ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0299/03

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Webbplatsen www.savechechnya.org har stängts

Den 21 januari i år beslöt den ryska leverantören mastak.ru att stänga webbplatsen www.savechechnya.org som är en informationskanal för frivilligorganisationernas råd. Leverantörens talesman Galina Borisova förklarar beslutet på följande sätt: Vårt företag har alltid försökt hålla oss utanför politiska frågor, och er webbplats har en antirysk inriktning som skapar allvarliga problem i vårt arbete. På webbplatsen, som innehöll oberoende information om den humanitära och politiska situationen i Tjetjenien och propagerade mot kriget i landet, har det aldrig funnits det minsta antiryska uttalande. Beslutet att stänga webbplatsen är en kränkning av ryska och tjetjenska medborgares och alla andra nationaliteters rätt att få fri och oberoende information. Det är ännu ett brott mot de ryska medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter, ett brott mot Rysslands internationella åtaganden och ett nytt hinder för frivilligorganisationernas verksamhet. Dessutom bidrar beslutet till att ytterligare mörklägga de många övergrepp som ryska militära och paramilitära styrkor begår i Tjetjenien.

Vad har kommissionen för information om detta? Har kommissionen begärt att de ryska myndigheterna förklarar detta godtyckliga beslut som kränker yttrande- och åsiktsfriheten? Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att förmå Ryssland att se till att det blir ett slut på den kontinuerliga söndervittringen av de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga och politiska rättigheterna i Ryssland?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(28 februari 2003)

Kommissionen känner till rapporterna om att en privat rysk Internetleverantör har beslutat att inte stå värd för Internet-webbplatserna för tjetjenska kommittén för nationell räddning och de icke-statliga organisationernas råd, efter vad som uppgivits på grund av webbplatsernas antiryska innehåll.

Kommissionen känner dock inte till några bevis för att myndigheterna har utövat påtryckningar på Internetleverantören för att få denne att vägra att stå värd för de berörda webbplatserna. Det förefaller som att den här frågan bör lösas de direkt berörda parterna emellan.

Kommissionen är icke desto mindre djupt oroad över de ökande tecknen på kränkningar av yttrandefriheten och intolerans mot minoriteter, särskilt tjetjener, i Ryssland. Den har vid ett flertal tillfällen tagit upp dessa frågor med de ryska myndigheterna och kommer att fortsätta att göra detta. Den har i betydande omfattning tillhandahållit tekniskt stöd för att främja mediernas oberoende, t.ex. för utbildning av journalister i objektiv rapportering och yrkesetik. Som en del av sitt arbete för att stärka det civila samhällets roll i Ryssland planerar kommissionen att tillhandahålla ytterligare stöd för utveckling av oberoende medier i vissa regioner i Ryssland.

Kommissionen kommer att fortsätta att noga följa situationen när det gäller yttrandefriheten i Ryssland.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0444/03

från Bill Newton Dunn (ELDR) till kommissionen

(19 februari 2003)

Ämne: Arbetsgivares ansvarsförsäkring

I de flesta medlemsstater täcker den nationella regeringen arbetsgivarnas ansvarsförsäkringar genom nationella försäkringssystem. I Förenade kungariket omhänderhas dessa av privata försäkringsbolag.

Har kommissionen planer på att garantera jämlika spelregler för arbetsgivarnas ansvarsförsäkringar i hela EU?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Anna Diamantopoulou

(18 mars 2003)

Kommissionen har inte tillräckliga upplysningar för att kunna undersöka ärendet och kan därför inte besvara frågan för tillfället. Den skulle vilja uppmana ledamoten att inkomma med flera detaljer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0142/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EUGuinea och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EUGuinea kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Guineas fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 mars 2003)

1. I artikel 2 i det gällande protokollet till fiskeavtalet mellan gemenskapen och Republiken Guinea(1) fastställs den ekonomiska ersättningen till 2 960 000 euro per år.

En del av det beloppet, nämligen 1 360 000 euro, avser finansieringen av de riktade åtgärder för utvecklingen av Guineas fiskesektor som avses i artikel 4 i protokollet.

Utöver det beloppet förbinder gemenskapen sig att i slutet av varje år betala ett ekonomiskt bidrag på 370 000 euro till kostnader som avser förvaltning och kontroll, förutsatt att vissa gemensamt avtalade villkor är uppfyllda.

2. Den ekonomiska ersättningen på 2 960 000 euro om året utgör det belopp som betalas i utbyte mot de fiskemöjligheter som ställs till förfogande för gemenskapsflottan.

