minister påtar sig ansvaret.

Kan kommissionen ange hur detta sektorsunderskott beaktas vid beräkningen av underskottet i den offentliga sektorn och motivera sitt svar med utgångspunkt i de bestämmelser som gäller för nationalräkenskaperna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3042/02, E-3043/02 och E-3044/02ingivet av Pedro Solbes Mira för kommissionen

(25 november 2002)

I nationalräkenskaperna skall utgifterna enligt ENS 95 (Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet) bokföras enligt principen om periodiserad redovisning, vilket innebär att de tas upp när utgiftsåtagandet ingås och inte, som vid kassaredovisning, när utbetalningen sker. I den ekonomiska rapport som åtföljer tilläggsbudgeten för 2002 anges att regleringen av upplupna kostnader dvs. betalning för tidigare budgetårs åtaganden totalt uppgick till 2,1 miljarder euro, vilket motsvarar 1,6 % av den beräknade bruttonationalprodukten (BNP) 2002.

Vad gäller utbildningsministeriets underskott utanför budgeten bör det understrykas att kommissionens övervakningsuppgift är inriktad på att bedöma den offentliga sektorns finanser som helhet och inte på att granska enskilda sektorer inom dessa finanser, såvida inte en sådan sektor uppvisar sådana särdrag att målen för de offentliga finanserna som helhet äventyras. Vidare förefaller det underskott som ledamoten hänvisar till härröra från de offentliga räkenskaperna och reglerna enligt nationalräkenskapssystemet verkar inte ha följts.

Målet för de offentliga finanserna som helhet är enligt den ekonomiska rapport som åtföljer 2003 års budget 2,4 % av BNP beräknats utifrån nationalräkenskaperna. Vid uppföljningen av medlemsstaternas offentliga finanser och i synnerhet för tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten är de som anges i nationalräkenskaperna. Kommissionen känner för övrigt inte till någon annan officiell prognos för Portugals offentliga underskott 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3007/02

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till rådet

(23 oktober 2002)

Ämne: Självbestämmande på västra Papua

Rådet känner säkert till att folket på västra Papua sedan 1963 har varit i händerna på den indonesiska militären, samma militär som så brutalt kontrollerade folket i Östtimor.

Har rådet åtagit sig att stödja den internationella kampanjen som uppmanar FN:s generalsekreterare Kofi Annan att se över den FN-stödda Act of Free Choice så att folket på västra

Papua kan få verklig möjlighet att uttrycka sina åsikter om vem som skall regera, i stället för skenomröstningen i slutet av 60-talet?

Om rådet inte har gjort detta åtagande, varför har det inte agerat, och kommer det att göra något nu?

Svar

(20 februari 2003)

1. Rådet har vid upprepade tillfällen understrukit betydelsen av ett starkt, demokratiskt, enat och välmående Indonesien, vars territoriella integritet det konsekvent och bestämt har stött. EU har därför inte engagerat sig i den internationella kampanjen för omprövning av Papuas ställning.

2. Likväl har EU vid flera tillfällen inför de indonesiska myndigheterna uttryckt allvarlig oro över den politiska och ekonomiska situationen i Papua liksom situationen beträffande mänskliga rättigheter. EU har enträget manat den indonesiska regeringen att snabbt och beslutsamt ta itu med de talrika problemen i denna provins, att förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna och den papuanska befolkningens inhemska kultur samt att verka för ekonomisk och social utveckling i provinsen. EU underströk särskilt behovet att till fullo sätta lagen om särskilt självstyre för Papua i verket och att utreda övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, däribland mordet på den framträdande papuanske ledaren Theys Eluay, för att ställa förövarna av dessa brott inför rätta.

3. EU:s beskickningschefer i Jakarta besökte Papua i mars 2002 och har haft omfattande samtal med offentliga tjänstemän, icke-statliga organisationer och religiösa ledare och stamledare för att få en uppfattning om läget och understryka EU:s starka intresse av den politiska och sociala utvecklingen i Papua. EU fortsätter att nära följa utvecklingen i denna provins och kommer vid behov att ta upp de olika problemen igen med Indonesiens regering.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3462/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(6 december 2002)

Ämne: Ekonomisk integration

Kan kommissionen beräkna hur stor andel av varje medlemsstats BNP som utländska (inklusive andra medlemsstaters) bolag svarar för?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(27 januari 2003)

En lämplig indikator är storleken på det mervärde som utlandskontrollerade företag genererar i förhållande till det som genereras av hela näringslivet (inklusive de företag som kontrolleras av dem som sammanställer de ekonomiska uppgifterna).

Till svaret fogas resultat som hämtats från statistik rörande företagsstrukturer och omfattar uppgifter för sju deltagande medlemsstater för referensåret 1999. För ytterligare information hänvisas till publikationen Foreign-owned enterprises som innehåller uppgifter för referensåret 1997 och Statistics in Focus Foreign-owned enterprises med uppgifter för referensåret 1998. Dessa publikationer kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat(1).

