ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2813/00

från Graham Watson (ELDR) till rådet

(6 september 2000)

Ämne: Förföljelse av kristna i indonesiska Moluckerna

Känner rådet till den ständigt pågående trakasseri-, förföljelse- och terrorkampanj som extremistiska muslimska Jihadkrigare bedriver mot oskyldiga kristna i de indonesiska Moluckerna?

Vilka påtryckningar kommer rådet att utöva för att få ett slut på detta onödiga dödande?

Svar

(16 november 2000)

Rådet önskar informera de ärade parlamentsledamoten om att Europeiska unionen, bland annat genom cheferna för EU:s medlemsstaters beskickningar i Jakarta, upprepade gånger har gjort de indonesiska myndigheterna däribland republikens president och vice president uppmärksamma på den djupa oro unionen känner inför den inre konflikten på Moluckerna, även om ett visst lugn förefaller att ha inträtt under den senaste tiden. Rådet har trots detta begärt att de humanitära organisationerna skall få fritt tillträde och har för avsikt att sända en undersökningsgrupp från unionen till Moluckerna för att utvärdera den humanitära situationen. Gemenskapen planerar ett nytt bidrag på c:a 2 miljoner euro i form av humanitärt bistånd till de fördrivna befolkningsgrupperna. Rådet försäkrar den ärade parlamentsledamoten om att det även i fortsättningen noga kommer att följa med utvecklingen av situationen på Moluckerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2861/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Bristfällig insyn i urvalsförfarandet för olympiska projekt i Grekland

Enligt uppgift har kommissionen begärt ytterligare upplysningar om två olympiska projekt, nämligen det som rör olympiabyn och ryttarcentret, och uttryckt sin oro över bristen på insyn i de förfaranden som har med fördelningen av projekten och utförandet av arbetena att göra.

1. Vilka var orsakerna till att kommissionen begärde ytterligare upplysningar av den grekiska regeringen?

2. Är de förfaranden som följts vid uppdragsgivningen för projektens utförande förenliga med gemenskapens förfaranden?

3. Finns det skäl som talar för att urvalsförfarandet för utförandet av dessa två olympiska projekt borde ogiltigförklaras?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 oktober 2000)

Kommissionen kan upplysa frågeställaren om att den vid två tillfällen skriftligt begärt klargöranden och uppgifter från de grekiska myndigheterna, efter att ha fått in anmälningar som ifrågasatt att ett lagenligt förfarande följts vid anbudsinfordran rörande koncessionsavtalet för uppförandet av bl.a. Markopoulos ryttarcentrum. Fallet undersöks fortfarande av kommissionen.

Med anledning av reportage i den grekiska pressen och med hänsyn till samarbetet med medlemsstaterna, har kommissionen i fallet med olympiabyn inofficiellt begärt att de grekiska myndigheterna skall klargöra hur man gått till väga vid tilldelningen av sex kontrakt avseende urbanistiska studier i samband med detta projekt. De grekiska myndigheterna har meddelat kommissionen att den behörige ministern när allt kommer omkring inte kommer att underteckna kontrakten, varför studierna inte kommer att genomföras. Kommissionen har inte mottagit några andra upplysningar i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3388/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Nytt stödsystem för kol från och med 2002

Vid det seminarium om kol som hölls den 17 oktober i Bryssel, anordnat av EKSG: rådgivande kommitté, bekräftade kommissionären med ansvar för energi och transporter att en stor del av gemenskapsproduktionen inte kommer att kunna konkurrera med importerat kol när EKSG-fördraget löper ut, och således kommer det att föreslås ett nytt stödsystem från och med 2002, det år då EKSG-fördraget löper ut.

När kommer grönboken om försörjningssäkerhet avseende de olika energikällorna att publiceras och vilken roll avser kommissionen i detta sammanhang att ge gemenskapskolet?

Vad kännetecknar det nya stödsystem som skall inledas 2002?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(22 november 2000)

Kommissionen planerar att offentliggöra grönboken om trygg energiförsörjning före utgången av år 2000. I den avser kommissionen att lägga fram sina överväganden om vilken roll kol skall spela i gemenskapens energiförsörjning efter det att EKSG-fördraget går ut.

Kommissionen kan emellertid inte uttala sig om hur ett eventuellt stödprogram för kol skall se ut innan den har dragit slutsatserna från den debatt som säkerligen följer på grönboken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3171/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen. Kris på olivoljemarknaden i Apulien (Italien).