3. De avgifter som skall betalas av fartygsägarna fastställs i bilagan till protokollet och är följande:

>Plats fÄHor tabell>

Notfartyg för tonfiskfiske och fartyg för fiske med flytlinor

- Den årliga avgiften skall vara 25 euro per ton fisk som fiskats i Guineas fiskezon.

- Licenserna utfärdas efter betalning till statskassan av ett årligt förskott på 2 250 euro per notfartyg för tonfiskfiske, 375 euro per tonfiskfiskefartyg för spöfiske med fasta linor, 875 euro per fartyg för fiske med flytlinor på över 150 BRT och 625 euro per fartyg för fiske med flytlinor på högst 150 BRT, vilket motsvarar avgifterna för fångst av

- 90 ton tonfisk per år för notfartyg för tonfiskfiske,

- 15 ton per år för tonfiskfiskefartyg för spöfiske med fasta linor,

- 35 ton per år för fartyg för fiske med flytlinor på över 150 bruttoregisterton (BRT),

- 25 ton per år för fartyg för fiske med flytlinor på högst 150 bruttoregisterton (BRT).

(1) EGT L 250, 5.10.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0341/03

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(5 februari 2003)

Ämne: Brott mot direktiv 89/48/EEG

Vad tänker kommissionen göra för att Grekland skall genomföra direktiv 89/48/EEG(1) i fråga om personer med juridisk utbildning och deras tillträde till advokatyrket, detta med tanke på att presidentdekret nr 52/93 som antogs med anledning av direktivet är oförenligt med detta och tillåter att Atens advokatsamfund medvetet bryter mot lagstiftningen?

(1) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16.

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Genom presidentdekret 52/93 har direktiv 89/48/EEG(1) genomförts i grekisk lagstiftning i fråga om advokatyrket. Kommissionen har granskat dekretet och funnit att det överensstämmer med bestämmelserna i direktivet. Direktiv 89/48/EEG avser endast fullt behöriga yrkesutövare. Examensbevis enligt definitionen i artikel l a i direktivet skall utfärdas efter en avslutad behörighetsgivande högre utbildning. I flertalet medlemsstater omfattar utbildningen till advokat, förutom en universitetsutbildning, även ett prov och en tids praktiktjänstgöring. En person med en juridisk examen kan därför inte betraktas som en fullt behörig advokat och kan följaktligen inte heller ges yrkesbehörighet enligt direktivet.

(1) Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier, EGT L 19, 24.1.1989.
1.

Känner kommissionen till att möjligheterna att skicka försändelser per postförskott, d.v.s. att via posten skicka ett paket till en mottagare som vid mottagandet betalar ett belopp som sedan utbetalas till avsändaren via ”postväxel”, fram tills nu varit möjligt över gränserna men att det nederländska postföretaget ”Koninklijke TPG Post BV” nu avskaffar denna tjänst från och med 1 januari 2003 för försändelser till utlandet?
SKRIFTLIG FRÅGA E-0361/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(14 februari 2002)

Ämne: Demokratisering på Seychellerna

Seychellerna är fortfarande ett paradis för droghandel och penningtvätt och den lokala regimen som styrt landet sedan 1976 har gjort sig skyldig till brott mot de mänskliga rättigheterna.

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta, inom ramen för Cotonouavtalet och EU:s fastställda mål för mänskliga rättigheter och demokrati, för att stödja demokratiseringsprocessen på Seychellerna?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(12 mars 2002)

Gemenskapens förbindelser med stater i Afrika, Västindien och Stilla Havet (AVS) såsom de definieras i Coutonouavtalet, grundar sig på respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Seychellerna av idag är formellt en demokrati, även om det är sant att den statliga kontrollen är omfattande.

Såsom ett uttryck för den vikt gemenskapen fäster vid demokratins principer kommer samarbetet med Seychellerna inom ramen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden att omfatta stöd till utvecklingen och konsolidering av icke-statliga sammanslutningar. Detta kommer att ske genom ett program för kapacitetsuppbyggnad i det civila samhället.