>Plats fÄHor tabell>

För Frankrike och Luxemburg används antalet anställda som alternativ parameter

Berörda avdelningar: NACE-avdelningarna CI och K

Detta mått är emellertid inte tillgängligt för alla medlemsstater eller för unionen som helhet. Ett utkast till en förordning om utländska närstående bolags struktur och verksamhet behandlas för närvarande på initiativ av Eurostat. En sådan rättslig ram skulle göra det möjligt att få fram den efterfrågade informationen både för alla medlemsstater och för unionen som helhet.

(1) Se även kommissionens svar på skriftlig fråga E-3453/02 från parlamentsledamoten, Se s. 210.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2714/02

från Baroness Sarah Ludford (ELDR) till rådet

(26 september 2002)

Ämne: Tvångsrepatriering av nordkoreanska flyktingar från Kina

Under de senaste åren har tiotusentals nordkoreaner flytt svält och förföljelse i Nordkorea och illegalt tagit sig över gränsen till Kinas nordöstra provinser.

Sedan 1999 har den kinesiska regeringen med tvångsmetoder återvisat dessa flyktingar och asylsökande till Nordkorea. Den kinesiska regeringen betraktar dem som ekonomiska invandrare och därigenom även som illegala invandrare. Under det senaste året har man slagit anmärkningsvärt hårt till mot dessa flyktingar och tvångsrepatrieringen har intensifierats ytterligare.

Detta sker trots det faktum att många av flyktingarna, efter att ha flytt från ett land som Nordkorea, med ett beklagansvärt rykte vad gäller mänskliga rättigheter, utan tvekan kan ställa genuina anspråk på asylstatus. Nordkoreanerna går, efter att ha utlämnats av Kina, ett mycket osäkert öde till mötes i sitt hemland, ett öde som kan inbegripa fängslande, tortyr, i vissa fall godtycklig avrättning eller död i häkte på grund av sjukdomar och svält (källa: Amnesty International).

Genom tvångsrepatrieringen vägrar den kinesiska regeringen flyktingarna tillgång till förfaranden som skulle avgöra deras eventuella flyktingstatus. Detta strider mot den grundläggande principen om att en flyktingssökande inte skall avvisas som ingår i konventionen om flyktingstatus från 1951, som Kina undertecknat.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att garantera att nordkoreanska flyktingars och asylsökandes rättigheter respekteras, och för att se till att de ges tillgång till ett rättvist och oberoende asylförfarande, i enlighet med konventionen om flyktingstatus från 1951? Går rådet med på att ta upp frågan om orättvis tvångsrepatriering av nordkoreanska flyktingar vid nästa runda av den dialog mellan EU och Kina om mänskliga rättigheter som förs vartannat år?

Svar

(6 februari 2003)

1. Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till sitt svar på parlamentsfråga nr 2232/02 som fortfarande är giltigt.

2. Rådet tog återigen upp frågan med de kinesiska myndigheterna vid den följande rundan i dialogen mellan EU och Kina om de mänskliga rättigheterna som ägde rum i Peking i november 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3249/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Utvärdering av ECHO:s Global Plan 2000 Angola

I den sammanfattande rapporten om utvärderingen av ECHO:s Global Plan 2000 Angola ingår tio rekommendationer.

1. Kan kommissionen ge besked om hur den reagerat på innehållet i var och en av punkterna?

2. Har kommissionen gjort några förbättringar?

3. Om så är fallet: vilka då?

4. Om inte: varför har kommissionen inte gjort några förbättringar?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(9 januari 2003)

Den oberoende utvärderingen bekräftade att det var riktigt av ECHO (kontoret för humanitärt bistånd) att ändra inriktningen på sitt program för Angola. Detta innebar att stöd till inrättningar för sekundär vård övergavs till förmån för ECHO:s huvuduppdrag, nämligen katastrofbistånd. I utvärderingen angavs även att denna strategi i hög grad medverkat till att tydligare avgränsa ECHO:s ansvarsområde och att koncentrera ECHO:s verksamhet på dess huvuduppdrag.

ECHO:s övergripande plan för Angola 2002 stödde sig på utvärderingen, och ECHO:s fortsatta inriktning på dess huvuduppdrag visade sig vara särskilt betydelsefull när den verkliga omfattningen av den humanitära krisen i Angola blev känd efter vapenvilan i april 2002. ECHO:s strategi för 2003 kommer att ha samma uppläggning och inriktas på livräddande hälsovård, livsmedelsförsörjning, katastrofbistånd och logistik i områden som nyligen blivit tillgängliga. Så snart krissituationen stabiliserat sig kommer man även att försöka koppla ihop insatserna med lämpliga instrument som ersättning för katastrofbiståndet.

