SKRIFTLIG FRÅGA E-0429/00

från Ioannis Averoff (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(23 februari 2000)

Ämne: Finansieringen av jordbrukets utveckling i Grekland

Jordbrukets utveckling kommer hädanefter att vara den andra pelare som den gemensamma jordbrukspolitiken vilar på, och i rättsligt hänseende stödjer den sig på rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999(1).

Kommissionen förhandlar just nu med medlemsstaterna om de tredje gemenskapsstödramarna.

I Greklands fall där en särskilt stor del av befolkningen, ca 20 procent, är sysselsatt inom jordbruket är jordbrukets utveckling ett speciellt viktigt område som kräver stor varsamhet.

I de grekiska myndigheternas förslag inför den tredje gemenskapsstödramen uppgår den avsatta andelen endast till 11,87 procent, och dessutom innefattar detta anslag både jordbruk och fiske, samtidigt som man avsätter 36,7 procent till transporter. I den första gemenskapsstödramen och då fanns inte ens någon särskild förordning om jordbrukets utveckling var andelen 12,9 procent och i den andra 13,7 procent. I den tredje sker alltså en kraftig minskning.

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att de grekiska myndigheterna skall lägga tillräcklig vikt vid landsbygden och den del av den grekiska befolkningen som är sysselsatt inom lantbruket?

(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 mars 2000)

Kommissionen önskar först och främst försäkra ledamoten om att landsbygdsutveckling verkligen utgör den andra pelare som den gemensamma jordbrukspolitiken vilar på. Därutöver bör påpekas att rådets grundförordning för landsbygdsutveckling, rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar, innehåller bestämmelser om åtgärder som antingen finansieras av utvecklingssektionen eller av garantisektionen vid EUGFJ.

När det gäller de regioner och medlemsstater som omfattas av mål 1 i strukturfonderna (vilket är fallet för Grekland) medfinansieras åtgärder enligt den aktuella förordningen från två håll. Vissa åtgärder medfinansieras av EUGFJ:s garantisektion medan andra finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion.

På grundval av de program som redan har överlämnats till kommissionen av de grekiska myndigheterna för medfinansiering, framgår att de särskilda programmen för landsbygdsutveckling (medfinansierade av de två sektionerna vid EUGFJ) för perioden 20002006 uppgår till 2 600 miljoner drachmer (1999 års priser). Detta begärda belopp utgör 16 % av den sammanlagda summan för samtliga utvecklingsprogram som kommer att medfinansieras av gemenskapen dvs ramen för gemenskapsstöd, Sammanhållningsfonden och EUGFJ:s garantisektion.

Slutligen bör påpekas att den grekiska landsbygden och dess befolkning, förutom från EUGFJ, kommer att motta medel ur Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden och Fonden för fiskets utveckling (FFU). Dessa fonder som finansierar transregionala, regionala och lokala program har direkt positiv effekt för landsbygdsbefolkningen.