ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0813/01

från Bernard Poignant (PSE) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Situationen avseende fiske av havsabborre

För snart ett år sedan ställdes det en skriftlig fråga om situationen avseende fiske av havsabborre och om hur det stod till med bestånden av denna fiskart (E-1334/00)(1). Någon förbättring verkar knappast ha inträtt. Tvärtom: mängden havsabborre som fångas i trål har ökat rent explosionsartat.

Nu inställer sig frågan om det går att införa en särskild fiskelicens, som skulle vara utfärdad på undantagsbasis och inte kunna överföras, för att fångstuttaget skulle kunna fås att motsvara beståndets förmåga till självförnyelse.

Likaså inställer sig frågan om huruvida havsabborren kunde fridlysas under den period då den är som mest sårbar, alltså från och med den 15 februari till och med den 31 mars.

Hur ser kommissionen på dessa två förslag?

(1) EGT C 81 E, 13.3.2001, s. 28.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 maj 2001)

Som nämndes i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga(1), har kommissionen bett Internationella havsforskningsrådet (ICES) att utarbeta en rapport om hur mycket havsabborre som fiskas i nordöstra Atlanten och att komma med förslag på tekniska åtgärder för att lösa detta problem. Berörd arbetsgrupp inom ICES väntas lämna sin rapport i detta ärende i maj 2001. Rapporten kommer att ligga till grund för kommissionens fortsatta överväganden på detta område.

Båda de möjligheter som parlamentsledamoten föreslår är möjliga, men det går inte att besluta om exakta förvaltningsåtgärder förrän ICES har lämnat sin rapport och kommissionen har tagit ställning till frågan.

(1) EGT C 81 E, 13.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0781/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Offentliggörande av OLAF:s rapport

Otvivelaktigt finns det ett stort allmänt intresse av att bedrägerierna vid kommissionens informationskontor i Stockholm fullt ut klargörs offentligt för att undvika fortsatta spekulationer.

Kommer kommissionen att offentliggöra OLAF:s rapport om bedrägerierna på kommissionens informationskontor i Stockholm? Om inte, kan kommissionen motivera varför man vill ha fortsatt hemligstämpel på OLAF:s rapport?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(29 juni 2001)

Kommissionen har redan tidigare redogjort för sin uppfattning om ett eventuellt offentliggörande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i svaret på skriftliga frågan P-3457/00 från Marit Paulsen(1). I svaret angav kommissionen att rapporten överlämnats till kommissionen och svenska rättsliga myndigheter enligt bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning(2). Alla uppgifter som överlämnats eller inhämtats i utredningen omfattas av tystnadsplikt. Uppgifterna får endast överlämnas till sådana personer inom gemenskapernas eller medlemsstaternas institutioner som på grund av sin befattning skall känna till dem. De får inte användas i andra syften än att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet.

Genom att anta förordning (EG) nr 1073/1999 har lagstiftaren, det vill säga parlamentet och rådet, gett uttryck för den åsikten, att allmänintresset kräver att rapporter av detta slag förblir sekretessbelagda.

OLAF uppger att man med tillstånd från svenska rättsliga myndigheter överlämnade rapporten till parlamentets budgetkontrollutskott den 19 mars 2001. Det skedde på utskottets begäran och med förbehåll för sekretess.

Den rättsliga utredningen i Sverige pågår fortfarande.

Kommissionen kommer att hålla parlamentet underrättat om ärendets vidare utveckling.

(1) EGT C 163 E, 6.6.2001.

(2) EGT L 136, 31.5.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1677/01

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Ny definition av nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS)

Kommissionen har lagt fram ett förslag till en ny definition av nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS), som används för strukturfondernas geografiska avgränsning och som ligger till grund för de beslut som skall fattas inför nästa programperiod.

Den geografiska indelningen på grundval av dessa statistiska enheter skall ta hänsyn till de olika regioner, rika som fattiga, som befinner sig inom en och samma medlemsstat.

I hur stor utsträckning och på vilket sätt kommer kommissionen att knyta denna omdefiniering till den nya utformningen av sammanhållningspolitiken?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(30 juli 2001)

Förslaget till ny förordning syftar inte till att omdefiniera de statistiska geografiska enheterna (NUTS) som används för att genomföra sammanhållningspolitiken, utan för att lindra den aktuella klassificeringens avsaknad av rättslig grund.