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 151 E , 22/05/2001 s. 0085 - 0085



SKRIFTLIG FRÅGA E-3171/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen (10 oktober 2000) Ämne: Kris på olivoljemarknaden i Apulien (Italien) Hur tänker kommissionen ingripa för att undvika och förhindra de överenskommelser som av vissa Medelhavsländer (Tunisien, Marocko m.fl.) utnyttjas för att mot gällande regler föra in jordnötsolja, mandelolja och olivolja av mycket dålig kvalitet i Italien, som sedan används för förfalskning av italiensk, och i synnerhet syditaliensk, olivolja? Olivodlarna i Brindisi har uppmärksammat att det är dessa metoder som ligger bakom prisraset och den minskade försäljningen av italiensk olivolja. Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (20 november 2000) Medlemsstaterna har ansvaret för att genomföra nödvändiga kontroller för bedrägeribekämpning både när det gäller produkter från tredje land och produkter som saluförs inom gemenskapen. Med de medel som står till buds gynnar kommissionen forskningen för att kunna ställa allt bättre analysmetoder för att upptäcka bedrägerier till medlemsstaternas förfogande. Detta meddelades också i svaret till den skriftliga frågan P-1763/00 från parlamentsledamoten(1). (1) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 111.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2964/00

från Richard Howitt (PSE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: Tillgång till information

Håller kommissionen med om att information till EU:s medborgare, exempelvis sådan som tillhandahålls i Europa Direkt-programmet, alltid bör finnas att tillgå i alternativa format, exempelvis som punktskrift, ljudband och storstil, för de många medborgare i EU som inte kan läsa vanligt text, däribland 7,4 miljoner blinda och synskadade människor?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(30 oktober 2000)

Kommissionen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra tillgången till information för blinda och synsvaga.

Europa Direkt utgör i sig ett steg bort från den traditionella bundenheten till tryckt information såtillvida att den i första hand är en teletjänstcentral med ett kostnadsfritt telefonnummer och med utbildad personal som är specialiserad på EU-frågor. Sålunda kan medborgarna själva välja hur de får den information de söker.

Kommissionen har också överfört mycket av sitt informationsutbud till Internet, särskilt via Europa-webbplatsen, där synsvaga läsare kan förstora storleken på texten. Att i detta sammanhang bättre utnyttja den digitala tekniken, inbegripet taligenkänning och program som omvandlar text till tal, är en av de frågor som kommissionen för närvarande undersöker för att förbättra och utveckla Europa-webbplatsen.

Kommissionens information när det gäller definitionen av de tekniska kännetecknen för euromynten och eurosedlarna i samband med förberedelserna inför euron finns tillgängliga i blindskrift. Och teckenspråksprojekt kommer att kunna få bidrag inom ramen för initiativet Europeiska språkåret 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2961/00

från Daniela Raschhofer (NI) till rådet

(25 september 2000)

Ämne: Högerextremism i medlemsstaterna

I Österrike finns det en lag som ställer varje form av återupptagande av nationalsocialistisk aktivitet under straffrättsliga åtgärder (Verbotsgesetz (förbudslag) 1947, StGBl. Nr. 13/1945, BGBl. Nr 25/1947). Denna lag har ställning som författningslag.

I paragraferna 3 till 3i stadgas de straffbelagda handlingarna och straffet. Straffet är, beroende på brott, mellan ett års och livstids fängelse. Ansvariga för genomförande av rättegången är Landesgerichte (delstatsdomstolar), som dömer som jury.

Ledamoten önskar veta följande av rådet:

- I vilka medlemsstater finns det jämförbar lagstiftning?

- Vilka skillnader finns vad gäller straffbelagda handlingar och straff mellan medlemsstaterna?

- Är det mot bakgrund av de gemensamma europeiska värdena påbjudet att vidta straffrättsliga åtgärder mot återupptagande av nationalsocialistisk aktivitet?

Ledamoten anmodar rådet att i förekommande fall översända de enskilda jämförbara lagarna.

Svar

(22 december 2000)

Rådet vill gärna upplysa den ärade parlamentsledamoten om att den särskilda information som hon efterfrågar beträffande brottsliga handlingar och straff som tillämpas i medlemsstaterna för närvarande inte finns tillgänglig inom rådet.

Rådet önskar emellertid försäkra den ärade parlamentsledamoten om att rådet och ordförandeskapet har ambitionen att säkerställa att brottsliga handlingar som begåtts i medlemsstaterna i rasistiskt eller främlingsfientligt syfte beivras effektivt och på ett sätt som återspeglar hur allvarliga de är. I det sammanhanget vill rådet påpeka att i slutsatserna från Europeiska rådet i Tammerfors understryks att kampen mot rasism och främlingsfientlighet måste skärpas.

