ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/437

(2004/C 88 E/0442)

SKRIFTLIG FRÅGA P-2727/03

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(10 september 2003)

Ämne: Telekom Serbia

Piero Fassino, Italiens före detta biträdande utrikesminister och nuvarande partisekreterare i Vänsterdemokraterna, har sagt att EU uppmuntrade investeringar i diktatorn Milosevics Serbien.

Kan kommissionen bekräfta detta?

Vilken EU-institution har uppmuntrat europeiska företag att investera i Serbien under diktatorn Milosevics styre? På vilket sätt skedde detta?

Vilken EU-institution har rätt att ge ”grönt ljus” åt investeringar utanför unionens gränser och i detta fall i före detta Jugoslavien?

Känner kommissionen till att FN:s utredningsmaterial om Slobodan Milosevics hemliga tillgångar, som överlämnats till domstolen i Haag, innehåller uppgifter om inbetalningar av cirka 500 miljoner euro från Italien till ett utlandsbaserat företag med säte i Cypern?

Känner kommissionen till att FN:s utredare betraktar dessa inbetalningar som en del av Telekom Italias betalning för förvärvet av en andel av Telekom Serbia (29 procent)?

Har kommissionen några nya uppgifter om efterforskningarna av de ekonomiska källorna till Milosevics hemliga tillgångar?

Vad tänker kommissionen göra för att bringa klarhet i denna fråga?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(10 oktober 2003)

Om Europeiska gemenskapen inte har infört ekonomiska och finansiella sanktioner på grundval av en gemensam EU-ståndpunkt rörande ett visst tredje land, står det europeiska företag fritt att investera i landet i fråga. Det bör noteras att Förbundsrepubliken Jugoslavien under den period som parlamentsledamoten förefaller hänföra sig till inte var föremål för något i kraft av gemenskapslagstiftning infört investerings-förbud. Det är rent allmänt inte EU-institutionernas sak att ge ”grönt ljus” eller ”tillstånd” för — eller ”uppmuntran” till — investeringar utanför unionen.

Kommissionen är inte i stånd att yttra sig om enskilda aspekter av de utredningar som den internationella tribunalen för förbrytelser i forna Jugoslavien (International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia, ICTY) och andra rättsinstanser företar i de specifika ärenden som parlamentsledamoten tar upp, detta trots att kommissionen upprätthåller nära förbindelser med de berörda institutionerna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/60

(2004/C 78 E/0060)

SKRIFTLIG FRÅGA P-1961/03

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(5 juni 2003)

Ämne: Möte i Ispra om den spanska nationella vattendragsplanen

Vidare till fråga nr 39 från Alexander de Roo (H-0211/03) som kommissionen besvarade under frågestunden den 8 april 2003 undrar jag om kommissionen kan komma med ytterligare uppgifter om det planerade mötet i Ispra med tekniskt och vetenskapligt sakkunniga om Spaniens nationella vattendragsplan?

När kommer detta möte att äga rum?

Vilka tekniskt och vetenskapligt sakkunniga kommer att delta?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(24 juli 2003)

Det är kommissionens avsikt att det expertmöte som rör vissa aspekter på omledningen av floden Ebro skall hållas i september 2003. Exakt datum kommer att meddelas senare.

Kommissionen räknar med att saklig information och fackkunskap kommer att ges under mötet.

Kommissionen uppmanar de spanska myndigheterna att skicka de tekniska experter som behövs för mötet. Samma uppmaning gäller också Europeiska miljöbyrån (EEB), Världsnaturfonden (WWF) i Bryssel och Spanien samt Foundation for a New Water Culture (stiftelse för ett nytt förhållningssätt i hydrologiska frågor), Platform for the Defence of the Ebro (sammanslutning för skydd av Ebro) samt Aragonregionen.

