SKRIFTLIG FRÅGA E-0416/02

från Sérgio Marques (PPE-DE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Galileo

I sitt meddelande av den 10 februari 1999 presenterade kommissionen ett oberoende program för satellitbaserad radionavigation kallat Galileo. Det föreslogs att programmet skulle utvecklas i fyra faser: utformningsfasen, utvecklings- och valideringsfasen, genomförandefasen och utnyttjandefasen.

Kan man förutsätta att den planerade tidtabellen håller, eftersom utformningsfasen redan slutförts och kommissionen inte haft några finansiella, ekonomiska eller tekniska invändningar som skulle rättfärdiga att inledandet av utvecklingsfasen i Galileo-programmet skjuts upp på nytt?

Förekomsten av två självständiga, men kompatibla, rymdbaserade system, GPS och Galileo, öppnar möjligheterna till nya tillämpnings- och användningsområden, samtidigt som detta påskyndar de satellitbaserade navigationssystemens erövringar på ett flertal områden.

Kommissionen har nu avslutat de bilaterala förhandlingarna med Förenta staterna inom ramen för ett mandat som den tilldelats av EU:s medlemsstater. Skulle den därför kunna informera mig om lägessituationen för förhandlingarna och om vilka utsikter det finns för en effektiv samordning av de båda systemen för att garantera en hög säkerhet och tillåta att de satellitbaserade radionavigationstjänsterna används?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(17 april 2002)

Den totala kostnaden för Galileo, programmet för satellitbaserad radionavigation, uppskattas till mellan 3,2 och 3,4 miljarder euro.

Programmet omfattar tre faser:

- Utvecklings- och valideringsfas (20012005):

- Utveckling av satelliter och markbundna komponenter.

- Validering av systemet i bana.

- Installationsfas (20062007):

- Tillverkning och uppskjutning av satelliter.

- Inrättande av marksegmentet i sin helhet.

- Driftfas (från och med 2008).

Den inledande definitionsfasen är redan slutförd (19992001).

Rådet (transport) godkände kommissionens förslag den 26 mars 2002, och tidtabellen kommer att hålla. Av marknadsskäl är det nödvändigt att tjänsterna finns på plats 2008.

Galileo är överlägset systemet för satellitbaserad positionsbestämning (GPS) men kompletterar det såtillvida som

- det samstämmiga utnyttjandet av båda infrastrukturer (dubbel källa) ger en verklig fördel i fråga om precision, säkerhet och användaravgifter,

- förekomsten av två oberoende system gagnar alla användare som med samma mottagare kan ta emot både GPS- och Galileo-signaler,

- signalerna från Galileo-satelliter sänds vidare av marksändare så att tjänsterna också kan utnyttjas i fastigheter, under jord och i tunnlar.

I motsats till det militäriskt inriktade GPS är Galileo ett civilt projekt som i hög grad säkerställer tjänsternas kontinuitet för vissa applikationer. Galileo är mer exakt tack vare sin mer avancerade systemarkitektur och meddelandena om signalens tillförlitlighet.

Kommissionen fick mandat att förhandla med Förenta staterna i september 1999. Flera samtal har förts.

Förhandlingarna gäller i huvudsak systemens driftskompatibilitet, frekvensanvändning, standardisering och handelsfrågor. Det senaste i en rad av samtal ägde rum i oktober 2001. Den europeiska förhandlingssidan lade fram dokument om följande: scenarier för fastställande av Galileosystemets frekvenser och signaler; säkerhetsfrågor och samordning mellan Förenta staterna och EU; beräkning av interferensnivån mellan Galileo- och GPS-systemens signaler, som visade sig vara godtagbar. Förenta staterna granskar för närvarande de europeiska experternas tekniska analyser för att förvissa sig om att det inte finns någon radiointerferens mellan Galileo- och GPS-systemens signaler. Driftskompatibiliteten mellan respektive konstellations satellitsignaler skulle möjliggöra införandet av en ny världsstandard för navigation och positionsbestämning. Denna standard, Global Navigation Satellite System (GNSS), skulle tjäna ett gemensamt mål. Båda parter hoppas kunna enas inom kort. Förhandlingarna återupptas de närmaste veckorna.