SKRIFTLIG FRÅGA E-0351/01

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Forskningsnätverket Geant

Kommissionen startade i november 2000 satsningen på forskningsnätverk inom ramen för det femte ramprogrammet, varigenom 80 miljoner euro ställs till förfogande för utvidgningen av den transeuropeiska nätverkskapaciteten till 2,5 Gb/s och möjligen 10 Gb/s inom fyra år.

1. Är kommissionen enig med mig om att hastigheten för hela Geantnätverket till stor del bestäms av det land som har den lägsta överföringshastigheten och den smalaste bandbredden?

2. Vilken hastighet uppnår man i dag (februari 2001) i vart och ett av de länder som är anslutna till Geant?

3. Kan kommissionen upplysa mig om i vilka länder som man nu uppnår en effektiv hastighet av 2,5 Gb/s, eller kommer att uppnå denna hastighet under 2001?

4. Vilka är resultaten av utvärderingen som kommissionen låtit göra av TEN 155-satsningen när det gäller:

a) nätverkshastigheten per medlemsstat,

b) den totala hastigheten i hela nätverket när 155 Mb/s faktiskt uppnås?

Tror kommissionen att användningen av ATM-tekniken hindrar skapandet av ett högvärdigt höghastighetsnätverk enligt den senaste tekniska kunskapsnivån?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(7 juni 2001)

1. GEANT-nätet bestäms till sin topologi och kapacitet och sina tjänster av kraven från vart och ett av de sammankopplade näten, marknadsvillkoren, tillgången till medel från de nationella forsknings- och utbildningsnäten (NREN) och driftsegenskaperna hos den utrustning som leverantörerna tillhandahåller.

Kapaciteten hos de delar av nätet som har högst prestanda inskränks inte av de lägre kraven hos något enskilt NREN som ansluts till GEANT.

2. De enskilda ländernas uppkopplingskapacitet till GEANT är följande(1): 10 megabit per sekund (Mbps) för Restena/Luxemburg, 34 Mbps för Carnet/Kroatien, Heanet/Irland, IUCC/Israel och RCCN/Portugal, 45 Mbps för Aconet/Österrike, ARNES/Slovenien och Belnet/Belgien, 68 Mbps för Cesnet/Tjekiska Republiken, 155 Mbps för SWITCH/Schweiz(2), GARR/Italien, GRNET/Grekland(3), Hungarnet/Ungern, JANET/Förenade kungariket, PSNC/Polen, Rediris/Spanien och Renater/Frankrike, 310 Mbps för DFN/Tyskland och Nordunet(4) och 622 Mbps för Surfnet/Nederländerna(5).

3. Det förutses att uppkoppling med 2,5 gigabits per sekund (Gbps) kommer att installeras mellan 11 Points of Presence (PoP) i GEANT-nätet (en PoP per land) i november 2001.

4. Quantum-projektet har regelbundet granskats i enlighet med det förfarande som fastställts för femte ramprogrammets projekt. Granskningsresultaten har varit positiva.

I slutet av projektet hade de enskilda länderna följande uppkopplingskapacitet till det transeuropeiska nätet TEN-155: 10 Mbps från Heanet/Irland och Restena/Luxemburg, 34 Mbps från Carnet/Kroatien, IUCC/Israel och RCCN/Portugal, 45 Mbps från Aconet/Österrike, ARNES/Slovenien och Belnet/Belgien och Cesnet/Tjekiska Republiken, 124 Mbps från Rediris/Spanien, 155 Mbps från SWITCH/Schweiz, GARR/Italien, GRNET/Grekland, Hungarnet/Ungern, JANET/Förenade kungariket, Nordunet, PSNC/Polen och Renater/Frankrike, 310 Mbps från DFN/Tyskland och 622 Mbps från Surfnet/Nederländerna.

TEN-155-nätet inrättades med 27 sammankopplingar som länkade samman de olika ländernas Points of Presence. Tretton av dessa sammankopplingar drevs med 155 Mbps och tre med 622 Mbps.

Användningen av ATM-teknik har bidragit kraftigt till införandet av tjänster av hög kvalitet (t.ex. stöd för garanterad tjänstekvalitet (QoS), virtuella privata nät (VPN) och effektiv resursförvaltning). Men ATM kommer i praktiken inte att vara tillgänglig i nät som drivs med Gbit/s-hastighet. GEANT bör vara bland de första nationella eller internationella näten som tillämpar teknik som stöder VPN på IP-nivå så snart detta blir tillgängligt.

(1) Rumänien, Bulgarien, Lettland, Litauen, Estland, Slovakiska republiken är ännu inte anslutna till GEANT-nätet.

(2) Inbegripet koppling till CERN.

(3) Inbegripet koppling till Cypern (4 Mbps).

(4) Nordunet är ett regionalt nät som integrerar Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige.

(5) Surfnet utgör inte del av GN1 Consortium, men näten är sammankopplade.