Alla deltagare i mötet förväntas ha erforderlig teknisk bakgrund och grundliga kunskaper om floden Ebro och dess delta.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/119

(2004/C 84 E/0155)

SKRIFTLIG FRÅGA P-3931/03

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(16 december 2003)

Ämne: Återuppbyggnad av områden som förstördes av skogsbränderna sommaren 2003

Vid skogsbränderna i Portugal sommaren 2003 förstördes 410 000 hektar, det vill säga fem procent av Portugals totala landområde och tolv procent av landets skogar. Flera områden som ingår i Natura 2000-nätet förstördes, liksom stora korkek-, stenek- och ekskogar. Människor och djur dödades, hus raserades och odlingar förstördes i några av de fattigaste och minst utvecklade områdena i Portugal.

Det stöd som givits genom solidaritetsfonden har gjort stor nytta, men räcker inte på långa vägar för att klara av den utmaning det innebär att återställa de enormt stora naturområden av oräkneligt värde som förstörts, och en landsbygdsekonomi som riskerar att helt försvinna.

Vid sammanträdet i budgetutskottet då solidaritetsfondens bidrag till Portugal diskuterades, sades det att totalt 180 miljoner euro skulle omfördelas från de portugisiska strukturfonderna för att klara utmaningen.

Kan kommissionen förklara följande:

1. Varför kan man för detta syfte inte använda belopp som planerats för strukturfonderna 2000-2003 och som ännu inte utnyttjats?

2. Har de portugisiska myndigheterna redan lagt fram konkreta förslag för att omfördela dessa 180 miljoner euro? Är den summan öronmärkt för att återställa naturen och landsbygdsekonomin i de katastrofdrabbade områdena?

3. På vilka andra sätt anser kommissionen att man skulle kunna stödja återuppbyggnaden, som ju direkt berör Portugal men naturligtvis i lika hög grad EU i stort?

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 februari 2004)

Återställande av infrastruktur — utöver de allra mest brådskande insatserna, som finansierats med ett bidrag på 48,5 miljoner euro från Solidaritetsfonden — och av skogs- och jordbruksområden som förstördes vid bränderna under sommaren 2003 i Portugal kan medfinansieras via justering av programplaneringen inom ramen för strukturfonderna eller via Sammanhållningsfonden. Det åligger de myndigheter som som har ansvaret för förvaltningen av programmen i de berörda områdena att lägga fram förslag om detta. De portugisiska myndigheterna har i samband med halvtidsöversynen av gemenskapsstödramen för Portugal bekräftat att de har för avsikt att anslå ca 180 miljoner euro från resultatreserven för att bestrida kostnader för reparationer av skador som vållats av bränderna och för att förstärka de förebyggande åtgärderna.

Förhandlingarna med de portugisiska myndigheterna om detta pågår. Kommissionen kan därför på detta stadium inte tillhandahålla några fullständiga upplysningar om de berörda programmen och åtgärderna.

Kommissionen fäster i detta sammanhang stor vikt vid åtgärder för att förebygga naturkatastrofer. Vad beträffar förebyggande av bränder kan ett flertal åtgärder komma att understödjas, t.ex. förstärkning av brandinsatskapaciteten, inrättande av system för att upptäcka och förebygga bränder, bekämpning av erosion samt återplantering av skog i enlighet med normerna för förebyggande av bränder.
6.

Grekland har ännu inte ett färdigt system för identifiering och registrering av nötkreatur i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (3). Ett sådant system skulle vara helt infört senast den 1 januari 2000. Inte heller det system som innebär att får- och getuppfödare skall föra register över hjordarnas förflyttningar, i enlighet med rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992 om identifikation och registrering av djur (4), fungerar på ett riktigt sätt. Greklands system för identifiering av jordbruksskiften, som enligt rådets förordning (EEG) nr 3508/92 skulle ha införts senast den 1 januari 1997, är inte heller färdigt. Dessa brister har att göra med nyckelfunktioner i det integrerade systemet för förvaltning och kontroll av vissa EU-stödsystem. Därför kan de föreskrivna administrativa kontrollerna, som till exempel datoriserade dubbelkontroller, inte tillämpas och kontroller på jordbruken är inte helt tillförlitliga. Kommissionen bevakar hela tiden situationen i Grekland, och de grekiska myndigheterna har lämnat vissa garantier när det gäller framsteg under 2003, som, om programmet bekräftas, avsevärt skulle höja det integrerade systemets effektivitet under ansökningsåret 2004 (belopp som skall betala ut under budgetåret 2005).
1.