ECHO har fortgående kontakt med sina partner, både på huvudkontoret och på fältet, bilateralt och inom ramen för dialoger om strategisk programplanering. ECHO:s årliga strategi, den humanitära strategin för enskilda länder och en sammanfattning av de övergripande planerna, beslut och utvärderingar finns tillgängliga på Internet.

En sammanställning av den praktiska uppföljningen kommer att sändas direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2254/02

från Marianne Eriksson (GUE/NGL) till rådet

(17 juli 2002)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Västsahara

När EU-parlamentets ad hocdelegation för Västsahara var i Västsahara i februari fick vi träffa representanter från olika intresseorganisationer. Därefter förlorade tre av dem sina jobb som en direkt följd av kontakten med parlamentet; Moumen Mohamed Mahmoud, National Promotion, Moutik Elhoussine, Saharasektionen av Forum of Truth and Justice och Noumria Brahim, Saharasektionen av Forum of Truth and Justice. Är rådet medvetet om detta och vilka åtgärder kommer det att vidta?

Svar

(6 februari 2003)

Rådet känner inte till de händelser som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till.

Allmänt sett stöder rådet till fullo FN:s strävanden, det må vara på dess högkvarter i New York eller på fältet genom dess grupp för folkomröstningen i Västsahara (Minurso). Rådet noterade att FN:s säkerhetsråd har beslutat att förlänga Minursos mandat till och med den 31 januari 2003. I detta sammanhang verkar rådet för kontakter som kan bidra till ett klimat av förtroende mellan parterna, också på det mänskliga planet, för att nå fram till en hållbar lösning och med full respekt för de mänskliga rättigheterna. Rådet uppmanar Marocko att fortsätta sina insatser när det gäller respekten för de mänskliga och medborgerliga rättigheterna i Västsahara samt fortsätta samarbetet med Internationella rödakorskommittén (ICRC) för att i synnerhet få klarhet i var de försvunna saharierna befinner sig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2242/02

från James Nicholson (PPE-DE) till rådet

(23 juli 2002)

Ämne: Förtryck av nordkoreanska flyktingar

Ca 150 000 flyktingar tros gömma sig på den kinesiska sidan av gränsen mellan Kina och Nordvietnam. Kina nekar dessa människor flyktingstatus och om de upptäcks riskerar de att utsättas för brutal och omänsklig behandling och skickas tillbaka till Nordvietnam. Om de misstänks för samröre med kristna utsätts de för de grymmaste av straff.

Om det upptäcks att en fånge har konverterat till kristendom kan detta leda till grov tortyr, internering i fasansfulla arbetsläger eller summarisk avrättning.

Har rådet på något sätt tagit upp frågan om dessa flyktingars svåra situation med myndigheterna i Kina och Nordvietnam? Kan det ange vilka garantier det har fått om att sådana missförhållanden kommer att upphöra?

Svar

(6 februari 2003)

1. Rådet är medvetet om den allvarliga situationen för de nordkoreanska flyktingarna och delar den ärade parlamentsledamotens oro i frågan. EU har upprepade gånger tagit upp sina allvarliga farhågor vid kontakter på hög nivå med Peking och Pyongyang. EU kommer att fortsätta att uppmana båda berörda parter att respektera mänskliga rättigheter och internationell humanitär lagstiftning, inbegripet flyktinglagstiftning, som de anslutit sig till oavsett om motiven till att passera gränserna är av humanitär eller politisk natur.

2. EU diskuterade frågan med den nordkoreanska sidan under genomgången om de mänskliga rättigheterna för EU:s beskickningschefer i mitten av maj, och under EU:s senaste trojkabesök i Pyongyang i mitten av juni 2002. Vid dessa tillfällen uppmanade EU i synnerhet Nordkorea att respektera de mänskliga rättigheterna för personer som kvarhålls vid gränsen eller som repatrieras av Kina mot sin vilja. EU uppmanade även Nordkoreas regering att göra ytterligare insatser för att öka levnadsstandarden för sin befolkning i isolerade områden som gränsar till Kina.

3. EU förde även flera uppriktiga och ingående diskussioner med de kinesiska myndigheterna, både inom ramen för EU:s regelbundna politiska dialog och dialogen om de mänskliga rättigheterna, där det senaste mötet hölls i Madrid i början av mars. EU uppmanade den kinesiska sidan att även fortsättningsvis inta en pragmatisk hållning till asylsökande som söker tillflykt hos EU-ambassaderna, och att ta itu med de grundläggande orsakerna till problemen med fullt iakttagande av sina skyldigheter enligt konventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951. EU uppmanade Peking att uppmuntra Nordkorea att inte straffa de som återvänder, och uttryckte en förhoppning om att tvångsrepatriering inte skulle fortsätta så länge bestraffning förekommer. Slutligen förklarade EU att man är beredd att arbeta tillsammans med de kinesiska myndigheterna, icke-statliga organisationer och FN-organ för att förbättra situationen för nordkoreaner i Kina.