Kommissionen avser inte att genom förordningen ändra befintliga avgränsningar för regionerna i gemenskapen som fastställs i den aktuella klassificeringen NUTS från Europeiska gemenskapernas statitikkontor. Tvärtemot föreslår den att mer överskådliga regler införs för att inrama kommande ändringar av klassificeringen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0441/01

från Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen

(16 februari 2001)

Ämne: Rekryteringen av fast anställda tjänstemän till Europeiska kommissionen

Kan kommissionen ge besked om:

1. Hur många fast anställda tjänstemän, fördelade enligt nationalitet, kategori och grad, den sedan den 1 januari 1991 rekryterat med hjälp av öppna urvalsprov?

2. Hur många av dessa nya tjänstemän, fördelade enligt nationalitet, kategori och grad, som därefter slutat sin tjänst hos kommissionen för gott? Hur många som för närvarande har tjänstledigt utan lön (CCP), fördelade enligt nationalitet, kategori och grad?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 april 2001)

Kommissionen har anställt 5 119 tjänstemän (fast anställning) genom öppna uttagningsprov fr.o.m. januari 1991 t.o.m. slutet av februari 2001.

>Plats fÄHor tabell>

Tabellen omfattar de tjänstemän som anställts inom ramen för driftsbudgeten (budget de fonctionnement) och i den ingår även siffror för Publikationskontoret och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

En tabell med fördelning efter nationalitet, löneklass och lönegrad översänds direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

Av dessa tjänstemän har 171 (3,34 %) definitivt avslutat sin anställning vid kommissionen sedan 1991. De främsta orsakerna är uppsägning (94), förflyttning till annan EU-institution (54) samt invaliditet (15). En tabell med fördelning efter nationalitet, löneklass och lönegrad översänds direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

För närvarande (början av mars 2001) är 194 (3,79 %) av dessa nya tjänstemän tjänstlediga utan lön (CCP). En tabell med fördelning efter nationalitet, löneklass och lönegrad översänds direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0320/01

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Varvsindustrin

Nyligen meddelade kommissionen att den tänker lägga fram förslag om en tillfällig skyddsmekanism för den europeiska varvsindustrin, på grund av den illojala konkurrens som Korea utövat sedan flera år tillbaka. Mekanismen skulle i så fall träda i kraft den 1 maj 2001.

Exakt vad skulle den tillfälliga skyddsmekanismen bestå i?

Vilka åtgärder tänker man vidta för att stödja våra skeppsvarv under tiden fram till det angivna datumet?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(11 april 2001)

Kommissionen beslutade den 29 november 2000 att den, om någon förhandlingslösning med Sydkorea inte kunnat uppnås under tiden fram till och med den 1 maj 2001, skulle kunna föreslå att det införs en tillfällig stödmekanism, i avvaktan på resultaten av en eventuell åtgärd inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO).

Kommissionen har redan börjat överväga hur en sådan tillfällig stödmekanism skulle kunna utformas. Den skulle vara begränsad till de marknadssegment där gemenskapens varvsindustri direkt drabbats av snedvridningen av konkurrensen på den internationella marknaden.

Den undersökning som nu pågår (med stöd av förordningen rörande handelshinder)(1) bör slutföras före den 1 maj i år så att kommissionen kan avge rapport till rådet vid den tidpunkten.

Detta förfarande erbjuder i alla händelser den sydkoreanska parten en möjlighet att föreslå hur man skall kunna lösa de problem som konstaterats och kan leda till att världsmarknadspriserna avsevärt förbättras i riktning mot en ekonomiskt hållbar nivå. Kommissionen tog upp denna fråga i samband med sina överläggningar med den sydkoreanska handelsministern och industriministern i Söul den 14 och 15 februari 2001.

Om det inte är möjligt att via bilaterala kontakter komma fram till en för gemenskapen tillfredsställande lösning avser kommissionen att genomföra de riktlinjer som den har formulerat och som godkändes av rådet (industri) den 5 december 2000.

Skeppsvarven i gemenskapen har inom ramen för förordning (EG) nr 1540/98(2) alltjämt möjlighet att komma i åtnjutande av andra former av industristöd (innovationsstöd, forsknings- och utvecklingsstöd, regionalt stöd för moderniseringsändamål samt omstruktureringsstöd) som kan underlätta deras anpassning till den internationella konkurrensen.