Under ett rutinmässigt kontrollbesök på stället rörande Egnatia-projektet, vars studier delvis medfinansieras via budgetposten för transeuropeiska transportnät (TEN-T), konstaterade man att Egnatias praxis för tilldelning av studiekontrakt på vissa punkter kanske inte överensstämmer med bestämmelserna om offentlig upphandling, och därför skulle behöva undersökas närmare. Egnatia tycks tilldela kontrakten på grundval av kvaliteten hos företaget självt, istället för på grundval av kvaliteten i de tjänster som de utvalda företagen kan tillhandahålla. En sådan praxis skulle strida mot rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster. Kommissionen står i tät kontakt med de grekiska myndigheterna för att kunna samla in alla de upplysningar som behövs för en bedömning av de berörda frågorna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/426

(2004/C 88 E/0432)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2661/03

från Ian Hudghton (Verts/ALE) till kommissionen

(10 september 2003)

Ämne: Saknade personer på Cypern

I en situation där Cypern förbereder sig inför medlemskap i EU nästa år och Turkiet är ett ansökarland är frågan om saknade personer på Cypern vilka antas ha dödats eller arresterats vid tidpunkten för Turkiets invasion av ön 1974 fortfarande olöst.

Kan kommissionen, med hänvisning till kommissionens svar av den 2 maj 2001 på fråga E-0506/01 (1), där det framhölls att ”frågan kan vidare tas upp inom ramen för unionens förstärkta politiska dialog med Turkiet”, ge besked om vilka framsteg som gjorts på denna punkt?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(1 oktober 2003)

Glafcos Clerides och Rauf Denktash sammanträffade i juni och juli 2002 för att utbyta förslag i frågan rörande saknade personer. Detta utbyte skedde på grundval av det avtal som ingicks dem emellan den 31 juli 1997. På den grekcypriotiska sidan fortsatte programmet med gravöppningar och identifieringar på områden under dess kontroll. Utredningar genomförs av institutet för neurologi och genetik (Institute for Neurology and Genetics) som omfattar båda befolkningsgrupperna och finansieras av Förenta staterna. På den turkcypriotiska sidan har det ännu inte utsetts några vetenskapsmän som skulle kunna samarbeta med detta institut. I FN försöker man för närvarande att återuppta arbetet inom kommissionen för saknade personer (Committee on missing persons).

Bland de olika åtgärder beträffande turkcyprioterna som den cypriotiska regeringen antog den 30 april 2003 meddelades en rad åtgärder rörande släktingar till saknade och dödade turkcyprioter (tillägg E). Dessa åtgärder innebär bl.a. att det ges tillgång till information, anordnas möten mellan släktingar till saknade personer och statstjänstemän, genomförs förberedande utgrävningar av begravningsplatser och arrangemang för upprättandet av ett DNA-register. En förteckning över 500 turkcypriotiska ärenden som överlämnats till kommissionen för saknade personer offentliggjordes av den cypriotiska regeringen i turkcypriotiska dagstidningar den 14 juni 2003. Kommissionen har också erfarit att de statliga myndigheterna på officiell väg har överlämnat uppgifter rörande 201 saknade turkcyprioter till Internationella rödakorskommittén.

(1) EGT C 261 E, 18.9.2001, s. 130.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/756

(2004/C 78 E/0803)

SKRIFTLIG FRÅGA P-2767/03

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(11 september 2003)

Ämne: Finansiering av icke-statliga organisationer

Kan Europeiska kommissionen bevilja anslag till organisationer som stöder eller deltar i förvaltningen av program för tvångsabort?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(15 oktober 2003)

Kommissionens hållning i abortfrågan bygger på ett antal principer som antagits vid en serie större utvecklingskonferenser under de senaste åren, inklusive den internationella befolknings- och utvecklingskonferensen i Kairo 1994 (International Conference on Population and Development — ICPD) och ”ICPD + 5”. Alla 15 medlemsstaterna i unionen har godkänt ICPD-handlingsprogrammet.

