SKRIFTLIG FRÅGA E-2609/99

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(12 januari 2000)

Ämne: Kränkning av de mänskliga rättigheterna i Turkiet

Enligt Köpenhamnskriterierna från 1993 är det en förutsättning för EU-medlemskap att kandidatlandet respekterar de mänskliga rättigheterna samt säkerställer respekt och skydd för minoriteter. Turkiet är fortfarande långt från att uppfylla dessa kriterier, jfr Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 1999. Landets officiella politik omfattar ett förbud mot kristen, religiös verksamhet, och den kristna Hagia Sofia-katedralen är fortsättningsvis i muslimernas händer.

Dessa flagranta brott mot de mänskliga rättigheterna går klart stick i stäv mot Köpenhamnskriterierna. Kan kommissionen således uppge vilka krav den ställer på Turkiet när det gäller det nuvarande samarbetet?

I enlighet med artikel 28 i associationsavtalet mottar Turkiet stöd från Europeiska unionen. Kan kommissionen uppge vilka krav den ställer inom ramen för samarbetet med Turkiet när det gäller hur landet behandlar sin kristna minoritet?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 januari 2000)

Det enda finansieringsinstrument som Turkiet för närvarande kan komma i fråga för när det gäller bidrag från gemenskapens budget är Meda-programmet (rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet)(1).

Enligt artikel 3 i den förordningen bygger Meda-förordningen på respekten för de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen samt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. En kränkning av dessa principer skulle kunna berättiga rådet att vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen lägger i samband med genomförandet av sitt samarbete med Turkiet särskild vikt vid att dessa principer respekteras.

I sin senaste återkommande rapport om Turkiet som antogs i oktober 1999 gjorde kommissionen en bedömning av situationen med avseende på de så kallade Köpenhamnskriterierna. Kommissionen kom fram till att Turkiet för närvarande inte uppfyller dessa kriterier på det politiska området.

Det är framför allt religionsfriheten som för närvarande inte respekteras på ett tillfredsställande sätt i Turkiet. De största kristna minoritetsgrupperna i Turkiet utgörs av greker, armenier (som genom fördraget i Lausanne erkänns som en minoritetsgrupp) och syrianer (syrisk-ortodoxa). Särskilt den sistnämnda gruppen har på senare tid utsatts för diskriminerande behandling och trakasserier. Andra kristna grupper som ofta trakasseras är evangeliska grupper med ursprung i Förenta staterna. Hagia Sofia, den stora kyrkan i Konstantinopel, omvandlades till moské omedelbart efter det att staden intagits år 1453. Samma öde delades av många andra kyrkor, särskilt St. Saviour i Chora, som omvandlades till Kariye-moskén. Sedan republiken bildats 1923 omvandlade Kemal Atatürk båda kyrkorna till museer med det resultatet att utövare av alla religioner eller ingen alls har fritt tillträde till kyrkorna. Mosaikarbetena har avtäckts och återställts och Hagia Sofia befinner sig för närvarande mitt uppe i ett omfattande renoveringsprogram.

Kommissionen ombeddes i samband med Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999 att utarbeta ett partnerskap för anslutning som skall antas av rådet. I detta dokument kommer det att fastställas kriterier för Turkiets uppfyllande av Köpenhamnskriterierna, däribland de politiska prioriteringarna. Frågan om religionsfrihet kommer att tas upp inom ramen för detta.

(1) EGT L 189, 30.7.1996.