Rådets viktigaste instrumentet i fråga om brottsliga handlingar med rasistiska motiv är den gemensamma åtgärden av den 15 juli 1996 om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. Det övergripande målet med den gemensamma åtgärden är att säkerställa att medlemsstaterna kan bistå varandra på detta område. Det krävs särskilt att de ser till att vissa former av rasistiskt och främlingsfientligt beteende görs straffbara. Om detta inte är möjligt och i väntan på att nödvändiga bestämmelser antas, är medlemsstaterna skyldiga att göra undantag från principen om dubbel straffbarhet för sådana beteenden. Ett annat syfte med den gemensamma åtgärden är att undanröja risken för att de som begår rasistiska eller främlingsfientliga överträdelser kan dra fördel av det faktum att handlingar som innefattar rasism och främlingsfientlighet klassificeras olika i olika stater.

I maj 1998 behandlade rådet en rapport om hur den gemensamma åtgärden verkställts i medlemsstaterna. Slutsatsen i rapporten blev att medlemsstaterna hade genomfört den gemensamma åtgärden i mycket stor utsträckning och rådet bestämde att en ny granskning skulle äga rum under år 2000. Ordförandeskapet planerar för närvarande för att göra denna granskning möjlig. Den kommer att göra det lättare för rådet att bedöma hur effektiv den gemensamma åtgärden varit och huruvida den behöver skärpas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2696/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Slovakiens anslutning till EU

1. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Slovakien i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 och E-2698/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(13 oktober 2000)

För att kunna göra en uppskattning av de ytterligare årliga kostnaderna för jordbruksstöd som blir följden av Lettlands, Litauens, Maltas, Slovakiens, Bulgariens och Rumäniens anslutning till gemenskapen krävs det något sånär säkra uppgifter om datum och villkor för anslutningen. Dessa aspekter kommer att fastställas vid anslutningsförhandlingarna med dessa länder, men jordbrukskapitlet har ännu inte öppnats för förhandling. De kostnadsberäkningar som gjorts på grundval av de antaganden som anges av parlamentsledamoten måste därför anses vara högst hypotetiska, spekulativa och osäkra. Vid det nuvarande skedet i förhandlingsprocessen har kommissionen följaktligen inte möjlighet att besvara parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3468/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(30 oktober 2000)

Ämne: Den europeiska varvsindustrin

Europeiska varvsindustriförbundet har inlämnat en formell anmälan till kommissionen av Sydkoreas användning av subventioner och illojal konkurrens i varvsindustrin.

Kan kommissionen ange om denna anmälan uppfyller nödvändiga krav för att kommissionen skall dra Sydkorea inför Världshandelsorganisationen (WTO)?

Kan kommissionen i så fall ange när den kommer att bemöta denna anmälan och när den kommer att vidta åtgärder i WTO i syfte att sanktionera och avhjälpa Sydkoreas användning av subventioner och dumping för att försvara den europeiska varvsindustrins rättmätiga intressen?

Kan kommissionen informera om de olika faser som ett förfarande i WTO omfattar?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(22 november 2000)

CESA (Committee of European Union Shipbuilders' Associations) ingav den 24 oktober 2000 ett klagomål enligt handelshindersförordningen (Rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO), ändrad genom förordning (EG) nr 356/95 av den 20 februari 1995(1)) i syfte att undanröja vissa handelsbruk som hör samman med subventionering av kommersiell fartygsbyggnad i Korea och har en negativ inverkan på gemenskapens försäljning av handelsfartyg. Den fråga som tas upp i klagomålet har under flera år utgjort ett olöst problem i de bilaterala förbindelserna mellan gemenskapen och Korea.

Kommissionen har från det att ett klagomål ingetts 45 dagar på sig för att besluta om inledande av ett undersökningsförfarande och offentliggöra ett tillkännagivande om detta i EGT. Undersökningsförfarandet kan ta fem månader och kommissionen kan mot bakgrund av slutsatserna från undersökningen besluta att hänskjuta frågan till tvistlösning inom ramen för WTO. Gemenskapen kommer i så fall att först begära samråd med Korea för att finna en tillfredsställande lösning. Om ingen lösning har nåtts inom 60 dagar efter begäran om samråd, kan gemenskapen begära att en panel inrättas.