Kommissionsledamoten med ansvar för biståndsfrågor besökte nyligen Seychellerna, där han inför regeringsföreträdare underströk den vikt som gemenskapen lägger vid

framväxten av icke-statliga sammanslutningar och vid ett gott styre i allmänhet. Kommissionsledamoten klargjorde även att han önskade träffa oppositionsledaren pastor Wavel Ramkalawan. Detta möte medgav inte bara en fullständigare bild av den politiska och sociala situationen i Seychellerna, utan gjorde även regeringen uppmärksam på oppositionspartiernas betydelse som väktare och övervakare av ett gott styre.
I
(Meddelanden)
EUROPAPARLAMENTET
SKRIFTLIGAFRÅGORMEDSVAR
(2004/C58E/001) SKRIFTLIGFRÅGAE-0281/02
frånNicholasClegg(ELDR)tillkommissionen
(8februari2002)
Ämne:Tullarochpunktskatter
Kanallmänhetenocheuropaparlamentarikernafrånkommissionenfåkopiorpådenformellaunderrättelse
som kommissionsledamot Bolkestein i slutet av oktober skickade till Förenade kungarikets finans-departement?Underrättelsengälldepolitikenavseendetullarochpunktskatterochhuruvidadennapolitikeventuelltharletttillattdenfriarörlighetenförvarorövergränsernaåsidosatts.Omkopiorintekanerhållas,varför?
SvarfrånFritsBolkesteinpåkommissionensvägnar
(20mars2002)
Kommissionen anser att handlingar upprättade i samband med förfaranden enligt artikel226 i EG-
fördraget omfattas av undantaget för inspektioner och utredningar i artikel4.2 tredje strecksatsen i
Europaparlamentets ochrådets förordning(EG) nr 1049/2001av den30maj2001omallmänhetens
tillgångtillEuropaparlamentets,rådetsochkommissionenshandlingar(
1).Dennaförordningärtillämplig
på ansökningar gjorda av enskilda personer och enskilda parlamentsledamöter. Det brev somparlamentsledamoten avser är en sådan handling. Förstainstansrätten har bekräftat riktigheten i dennaståndpunkt, i synnerhet i sin dom av den 11december 2001 i mål T-191/99 (David Petrie motkommissionen)(
2)vilketgälldemotsvarandeundantagikommissionensbeslut94/90/EKSG,EG,Euratom
avden8februari1994omallmänhetenstillgångtillkommissionenshandlingar(3).
(1) EGTL145,31.5.2001.
(2) Seävenbeslutavden5mars1995imålT-105/95(WWFUKmotkommissionen)ochbeslutavden14oktober
1999imålT-309/97(BavarianLagermotkommissionen).
(3) EGTL46,18.2.1994.
(2004/C58E/002) SKRIFTLIGFRÅGAE-0550/02
frånErikMeijer(GUE/NGL)tillkommissionen
(27februari2002)
Ämne:CancerframkallandespanskpaprikaiÖsterrikeochattersättaenlivsmedelssäkerhetsomreagerar
påfarormedenförebyggandelivsmedelssäkerhet
1. Skullekommissionenkunnabekräftaattdetsedanår2000inomEUförbjudnacancerframkallande
ämnet Pyrazofos, som dessutom påverkar det centrala nervsystemet och människans hormonbalans,nyligenblivitpåträffatipaprikafrånSpaniensomsåltsisnabbköpsbutikeriÖsterrike?6.3.2004SV C58E/1 Europeiskaunionensofficiellatidning
SKRIFTLIG FRÅGA E-3250/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Kommissionens förslag om utvecklingsländernas tillgång till läkemedel

I kommissionens pressmeddelande av den 30 oktober där kommissionen gav grönt ljus till planen på att främja utvecklingsländernas tillgång till läkemedel och där det tillkännagavs att rådet ämnade utfärda en förordning om att förhindra förtäckt import till EU av vissa mycket viktiga farmaceutiska produkter stod att läsa, att det dock var uppenbart att fattiga länder inte behöver använda sig av obligatoriska licenser när de inom ramen för en differentierad prissättning kan få tillgång till de läkemedel de behöver.

Detta är en betänklig utveckling. Den differentierade prissättningen är förenad med stora nackdelar, framför allt att den i sista hand beror av frivilliga åtgärder från läkemedelsindustrins sida.

Kan jag förmoda att kommissionen inte ämnar föreslå differentierad prissättning som en ersättning för de instrument inom Trips-avtalet, vilka kommissionen med stor möda försvarat i förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsan och vilka syftar till att göra läkemedel billigare?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(17 december 2002)

Länder som har tillgång till läkemedel till överkomliga priser kommer sannolikt inte att utfärda obligatoriska licenser. I så fall kommer patentinnehavaren att dra tillbaka sina produkter från marknaden, eftersom rättighetsinnehavaren inte avser att konkurrera med sina egna produkter. Så är det både på marknaderna i industriländerna och i utvecklingsländerna.

