SKRIFTLIG FRÅGA P-2583/02

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till rådet

(10 september 2002)

Ämne: Harmonisering av den turkiska lagstiftningen till gemenskapens regelverk

För några dagar sedan samlade den turkiske vice premiärministern Yilmaz de 15 EU-medlemsstaternas ambassadörer till ett möte där han informerade dem om paketet för att harmonisera den turkiska lagstiftningen till gemenskapens regelverk.

Följande synpunkter har dock framförts från många håll:

- Paketet gäller inte personliga tillgångar för personer från EU-medlemsstater som levt eller lever i Turkiet, utan endast köp eller försäljning av fast egendom av de religiösa institutioner som dessa personer tillhör.

- Paketet gäller inte heller det ekumeniska patriarkatet i Konstantinopel, eftersom detta fortfarande inte är en juridsk person och därför måste skriva sin förmögenhet på präster och privatpersoner. Följden av detta blir att patriarkatet endast har en enda större fast tillgång (barnhemmet på ön Prinkipos), vilket beskrivs som ockuperat i ett dokument från det turkiska generaldirektoratet för kyrkoegendomar. Det finns misstankar om att den turkiska administrationen agerar för att förhindra att lagstiftningen ändras och att man vill annullera registeringen av barnhemmet i patriarkatets namn.

- De bestämmelser som Turkiet har meddelat har ingen retroaktiv effekt, vilket Yilmaz påpekade för ambassadörerna från gemenskapen. Artikel 4 a i paketet gäller endast framtida förvärv eller försäljning av fast egendom. Institutioners förvärv eller försäljning av fast egendom kommer

även framöver att kräva godkännande från det turkiska ministerrådet, vilket kan leda till oöverstigliga problem för institutioner som vill göra detta. Men något positivt med hela den här affären är i alla fall att Turkiet för första gången erkänner att landet under decennier har fört en diskrimineriande politik gentemot de minoriteter som bor inom landets gränser och att det nu under påtryckningar från EU försöker tillåta att minoritetsinstitutioner och minoritetsgrupper skall kunna förvärva fast egendom.

När exakt kommer dessa låt vara begränsade bestämmelser att träda i kraft? Hur kommer rådet att se till att dessa bestämmelser även gäller retroaktivt, för att gottgöra, även om det bara är till viss del, de häpnadsväckande orättvisor som kristna av alla bekännelser och judar som levt i Turkiet har utsatts för, då de berövades sina egendomar och tvingades lämna landet?

Svar

(18 februari 2003)

De bestämmelser som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till ingår i ett reformpaket som det turkiska parlamentet antog den 3 augusti och som EU den 6 augusti i ett uttalande välkomnade som ett viktigt steg framåt. De har behandlats i detalj, i synnerhet i samband med förberedelserna den 9 oktober av kommissionens återkommande rapport om Turkiet. I den återkommande rapporten finns en fullständig och detaljerad bedömning av de nya bestämmelserna om religiösa stiftelser och eventuella brister fastställs.

EU ser fram emot ett snabbt och fullständigt antagande och genomförande, vilket även framhålls i uttalandet av den 6 augusti. Den turkiska regeringen har givit instruktioner om att nödvändiga åtgärder skall vidtas snarast. I detta hänseende verkar dock den förordning om religiösa stiftelser som under tiden har utfärdats vara mycket restriktiv. Denna punkt togs upp med Turkiet när trojkan med de politiska direktörerna var i Ankara den 31 oktober, varvid Turkiet försäkrade att eventuella svårigheter i genomförandet skulle lösas med nödvändig flexibilitet. Ett särskilt datum för ikraftträdandet kan än så länge inte anges.

Råder uppmanar den ärade parlamentsledamoten att vända sig till kommissionen beträffande genomförandet av partnerskapet för anslutning.