Följaktligen stödjer kommissionen mäns och kvinnors rätt att fritt och med tillgång till god information välja antalet barn de vill ha och hur ofta, att god familjeplanering och sexualhälsovård skall finnas tillgänglig liksom även yrkeskunnig vård vid förlossningar.

Kommissionen anser den nationella lagstiftningen vara ytterst viktig när det gäller frågan om aborterna utförs inom det normala sjukvårdssystemet. Kommissionen stödjer inte en policy som går ut på att aborter är ett medel att begränsa befolkningstillväxten i utvecklingsländer och motsätter sig starkt påtvingade aborter.

Unionen har nyligen antagit Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (1). Denna förordning ger grunden för en finansiering av projekt i utvecklingsländer. Vid valet av mottagarna av gemenskapens finansiering tillämpas öppna anbudsförfaranden. Kommissionen gör en bedömning av den verksamhet som medlen godkänns för, inte hela raden av verksamheter som bedrivs av den stödmottagande organisationen.

(1) EUT L 224, 6.9.2003.
(2004/C58E/198) SKRIFTLIGFRÅGAE-2582/03
frånErikMeijer(GUE/NGL)tillkommissionen
(6augusti2003)
Ämne:Hur det gått för anmälare av missförhållanden i Europeiska revisionsrätten 2: bedömningen
försvåradavattsamtidigundersökningavöverordnademåstegöras
1. Tycker kommissionen det har någon betydelse eller inte att en samvetsgrann anmälare av
missförhållandenenligtsigsjälvochenligtenrekommendationfrånendisciplinkommittéhandlatigodtroförattslåvaktomengemenskapsinstitutionsintressen?
2. Kan kommissionen ge besked om i hur många fall en juridiskt behörig myndighet vid en
gemenskapsinstitution synbarligen av personrelaterade skäl lämnat en rekommendation från disciplin-
kommitténdärhän?Anser kommissionenattdenbehöriga myndighetenvisatprovpåringaktning för
kommitténiochmedattdenåsidosatten(upprepad)rekommendationfråndennakommitté?
3. Harkommissionenhörtsigförhosgeneralsekreterarenomhan,dåhanfattadesittbeslutomatt
avskedaanmälarenavmissförhållanden,ocksåtagithänsyntilldeklagomålsomdenneanförtmotföredetta ledamoten av revisionsrätten, Nikolaou, och som redan utretts eller håller på att utredas avEuropeiskabyrånförbedrägeribekämpning(OLAF)ochderättsvårdandemyndigheterna?
4. HarkommissionenfrågatOLAFomvarfördetibyrånspressmeddelandenr18intesägsnågotom
attmantackvaredenneanmälareavmissförhållandenkunnatinledaenrättsligutredningavföredettaledamotenavrevisionsrättenNikolaou?
5. Blirdetkommissionensslutsats,ocksåmotbakgrundavrekommendationenfråndisciplinkommittén,
attuppriktiga anmälare av missförhållandenblir tvungnaattbryta motartikel21förstastrecksatsenitjänsteföreskrifternaombiståndtillöverordnadeomdeförhållandensompåtalasverkatvaraenföljdavsådanapersonershandlandesombefinnersigidirektsubordinationsförhållandetilldessaöverordnade?
6. TyckersigkommissionenhaansvarförframtidenförsådanatjänstemänvidEU-institutionernasom
redligtvidtagitåtgärderförattfåslutpåsådantsomdeuppleversommissförhållandengenomattriktauppmärksamhetenpådet?Huromsätterkommissionendettaansvaripraktiken?
Gemensamtsvar
pådeskriftligafrågornaE-2581/03ochE-2582/03
ingivetavNeilKinnockförkommissionen
(30september2003)
EU-institutionerna är separata arbetsgivare och sköter därför de disciplinärenden som rör den egna