(1) EGT L 41, 23.2.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2444/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(19 juli 2000)

Ämne: Höghastighetsvägar mellan Santiago och Lugo och mellan Lugo och Ourense i Galicien

Lördagen den 19 juni meddelade representanten för centralregeringens näringsministerium (Ministério de Fomento) i Galicien att dessa höghastighetsvägar kommer att byggas år 2007. Omfattas dessa vägar av den gemenskapsstödram som kommissionen har kommit överens om med den spanska regeringen för perioden 20002006? Vilken typ av vägar rör det sig om? Vilka anslag har avsatts ur budgeten? Hur ser den årliga investeringsplanen ut?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(29 september 2000)

Efter förhandlingar med de spanska myndigheterna håller kommissionen just nu på att slutgiltigt fastställa gemenskapsstödramen (GSR) för de spanska regioner som omfattas av mål 1 under perioden 20002006, vilket även inbegriper Galicien.

Gemenskapsstödramen innehåller inte detaljerade uppgifter om de projekt som skall finansieras under hela programperiodens löptid och det skulle därför vara för tidigt att nu uttala sig om konkreta aspekter av projekt som eventuellt skulle kunna väljas ut till de operativa programmen inom denna gemenskapsstödram.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2463/00

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Djurtransporter till Egypten

Färska rapporter har uppdagat att levande tjurar som exporteras från Tyskland till Egypten rutinmässigt kastreras medan de är ombord på fartyg.

Det orättvisa systemet för exportåterbäringar som gör det möjligt att idka handel med levande boskap garanterar redan i sig självt att djuren i hög grad lider av de långa resorna och av de otillbörliga förhållandena. Kan kommissionen medge att det utgör ett onödigt lidande att kastrera vuxna tjurar under mycket primitiva förhållanden och att handeln med levande djur till Egypten måste stoppas tills man erhållit tillräckliga garantier för att kastrering inte tillåts?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-2463/00 och E-2481/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(26 september 2000)

Kommissionen anser att operationer som till exempel kastrering av djur under transport innebär en överträdelse av artikel 5A 1 b i direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991(1), ändrat genom rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om skydd av djur vid transport(2). Alla djur behöver tid att hämta sig från det trauma som en sådan operation medför, och man kan förutsätta att deras tillstånd inte är sådant att de omedelbart kan transporteras vidare.

I kommissionens förordning (EG) 615/98 av den 18 mars 1998(3) finns särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag när det gäller levande nötkreaturs välbefinnande vid transport till tredje land. Enligt denna förordning skall varje transport av nötkreatur till tredje land, fram till den första lossningsplatsen i det landet, ske i överensstämmelse med gällande gemenskapslagstiftning om skydd av djur vid transport. Enligt förordningen skall kontroller utföras efter ankomsten till det tredje land som är slutdestination. Om resultatet av kontrollerna (som skall utföras av en veterinär) inte är tillfredsställande när det gäller djurens välbefinnande, utbetalas ingen exportbidrag. Om exportbidraget redan har betalats ut kan den krävas tillbaka.

Kommissionen har redan tidigare fått uppgift om att nötkreatur och får av hankön som transporterats från vissa medlemsstater till Egypten har kastrerats ombord på fartyg. Kommissionen har dock inte ännu några belägg för att så faktiskt skett. Kommissionen försöker klarlägga frågan, bland annat genom samråd med de berörda medlemsstaterna, och kommer vid behov att vidta åtgärder.

Under 1999 exporterades 21 593 nötkreatur av hankön avsedda för slakt från EU till Egypten. Av dessa härrörde 14 716 från Tyskland, medan 6 877 exporterades från Italien. Export av levande får var sällsynt (14 djur från Nederländerna).

(1) EGT L 340, 11.12.1991.

(2) EGT L 148, 30.6.1995.

(3) EGT L 82, 19.3.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2304/00

från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Interreg-programmet och Ceuta

Skulle kommissionen kunna ange vilket belopp som beräknas avsättas ur Interreg-programmet för den spanska regionen Ceuta för kommande period?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2302/00, E-2304/00 och E-2306/00 ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(29 september 2000)

Det är i dagsläget omöjligt att göra en exakt uppskattning av hur stora belopp som regionen Ceuta och Melilla kommer att beviljas från strukturfonderna under programperioden 20002006 och hur dessa belopp kommer att fördelas. För närvarande pågår förhandlingar med de spanska myndigheterna om insatser under mål 1 och 2 i Spanien.