Prisdifferentierade produkter är kanhända inte alltid tillgängliga till överkomliga priser i utvecklingsländerna och därför kan det förekomma att marknaderna i dessa länder förblir underförsörjda. Under vissa omständigheter kan lokal produktion vara billigare. Det skulle således kunna vara nödvändigt att utfärda obligatorisk licens i det syftet eller i importsyfte om det land som utfärdar den obligatoriska licensen inte har tillräcklig produktionskapacitet för tillverkning inom landet.

Kommissionen föreslår därför inte prisdifferentiering som ersättning för det instrument rörande obligatoriska licenser som det för närvarande förhandlas om i Trips-rådet. Mot bakgrund av kommissionens åtagande att lindra plågan i de länder som för närvarande lider av hiv/aids, malaria, tuberkulos och andra sjukdomar bör dock prisdifferentiering uppmuntras. Såväl rabatterade priser som andra lösningar, exempelvis obligatorisk licens, är exempel på hur tillgången till läkemedel på marknaderna i utvecklingsländerna kan förbättras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2644/02

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(20 september 2002)

Ämne: Norges överträdelse av EES-avtalet när det gäller export av icke-norsk fisk på norska ursprungsintyg

I kommissionens långvariga behandling av ärenden om danska fiskeimportörers köp av fisk från Norge har det länge varit uppenbart att de danska importörerna handlat i god tro, eftersom de mottagit ursprungsintyg från Norge som i alla hänseenden framstod som korrekta och fullt giltiga.

Den danske skatteministern har nu gjort det helt klart att det danska skatteministeriet entydigt lägger skulden för denna sak på de norska myndigheternas felaktiga och ytliga behandling av utfärdandet av ursprungsintyg. Den danske ministern har hittills förgäves uppmanat de norska myndigheterna att erkänna felen, som i synnerhet har bestått i att norska företag auktoriserats för att utfärda ursprungsintyg, utan att dessa företag uppfyllde de mest elementära kraven för att utställa intygen och utan att det norska tullväsendet utövade den nödvändiga kontrollen.

Då den norska regeringen således inte uppfyller EES avtalet, än mindre erkänner att felaktigheter begåtts, ombedes kommissionen upplysa om den kommer att vidta åtgärder för att upphäva EES-avtalet med Norge.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 oktober 2002)

Kommissionen hänvisar till sina svar på den muntliga frågan H-0453/02 under frågestunden vid parlamentets sammanträde i juni 2002(1) och på den skriftliga frågan P-2363/02(2), vilka båda hade ställts av ledamot Riis-Jorgensen. Av svaren framgår vilka åtgärder som i detta ärende har vidtagits med stöd av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Kommissionen anser med beaktande av de redan vidtagna åtgärderna att ett upphävande av EES-avtalet vore en illa avvägd reaktion på detta problem, och således övervägs inte detta alternativ.

(1) Skriftligt svar, 11.6.2002.

(2) EGT C 110 E, 8.5.2003, s. 49.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3037/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(24 oktober 2002)

Ämne: Moms på renovering av krigsminnesmärken

För närvarande påläggs moms på reparering av krigsminnesmärken.

Vad planerar kommissionen göra för att göra den här typen av renovering momsfri och på så sätt göra arbetena för att reparera och renovera våra nationers krigsminnesmärken mindre kostnadskrävande?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(13 november 2002)

I gemenskapens momslagstiftning, i artikel 12.3 a i sjätte momsdirektivet (rådets direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund)(1) fastställs att medlemsstaterna får tillämpa en nedsatt skattesats på minst 5 % på tillhandahållande av de varor och tjänster som anges i bilaga H till direktivet. Eftersom bilaga H inte omfattar reparationer av krigsminnesmärken, skall standardskattesatsen tillämpas på dessa.

Dessutom har vissa medlemsstater, under förhandlingar om direktivet eller som ett led i sina förhandlingar om anslutning till gemenskapen, behållit separata bestämmelser på särskilda områden, t.ex. nollsatserna i Förenade kungariket. Dessa bestämmelser, som fastställs i artikel 28 i sjätte momsdirektivet, gäller under en övergångstid i avvaktan på att rådet enhälligt antar ett slutgiltigt system för mervärdesskatt som kräver en mera långtgående harmonisering. Rådet har hittills varit motvilligt till att anta sådana ändringar.