personalenenligttjänsteföreskrifternaochmedbeaktandeavdedomarsommeddelatsavEG-domstolen.Kommissionenkanintebesvarafrågorsomrördetfallsomparlamentsledamotentarupp,eftersomdetgällerenpersonsomvaranställdvidrevisionsrätten.Parlamentsledamotenombedsdärförriktasinafrågortillrevisionsrätten.
(2004/C58E/199) SKRIFTLIGFRÅGAE-2605/03
frånElizabethLynne(ELDR)tillkommissionen
(28augusti2003)
Ämne:Erkännandeavspråkläraresyrkeskvalifikationer
Ärkommissionenmedvetenomattenbrittisklärareiengelskasomharallanödvändigakvalifikationer
och lärarerfarenhet från Förenade kungariket är tvungen att klara CAPES-provet (Certificat d’aptitudepédagogiqueàl’enseignementduseconddegré,ettmycketsvårtprov,särskiltförenutlänning)förattkunnaundervisapåheltidinomdetfranskautbildningssystemet?6.3.2004SV C58E/185 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/177) SKRIFTLIGFRÅGAE-2368/03
frånJorgeHernándezMollar(PPE-DE)tillkommissionen
(17juli2003)
Ämne:EU:sanslutningtillprogrammetföråterhämtningavdetiberiskalodjuret
Detiberiskalodjuretärallvarligtutrotningshotat.Detfinnsknappt200exemplarkvarihelaAndalusien,
koncentreradetillDoñanaochSierradeAndújar.Attfödauppungarifångenskapäringetuniversalmedel,mendetärförtillfälletdetbästaalternativet.
Centralregeringenochdenregionalaregeringenhardärförundertecknatenvälkommenöverenskommelse
förskyddavlodjuretsomgårutpåattiettendaprojektsamlaallainitiativsomensidigtharinletts.
Påvilketsättskullekommissionenvarabereddattanslutasigtilldennaöverenskommelseförskyddavdet
iberiskalodjuretochhurskulledessstödkunnaseut?
SvarfrånMargotWallströmpåkommissionensvägnar
(10september2003)
AvtaletmellanspanskamiljöministerietochdenregionalaregeringeniAndalucíaomskyddavdetiberiska
lodjuretoffentliggjordesiSpaniensofficiellatidningden11juli2003(Resoluciónde23dejuniode2003,de la Secretaría General de Medio Ambiente, por la que se dispone la publicación del Convenio deColaboraciónsuscritoentreelMinisteriodeMedioAmbienteylaJuntadeAndalucíaparaeldesarrollodeunúnicoprogramacoordinadodeactuacionesparalaaplicacióndelaEstrategiaNacionaldeConservacióndelLinceenAndalucía).
Avtalet syftari förstahandtillattbibehålla ochförstärkainsatsernaförattutveckla ett program för
bevarandetavdetiberiskalodjuretiAndalucía.
Iartikel3iavtaletidentifieraspågåendeinitiativ.EttsådantärLife-Natur-programmetförskyddavdet
iberiskalodjuretiAndalucía.DetfinnsdessutomettannatLife-Natur-programförskyddavdetiberiskalodjuretiCastilla-LaMancha.KommissionenkommerattföljadessabådaLife-projektochdeltaivissasamordningsmöten.
(2004/C58E/178) SKRIFTLIGFRÅGAE-2398/03
frånMonicaFrassoni(Verts/ALE)tillkommissionen
(21juli2003)
Ämne:StrukturstödtillValenciaochöverledningenavvattenfrånflodenEbro
Om man hade använt sig av färskare statistik (1996, 1997 och 1998) skulle enligt revisionsrättens
särskildarapportnr7/2003tioregionerintehavaritberättigadetillstödfrånstrukturfondernasmål1underperioden2000−2006,eftersomBNPvarhögreän75procentavgenomsnittetförgemenskapen.EnavdessaregionerärValencia.
Dettaärmycketallvarligtavföljandeskäl:
a) I de mest utvecklade områdena i östra Spanien såsom Valencia har den höga förekomsten av
informelltarbete(denhögstaiSpanienochtillochmediEuropamedgenomsnittligasiffrorpåöver30procent)entendensatturholkadenverkligainkomstnivån(