Kommissionen avser sålunda att utnyttja alla till buds stående medel för att fortsätta att värna den europeiska industrin.

(1) Rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (EGT L 349, 31.12.1994).

(2) Rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (EGT L 202, 18.7.1998).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1314/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) och Roger Helmer (PPE-DE) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: En bedömning av konsekvenserna för näringslivet av att euron införs

1. Kan kommissionen ge besked om den utfört någon bedömning av vilka konsekvenser det kommer att få för näringslivet att euron införs?

2. Om kommissionen utfört en sådan bedömning, kan kommissionen i så fall ge besked om hur den gjordes och framlägga några resultat?

3. Om kommissionen inte utfört någon sådan bedömning, kan kommissionen i så fall förklara varför den inte gjort det, mot bakgrund av att det troligen kommer att få långtgående konsekvenser för näringslivet i Europa att euron införs?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

1. och 2. Kommissionen har inte utfört någon konsekvensbedömning för företagen av euroinförandet eftersom det här förfarandet endast är avsett för lagförslag. Effekterna av skapandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) granskades noggrant av kommissionen i flera rapporter och i arbetsgrupper, t.ex. rapporten från arbetsgruppen om tekniska aspekter och kostnaden för dubbelprissättningen(1) och rapporten från arbetsgruppen om små företag och euron(2). Den här frågan har även diskuterats vid flera rundabordskonferenser, speciellt de som arrangerades av kommissionen i Bryssel maj 1997 och februari 1998 där en positiv effekt av euron på olika ekonomiska sektorer av ekonomin erkändes. Parlamentet har varit nära associerat med arbetet och har givit sitt fulla stöd till införandet av euron.

3. Genomförandet av EMU kommer definitivt ha en positiv effekt på företag i Europa vilket illustrerats i flera rapporter t.ex. En marknad, en valuta (Cecchini-rapporten). Borttagandet av valutarisker, större öppenhet i priser, ökad konkurrens och en bättre fungerade inre marknad

är viktiga fördelar för företag. Dessutom har det makro-ekonomiska ramprogrammet som är ett resultat av EMU lett till tydliga resultat (se:EMU- de första två åren, Euro Paper nr 42) som är till fördel för företag som t.ex. en reducering av räntesatser.

(1) Euro-paper nr 13.

(2) Euro-paper nr 21.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0424/01

från José Pomés Ruiz (PPE-DE) till kommissionen

(16 februari 2001)

Ämne: Utnämning av generaldirektören för finans och ekonomistyrning

Renouveau et Democratie av den 15 januari 2001 meddelade att tjänsten som generaldirektör för generaldirektoratet för finans och ekonomistyrning skall tillsättas med en person som för närvarande arbetar inom ett tyskt ministerium.

Jag skulle därför vilja ställa följande frågor:

- Finns det ingen inom kommissionen med nödvändiga kvalifikationer som kan tillsättas på denna tjänst?

- Varför utannonserades inte tjänsten internt innan den utlystes för sökande utanför kommissionen, i enlighet med det normala förfarandet?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(14 maj 2001)

För att bredda urvalet av kandidater för tjänsten som generaldirektör vid Generaldirektoratet för ekonomi och finans har kommissionen beslutat att utlysa tjänsten inom institutionen, i de andra institutionerna och externt genom att annonsera i nationell och internationell press samt i fackpress. Kommissionen har sedan september 1999 följt samma tillvägagångssätt vid tre tillfällen när den sökt chefskandidater för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Gemensamma forskningscentret, Tjänsten för internrevision.

Uttagningskommittén skall, biträdd av tre oberoende experter med internationellt anseende i ekonomiska och monetära frågor, tillsammans med organisationskonsulter, fastställa en förteckning över de kandidater som anses mest kvalificerade för tjänsten.

De kandidater som upptagits i förteckningen har intervjuats av ordföranden, kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor och kommissionsledamoten med ansvar för personal och administration, som tillsammans rekommenderat kommissionen vem som bör anställas. I enlighet med tjänsteföreskrifterna skall tillsättningsmyndigheten bedöma de interna kandidaterna före de externa(1).