Det är heller inte möjligt att i nuläget göra en bedömning av hur stora belopp som kommer att beviljas regionerna i fråga inom ramen för gemenskapsinitiativen Interreg och Urban.

När det gäller mål 1 har kommissionen till alla medlemsstater översänt ett förslag till fördelning av tillgängliga anslag mellan de olika regioner som omfattas av detta mål i respektive medlemsstat. Förslaget har utarbetats enligt den metod som kommissionen använder för att fördela anslagen inom ramen för mål 1 bland medlemsstaterna. Kommissionen översänder ett exemplar av det förslag som rör Spanien direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Det bör dock framhållas att det rör sig om ett vägledande förslag. Beslut om den slutgiltiga fördelningen kommer att fattas gemensamt av medlemsstaten och kommissionen vid antagandet av gemenskapsstödramarna och de samlade programplaneringsdokumenten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1788/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(8 juni 2000)

Ämne: Red Asturiana de Alojamientos Rurales (inkvartering på landsbygden)

I samband med det möte som nyligen hölls av den spanska organisationen för landsbygdsturism (Asociación Española de Turismo Rural) uppmärksammades åter den betydelse som den verksamhet som initiativtagarna till denna typ av landsbygdsturism har kommit att få inom ramen för gemenskapens turism.

Det är nödvändigt att uppmärksamma den verksamhet som utövas av Red Asturiana de Alojamientos Rurales i ett av gemenskapens naturmässigt vackraste områden. Det direkta tekniska stödet till de nya initiativtagarna bakom landsbygdsturismen i Asturien har gjort det möjligt att skapa ett stort antal direkta arbetstillfällen i regionen och ungefär hälften så många indirekta arbetstillfällen.

Kan kommissionen ange hur gemenskapen har bidragit till utvecklingen av Red Asturiana de Alojamientos Rurales, och i vilken utsträckning och form initiativtagarna till denna typ av landsbygdsturism i Asturien kan dra nytta av gemenskapsbidragen till denna sektor?

Kompletterande svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Enligt uppgift från de spanska myndigheterna har det asturiska nätet av logivärdar på landsbygden inte fått något stöd från gemenskapen.

Det bör dock nämnas att man inom ramen för gemenskapsinitiativet Leader II och det operativa programmet Proder under perioden 1994-1999 beviljat 8,5 miljoner euro från strukturfonderna (utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket samt Europeiska regionala utvecklingsfonden) för att främja landsbygdsturismen i den autonoma regionen Asturien.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2952/00

från Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen

(12 september 2000)

Ämne: Klimatförändringsavgift

I Förenade kungarikets budgetlag inrättas en klimatförändringsavgift och regeringen ges i uppdrag att införa denna avgift.

Kan kommissionen granska denna bestämmelse för att fastställa huruvida denna avgift är en skatt i den bemärkelse som förekommer i fördragen?

Om så är fallet, kan kommissionen fastställa om den till sin natur och sin effekt är en mervärdesskatt?

Är det i så fall inte en olaglig skatt enligt artikel 33 i det sjätte direktivet om mervärdesskatt och kan kommissionen därför vidta åtgärder för att förhindra att den tas ut av Förenade kungarikets regering?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Artikel 33 i rådets sjätte mervärdesskattedirektiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund(1) ger medlemsstaterna möjlighet att, på vissa villkor, bibehålla eller införa andra skatter, tullar eller avgifter än mervärdesskatten, under förutsättning att de inte kan karaktäriseras som omsättningsskatter.

Europeiska gemenskapernas domstol har i flera domar fastställt kriterier för bedömningen av om en avgift har eller inte har denna karaktär. I en av de senaste domarna ansåg domstolen att det är nödvändigt att undersöka om avgiften äventyrar tillämpningen av det gemensamma mervärdesskattesystemet genom att belasta handeln med varor och tjänster på ett liknande sätt som mervärdesskatten, som den har definierat på följande vis: skatten tillämpas generellt på transaktioner som rör varor eller tjänster; skattebeloppet är proportionellt mot priset på transaktionen; skatten tas ut i varje led av produktions- och distributionskedjan; skatten på inköpta varor och tjänster dras av från skatten på försålda varor och tjänster.

På grundval av den information som kommissionen har, anser den att avgiften som parlamentsledamoten hänvisar till inte kan karaktäriseras som en omsättningsskatt av den typ som förbjuds i artikel 33 i sjätte mervärdesskattedirektivet.

(1) EGT L 145, 13.6.1977.