SKRIFTLIG FRÅGA E-1621/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(6 juni 2002)

Ämne: Tolkning av tillväxt- och stabilitetspakten

Skulle kommissionen kunna beskriva hur den tolkar tillväxt- och stabilitetspakten? Tar kommissionen hänsyn till den ekonomiska konjunkturen då den avgör huruvida en medlemsstat uppfyller villkoren? Håller kommissionen med om att en medlemsstat som har något som helst budgetunderskott en bra bit in i en högkonjunktur antagligen ligger mycket värre till än en medlemsstat med ett budgetunderskott på över 2 procent under en ekonomisk lågkonjunktur om medlemsstaten i fråga tidigare uppvisat god finansdisciplin och förmåga att återgå till ett budgetöverskott under högkonjunktur? Anser kommissionen att medlemsstaterna måste ha budgetbalans under hela den ekonomiska cykeln för att uppfylla villkoren för pakten?

När kommissionen gör denna bedömning, tar kommissionen då hänsyn till de enskilda medlemsstaternas övergripande skuldnivå och, om så är fallet, anser kommissionen att länder som har en skuldnivå som vida överstiger Maastricht-kriteriet (60 procent) endast kan uppfylla kriterierna om de lyckas att reducera den övergripande skuldnivån genom exempelvis omfattande privatiseringar?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(9 juli 2002)

I enlighet med skäl 14 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1) beaktar kommissionen, när den granskar och övervakar stabilitets- och konvergensprogrammen, relevanta konjunkturmässiga och strukturella särdrag i varje medlemsstats ekonomi.

Kommissionen håller med om att länder med sunda konjunkturanpassade offentliga finanser (det vill säga nära balans eller i överskott) är bättre rustade att möta de finansiella följderna av en konjunkturnedgång än länder som har konjunkturanpassade underskott, även om de senare länderna visar nominella överskott vid en konjunkturuppgång. Oavsett konjunkturläge måste dock stor vaksamhet visas vid övervakningen av risken för nominella underskott som överstiger referensvärdet på 3 procent av bruttonationalprodukten.

I stabilitets- och tillväxtpakten har medlemsstaterna åtagit sig att respektera det medelfristiga budgetmålet med offentliga finanser som är nära balans eller i överskott. Hänvisningen till det medelfristiga budgetmålet har tolkats i uppförandekoden(2) som att avse konjunkturcykeln. Kommissionen använder därför konjunkturanpassade räkenskaper utöver nominella räkenskaper när vi bedömer de offentliga finanserna.

Kommissionen tar vid bedömningen också hänsyn till den skuldbörda som en medlemsstat har ackumulerat. Om målet med offentliga finanser som är nära balans eller i överskott respekteras, anses detta tillräckligt för att säkra en kontinuerlig minskning av skuldsättningsnivån, särskilt i djupt skuldsatta länder. Privatiseringar välkomnas i detta sammanhang, men de krävs inte för att följa programmen.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.

(2) Yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofin-rådet i juli 2001. Uppförandekoden skall göra det lättare för kommissionen och rådet att utvärdera programmen.