(1) Enligt artikel 29.1 i tjänsteföreskrifterna skall tillsynsmyndighetern först bedöma om tjänsten kan tillsättas genom befordran eller överflyttning inom institutionerna. Den skall följa uttagningsförfarandena. I artikel 29.2 föreskrivs att ett annat rekryteringsförfarande än ett uttagningsförfarande kan tillämpas av tillsättningsmynidgheten för rekrytering av tjänstemän i lönegrad A 1 eller A 2 och, i undantagsfall, även för tjänster som kräver särskilda kvalifikationer.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1218/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till rådet

(11 april 2001)

Ämne: En integrerad politik för brottsbekämpning

Jag hänvisar till rådets svar på min skriftliga fråga E-3889/00(1). Rådet konstaterar att Maastricht- och Amsterdamfördragen eventuellt kan medföra problem när det gäller behörighetsfördelningen mellan den första och den tredje pelaren. Håller rådet med om att denna oklara situation bör klargöras på politisk nivå innan allvarliga problem uppkommer mellan de inblandade organen, och innan Europeiska unionens anseende och medborgarnas intressen skadas ytterligare?

Om så är fallet, vilka initiativ tänker rådet ta?

Är min tolkning av rådets svar på min första och andra fråga riktig när jag drar slutsatsen att Eurojusts uppgifter omfattar alla typer av brottslighet, även det rättsliga samarbetet i frågor som rör utredningar av brott mot Europeiska gemenskapens finansiella intressen? Detta skulle vara den författningsmässiga konsekvensen av inrättandet av den tredje pelaren och det skulle göra att dubbelarbete undviks.

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 174.

Svar

(20 juli 2001)

Rådet bekräftade i sitt svar på den ärade parlamentsledamotens föregående fråga i samma ämne(1) att svårigheter skulle kunna uppstå på grund av behörighetsfördelningen i fördragen mellan Europeiska unionens första och tredje pelare och erinrade om att detta beror på de politiska beslut som resulterade i Maastricht- och Amsterdamfördragen. Rådet är noga med att respektera fördragen i deras nuvarande form.

När det gäller Eurojusts behörigheter, bör det noteras att initiativet från Republiken Portugal, Republiken Frankrike, Konungariket Sverige och Konungariket Belgien inför antagandet av rådets beslut om inrättande av Eurojust för är att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet har förelagts Europaparlamentet för yttrande. I artikel 5 f nämns bland Eurojusts behörigheter skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen i enlighet med definitionen i konventionen av den 26 juli 1995 samt protokollen till denna av den 29 november 1996, 19 juni 1997 och 27 september 1997.

Artikel 16 i samma utkast handlar om förbindelserna mellan Eurojust och dess partner och anger att kommissionen (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) från fall till fall kan delta i behandlingen av ett fall antingen på Eurojusts initiativ, eller på egen begäran, om de berörda nationella medlemmarna inte motsätter sig detta.(2)

(1) Skriftlig fråga nr E-3889/00.

(2) EGT C 243, 24.8.2000, s. 15-20.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1791/01

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Petition riktad till Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna

Mario Rainaldi har riktat en petition till Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Hans skrivelse mottogs av kommissionens sekretariat den 8 augusti 1996 och registrerades den 7 november 1996 med dossiernummer 33698/96.

Eftersom nästan fem år har förflutit sedan dess översände Mario Rainaldis advokat Andrea Martire den 27 oktober 2000 ett rekommenderat brev i vilket han erhöll om att bli informerad om petitionen. Han har även upprepade gånger kontaktat sekretariatet för Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna per telefon. Kan kommissionen tala om:

1. varför en sådan situation har uppstått och

2. varför åtgärder inte ännu har vidtagits?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Kommissionen kan inte svara på en fråga som rör en organisation med säte vid Europarådet i Strasbourg.

I och med att protokoll nr 11 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna trädde i kraft upplöstes Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentsledamoten bör alltså vända sig till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för att få svar på sina frågor(1).

(1) Cour européenne des Droits de l'Homme - Conseil de l'Europe - F-67075 Strasbourg Cedex.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1976/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(5 juli 2001)

Ämne: Obligatoriskt civilrättsligt ansvar för fria yrkesutövare

Många av de fria yrkesutövarnas åtgärder leder till allvarliga skador för deras kunder, vilka tvingas utstå dessa utan skydd mot den risk som skadorna kan innebära.

Därför önskar många grupper av användare och konsumenter en allmän, och europeisk, institutionalisering av en obligatorisk civilrättslig ansvarsförsäkring för alla fria yrkesutövare.

