SKRIFTLIG FRÅGA E-0072/01

från Elisabeth Jeggle (PPE-DE) till kommissionen

(22 januari 2001)

Ämne: Eventuella EU-åtgärder till stöd för jordbruket under BSE-krisen

BSE-krisen har lett till att efterfrågan på nötköttsprodukter av alla slag starkt sjunkit. Den kritiska inkomstsituationen för jordbrukarna har till följd av detta ytterligare förvärrats och har för vissa jordbruksföretag kommit att bli ett hot mot deras fortbestånd. Detsamma gäller för slakteriföretag.

Detta ger anledning till följande frågor:

1. I motsats till vad EU krävt kommer Tyskland att BSE-testa alla nötkreatur av honkön som är äldre än 30 månader och avsedda att upphandlas av EU. Ser kommissionen något möjlighet till interventionsköp av kött för vilket testet utfallit negativt?

2. Kraven från Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (förbundsrepublikens anstalt för jordbruk och näring) om att tjurar skall tas med vid interventionsupphandlingen förefaller omöjliga att uppfylla. Anser kommissionen att det skulle vara möjligt att i mera utpräglad grad inrikta kriterierna för att kött skall kunna komma i fråga för intervention enligt begreppet tjänlighet till människoföda? Kan tjurar som är äldre än 24 månader åtminstone under en övergångsperiod tas med vid interventionsupphandlingen?

3. Anser kommissionen det skulle vara möjligt att höja det allmänna slaktbidraget för kalvar med en ålder mellan 1 månad och 7 månader och med en vikt på över 159,6 kg från 65 tyska mark för närvarande till samma nivå som för vuxna nötkreatur (alltså 129 tyska mark)?

4. Skulle det gå för sig att de som uppföder tjurar skulle få ett bidrag i samma storleksordning som det särskilda bidraget för handjur av nötkreatur för att de, i syfte att avlasta marknaden, inte utnyttjar alla platser för produktion (extensifiering)?

5. Vad gör kommissionen för att utreda hur BSE uppstår och överförs? Medverkar kommissionen vid utvecklingen av test på levande djur? Finns det någon tidsplan?

6. I och med att djurmjölet fallit bort har efterfrågan på vegetabiliskt protein ökat. Kan det införas undantagsbestämmelser för 2001 så att jordbrukare på de marker som de tagit ur produktion får odla proteinväxter för egen förbrukning i en omfattning som motsvarar den genomsnittliga djurhållningen på årsbasis inom jordbruksföretagen?

7. Till följd av att slakten av djur uppskjutits kan det hända att det inte går att hålla en täthetsfaktor på 2,0 vuxna nötkreatur per hektar. Hur kommer detta att beaktas i fråga om djurbidragens storlek och extensifieringsbidragen inom jordbruksprogrammen?

Kompletterande svarfrån Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 oktober 2001)

1. Enligt kommissionens förordning (EG) Nr 2777/2000 av den 18 december 2000 om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden(1) måste alla djur (både hondjur och handjur) över 30 månader visa negativa resultat vid test för bovin spongiform encefalopati (BSE) innan deras kött får komma in i människans näringskedja. Endast kategori C (stutar) får vara över 30 månader och ändå godtas för interventionsuppköp, detta naturligtvis endast om testen har visat negativa resultat.

Det skall dock beaktas att det i förordning (EG) NR 690/2001 av den 3 april 2001 om särskilda stödåtgärder för nötköttsmarknaden(2) har införts en särskild uppköpsordning för djur över 30 månader som inte omfattas av normala interventionsuppköp. Återigen omfattas endast kött från djur som testats med negativa resultat av den ordningenprovides further details on the fodder deficit profile of the applicants that were accepted under the scheme.

2. Endast nötkött som har förklarats tjänligt som livsmedel i enlighet med gemenskapens veterinär- och hälsoskyddslagstiftning kan antas i interventionsuppköpssyfte.

Kommissionen har inga avsikter att ge tillstånd till interventioner för äldre tjurar, eftersom den med hänsyn till den absoluta gräns för interventioner som antagits av rådet anser att uppköp av yngre djur är ett mer effektivt marknadsstöd.

3. Slaktbidraget för kalvar fastställs i rådets grundförordning (EG) Nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött(3) och kan endast ändras i detta sammanhang. Bidraget fastställdes som en integrerad del av ersättningen för de överenskomna prisnedsättningarna inom ramen för Agenda 2000, och eftersom priserna inom kalvsektorn länge har varit avsevärt högre än den avsedda nivån inom ramen för Agenda 2000 skulle det bli svårt att motivera en ökning av bidraget.

4. Ändringar av grundreglerna för bidrag för handjur ligger också inom rådets befogenhet. Rådet gick nyligen med på vissa ändringar för att på medellång sikt skapa en bättre marknadsbalans inom gemenskapen, men förslaget från parlamentsledamoten fanns inte med bland ändringarna.

5. Ett omfattande BSE-övervakningsprogram har införts för att ge en klarare bild av BSE:s utbredning inom gemenskapen. Enligt detta program måste alla vuxna nötkreatur som slaktats för konsumtion genomgå test för BSE och dessutom måste alla vuxna nötkreatur som dör på en anläggning genomgå test under en ettårsperiod. Programmet möjliggjordes genom utvecklingen av de snabba BSE-testerna, vilka har utvärderats av kommissionen. En andra utvärdering håller för nuvarande på att avslutas.

Vidare stöder kommissionen ett antal forskningsprojekt inom det femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration. Enligt meddelandet angående forskningen i Europa om transmissibel spongiform encefalopati som antogs av kommissionen den 12 juni 2001(4), utlystes en ansökningsomgång för forskningsprogram den 31 maj 2001. Utvecklingen av in vivo-testerna för preklinisk diagnos är ett av de fyra insatsområden som pekats ut i meddelandet om ansökningsomgången.

6. Kommissionen överlämnade sin analys av följderna av förbudet mot användande av kött- och benmjöl för den ökade efterfrågan av vegetabiliska proteiner till rådet och parlamentet i mars 2001. Kommissionen uppskattar att det år 2001 inte finns några problem när det gäller tillgången på vegetabiliska proteiner, med hänsyn till de mängder som finnns att tillgå både på gemenskapsmarknaden och världsmarknaden. Dessutom menar kommissionen att en uppodling av uttagna arealer för produktion av vegetabiliska proteiner skulle göra det obligatoriskt arealuttaget mindre effektivt som medel för att hålla produktionen under kontroll och skulle riskera att försvåra gemenskapens position vid framtida diskussioner om jordbrukssektorn inom Världshandels-organisationen (WTO).

7. I kommissionens förordning (EG) Nr 192/2001 av den 30 januari 2001 om ändring av förordning (EG) Nr 2342/1999 om tillämpningsföreskrifter för bidragsordningen inom sektorn för nötkött(5) fastslås det undantagsåtgärder som är avsedda att lösa problemet med den ökade djurtäthet som uppstått på kort sikt med anledning av de många djur som inte kunnat slaktas eller exporteras.

(1) EGT L 321, 19.12.2000.

(2) EGT L 95, 5.4.2001.

(3) EGT L 160, 26.6.1999.

(4) KOM(2001) 323 slutlig.

(5) EGT L 29, 31.1.2001.