Eftersom nollsatserna är särskilda undantag som endast beviljats vissa medlemsstater, har inte kommissionen för avsikt att föreslå någon förlängning av dem.

(1) EGT L 145, 13.6.1977. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/38/EG av den 7 maj 2002, EGT L 128, 15.5.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3193/02

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(8 november 2002)

Ämne: Samarbete mellan Europeiska unionen och Panamerikanska hälsoorganisationen

Den nyligen offentliggjorda utnämningen av doktor Mirta Rodríguez Periago till direktör för Panamerikanska hälsoorganisationen, världens äldsta offentliga hälsoorganisation, riktar uppmärksamheten mot organisationens ovärderliga insatser för vetenskapliga program och beredskapsprogram för att möta naturkatastrofer.

Det faktum att de grundläggande principerna för denna organisation är att verka för kontinental och global solidaritet och förbättra välståndet för de mest missgynnade ger den en framskjuten plats som samarbetspartner för EU:s biståndsarbete.

Kan kommissionen redogöra för den inställning och det engagemang i förhållande till Panamerikanska hälsoorganisationen som hittills har funnits inom Europeiska unionens program för humanitärt bistånd och ange om det vore möjligt att utforma ett särskilt samarbetsprogram för att samordna EU:s humanitära bistånd med det bistånd som denna organisation står för?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 december 2002)

Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) och dess arbetsgrupp Dipecho (katastrofberedskap) samarbetar med Panamerikanska hälsoorganisationen (PAHO) när det gäller kapacitet och program för katastrofberedskap. ECHO och PAHO höll nyligen ett gemensamt seminarium på detta område i Bryssel.

När det gäller utvecklingsbistånd till Latinamerika håller kommissionen på att övergå från projekt till program och sektorsstöd. Detta tillvägagångssätt är dessutom särskilt lämpligt med hänsyn till att många länder i Latinamerika håller på att genomföra reformer inom hälso- och sjukvårdssektorn. En sådan sektorsvis dialog i samband med reform av hälso- och sjukvårdssektorn äger redan rum i olika utsträckning i Barbados, Bolivia, Ecuador, Guatemala och Peru. Kommissionen för diskussioner på landsnivå med PAHO som är en ledande aktör i regionen när det gäller att stödja reformer inom hälso- och sjukvårdssektorn.

Kommissionen håller även på att öka samordningen mellan kommissionen och medlemsstaterna på partnerlandsnivå när det gäller politik och program. Detta kommer sannolikt att leda till en förstärkning av unionens gemensamma ståndpunkt med avseende på sektorsdialog och stöd.

Företrädare för PAHO har besökt kommissionen och uttryckt sitt intresse för ett ökat samarbete med unionen. Kommissionen är medveten om att PAHO har en viktig roll i regionen när det gäller planering och reformer på hälso- och sjukvårdsområdet och välkomnar därför detta intresse. Den ser följaktligen fram emot ett närmare samarbete och mer konkreta samarbetsformer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3405/02

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(29 november 2002)

Ämne: Miljöfarlig verksamhet i Gibraltar

I Gibraltar, ett territorium i södra Andalusien som tillhör Förenade kungariket, tillåts verksamhet som äventyrar ekosystemen i området och hundratusentals europeiska medborgares livsföring. I Gibraltar är det vanligt med bland annat omlastning av råolja från en tanker till en annan, vilket regelbundet orsakar utsläpp i Algecirasbukten, och detta utan att någon myndighet ingriper.

Hamnen i Gibraltar har även tillåtit angöring av oljetankrar med enkelskrov, såsom Prestige. Denna tanker sjönk den 19 november när den var på väg mot Gibraltar, vilket har förorsakat en miljökatastrof utan motstycke vid Galiciens kust.

Känner kommissionen till dessa omständigheter? Har kommissionen i så fall vidtagit någon form av åtgärd för att sätta stopp för dessa missförhållanden, eller avser kommissionen att göra det?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(4 februari 2003)

Vad gäller omlastningen av olja i Gibraltar hänvisas frågeställaren till kommissionens svar på den muntliga frågan H-0800/02, som ställdes av García Margallo y Marfil(1) vid Europaparlamentets plenum i december 2002.

Vad beträffar hamnkontroller samt de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av katastrofen med oljetankern Prestige hänvisas frågeställaren till kommissionens svar på den skriftliga fråga P-3484/02 som ställts av Charles Tannock(2).

(1) Muntligt svar, 17.12.2002.

(2) EUT C 161 E, 10.7.2003, s. 95.