Anser kommissionen att det är dess ansvar att anta ett initiativ för vissa grupper av fria yrkesutövare i gemenskapen skall ha en obligatorisk civilrättslig ansvarsförsäkring så att deras kunder är försäkrade mot de skador som deras verksamhet kan förorsaka dem?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Det civilrättsliga ansvaret för tjänsteleverantörer, i synnerhet fria yrkesutövare, är för närvarande inte reglerat på gemenskapsnivå.

Ett förslag till ett direktiv om tjänsteleverantörers ansvar, vilket lades fram för Europaparlamentet och rådet 1990, drogs tillbaka av kommissionen 1994 på grund av de svårigheter man stött på.

Kommissionen anser att det nu är nödvändigt att på nytt undersöka behoven, prioriteringarna och möjligheterna till gemenskapsåtgärder när det gäller säkerhet i samband med tillhandahållande av tjänster. Kommissionen planerar att 2003 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om denna fråga, eventuellt tillsammans med lämpliga förslag. Säkerheten i samband med tjänster som tillhandahålls av fria yrkesutövare kommer att beaktas i detta sammanhang. På det nuvarande stadiet är det emellertid alltför tidigt att säga om gemenskapsbestämmelser om en obligatorisk försäkring rörande civilrättsligt ansvar för fria yrkesutövare skulle vara motiverade.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0664/01

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till rådet

(8 mars 2001)

Ämne: Europeiska rådet i Lissabon och främjandet av delaktighet

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade rådet och kommissionen att integrera främjandet av delaktighet i medlemsstaternas sysselsättnings-, utbildnings-, hälso- och bostadspolitik. Vilka särskilda initiativ har man tagit i detta syfte och vilka åtgärder har man vidtagit på gemenskapsnivå inom ramen för strukturfonderna?

Svar

(13 juli 2001)

Med bistånd av Kommittén för socialt skydd antog rådet redan

- oktober 2000 mål för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap vilka senare stöddes av Europeiska rådet i Nice; på grundval av dessa mål uppmanades medlemsstaterna att senast i juni 2001 lägga fram nationella handlingsplaner för en tvåårsperiod,

- oktober 2000 slutsatser om strukturella indikatorer i fråga om sysselsättning och social sammanhållning och uppmanade Kommittén för socialt skydd och Sysselsättningskommittén att i framtiden i samförstånd påskynda arbetet med denna fråga,

- november 2000 en lägesrapport om den framtida utvecklingen av socialt skydd (pensioner), som därefter förelades Europeiska rådet i Nice, och i mars 2001 en preliminär studie om pensionernas hållbarhet på lång sikt, som därefter förelades Europeiska rådet i Stockholm; en mer övergripande rapport om pensionernas hållbarhet kommer att läggas fram för Europeiska rådet i Göteborg i juni 2001.

Under 2001 kommer arbetet att inledas inom de återstående prioriterade områdena när det gäller att modernisera och förbättra det sociala skyddet i enlighet med rådets slutsatser av den 17 december 1999, nämligen

- att göra arbete lönsamt och ge tillgång till säkra inkomster, och

- att garantera långfristigt fungerande hälsovård av hög kvalitet.

När det gäller strukturfonderna fastställs i förordningen om inrättande av Europeiska socialfonden att den skall stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder för att utveckla arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna på de områden som anges i dess artikel 2 ae. Dessa konkreta åtgärder skall fastställas av varje medlemsstat i enlighet med dess prioriteringar och i samarbete med kommissionen, inom ramen för deras respektive gemenskapsstöd och åtgärdsprogram och/eller samlade programplaneringsdokument.

Rådet, som erinrar om sin ständiga ståndpunkt, betonade rent allmänt vid sitt möte i Lissabon den 2324 mars 2000 att människorna är Europas största tillgång, och bör stå i fokus för unionens politik. Det sade även vid detta tillfälle att det kommer att vara av yttersta vikt att satsa på människorna och att bygga upp en aktiv och dynamisk välfärdsstat, både för Europas plats i kunskapsekonomin och för att se till att framväxandet av denna nya ekonomi inte ytterligare

förvärrar de rådande sociala problemen arbetslöshet, social utslagning och fattigdom. I samma anda betonade rådet även vid sitt möte i Stockholm den 2324 mars 2001 att lönearbete för kvinnor och män utgör det bästa skyddet mot fattigdom och socialt utanförskap.