1)påettsättsomgörattdenfaktiska
utvecklingsnivånärännuhögreänvadstatistiken,aktuellellerinte,anger.
b) DetfaktumattdetärutveckladeområdensomValenciasomhardehögstanivåernaavinformellt
arbetetyderpåenvissmisskötselavutvecklingen,vilketnuocksåvisarsigiansökanomanslagfrånEUförattfinansieravattenöverledningenfrånflodenEbrotillöstraMedelhavskusten.Valencia,somredanharerhållitanslagutanattvaraberättigadtilldemochsomanvändedessaanslagförattutvidgaC58E/164 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
/dash Slutligen,avseendedentredjefrågan,hardeflestanyaarbetstillfällenskapatsinomtjänstesektorn,på
sammasättsomideövrigamedlemsstaterna.Enligtarbetskraftsundersökningenökadesysselsättningeninomtjänstesektornmed5,4%under1998,0,5%under1999,1,1%under2000,0,5%under2001och1%under2002,vilketförklararökningenavsysselsättningenfrån57,7%år1998till60%år2002.
/dash En närmare granskning av hur sysselsättningen utvecklats sektorsvis visar att den nuvarande
sysselsättningsökningenberorpåettuppsvingisysselsättningeninomjordbruket,enkraftigtillväxtinombyggnadsbranschen(tillföljdavsatsningarpåinfrastrukturinfördeolympiskaspelen2004)ochensnabbtillväxtinomföretagstjänsterochfastighetssektorn.
(2004/C58E/210) SKRIFTLIGFRÅGAE-2686/03
frånAlexandrosAlavanos(GUE/NGL)tillkommissionen
(10september2003)
Ämne:Insamlingavstatistikuppgifter
DetharframkommitattdegrekiskamyndigheternainteitidöversändertillEuropeiskagemenskapernas
statistikkontor(Eurostat)destatistikuppgiftersommåsteskickasförgenomförandetavenraddirektiv,däriblandsådanasomrörturism,miljöochsysselsättning.JagvillfrågakommissionenomdenkanlämnaenförteckningöverdedirektivenligtvilkadetkrävsattvissauppgifteröversändstillEuropeiskaunionensbehörigaenhetermendärGreklandinteuppfyllerdettakravellerinteuppfyllerdetitidellermedmetoderför insamling av uppgifter som inte är förenliga med metoder för insamling av uppgifter somEuropeiskaunionenfastställer?
SvarfrånPedroSolbesMirapåkommissionensvägnar
(24oktober2003)
Det bör nämnas att Grekland i mycket stor utsträckning respekterar sina skyldigheter gentemot
gemenskapennärdetgällerstatistik.Detärbaraettfåtalbestämmelseriöver260rättsaktersominteföljs.
Visserligenmåstedockframsteggöraspåvissapunkter,bl.a.närdetgälleriakttagandetavtidsfristernaför
översändningen. En tabell som på ett kortfattat sätt redogör för de punkter där iakttagandet avskyldigheternanärdetgällerstatistikeventuelltkankritiserassändsdirekttillparlamentsledamotenochtill parlamentets sekretariat. Kommissionen undersöker lämpliga åtgärder för att rätta till detta enligtgällandeförfarandenochhållersamtidigtkontaktmeddegrekiskamyndigheterna.
(2004/C58E/211) SKRIFTLIGFRÅGAP-2698/03
frånIngoSchmitt(PPE-DE)tillkommissionen
(3september2003)
Ämne:Handikappolitik/dashresursfördelning
1. Vilkaochhurstorapenningmedelharavsattsförhandikappolitiken?
2. Motbakgrundavdetinnevarandehandikappåret,vilkaochhurstorapenningmedelharavsattstill
handikappolitiken?
3. Kan FörbundsrepublikenTysklandoch/eller delstaterna fortfarande förfogaöver ad 1- och ad 2-
medlen?Omsåärfallethurstoraärdeochvilkaärvillkorenförattdeskallkunnaanvändas?C58E/196 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning