SKRIFTLIG FRÅGA E-2866/97 från Thomas Megahy (PSE) till kommissionen (11 september 1997)

Ämne: Allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna från den israeliska regeringens sida

Israel inför för närvarande lagstiftning som hindrar palestinier från att begära skadestånd vid landets domstolar av israeliska säkerhetsstyrkor eller staten på grund av skador eller dödsfall. Denna lag är klart diskriminerande mot en folkgrupp, eftersom den inte gäller israeler eller utlänningar som är bosatta i landet, och har fördömts som sådan inte bara av palestinska myndigheter utan även av det oberoende israeliska centrumet för mänskliga rättigheter i de ockuperade områdena.

Kommer kommissionen att ta upp denna fråga i sina förhandlingar om handel med den israeliska regeringen eller dess företrädare, eller att vidta andra åtgärder för att visa att lagar av detta slag är oacceptabla för Europeiska unionen som sammanslutning av demokratiska nationer?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

Kommissionen är mycket oroad över det israeliska lagförslaget om skadeståndskrav till följd av säkerhetsstyrkornas verksamhet i Judéen, Samarien och Gazaremsan (5757-1997). Kommissionen har erfarit att de israeliska säkerhetsstyrkorna genom lagförslaget i själva verket skulle gå fria från de flesta av de brott som under ¨Intifadan¨ begicks av dem mot palestinierna i de ockuperade områdena.

Genom lagförslaget utsträcks definitionen av begreppet ¨stridande verksamhet¨ till att omfatta de flesta incidenter som skadar palestinierna och lagförslaget motsäger därmed de tidigare domar som avkunnats av israeliska domstolar, inklusive Högsta domstolen.

Lagförslaget behandlades i en första läsning i det israeliska parlamentet (Knesset) den 30 juli 1997. Knesset-kommittén måste nu sammanträda för att besluta till vilket utskott den skall sända lagförslaget. Behörigt parlamentsutskott kommer sedan att behandla lagförslaget och besluta huruvida det skall sändas tillbaka till Knesset eller inte (med eventuella beslutade ändringar). Om förslaget återsänds till Knesset, måste ytterligare en andra och tredje läsning göras innan lagen kan antas. Knessets utskott kan sammanträda under uppehållet fram till dess att plenarsammanträdena i Knesset återupptas den 2 november 1997.

Trots aktiv mobilisering bland de israeliska människorrättsorganisationerna har lagförslaget inte orsakat särskilt stor debatt bland befolkningen i stort.

Kommissionen anser att lagförslaget i sin nuvarande form strider mot de internationella normerna om mänskliga rättigheter genom att det undergräver den grundläggande principen om att de som fallit offer för brott mot de mänskliga rättigheterna har rätt att söka skälig ersättning något som erkänns bland annat i internationella konventioner om civila och politiska rättigheter och i Förenta nationernas Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Eftersom lagförslaget endast berör palestinier inte andra nationaliteter skulle det också strida mot diskrimineringsförbudet i den internationella lagstiftningen om mänskliga rättigheter.

De israeliska myndigheterna är väl medvetna om vilken betydelse gemenskapen, och kommissionen, fäster vid rättsstaten och ett strikt iakttagande av de internationella normerna om mänskliga rättigheter. Att de mänskliga rättigheterna och demokratiska principerna respekteras i de länder som har förbindelser med Europeiska gemenskapen genom associeringsavtal övervakas i enlighet med de regler som gäller för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Regelbunden övervakning av att Israel respekterar dessa principer sker redan inom ramen för det befintliga interimsavtalet med Israel. Kommissionen tar varje lämpligt tillfälle som ges inom ramen för dess regelbundna kontakter med de israeliska myndigheterna i akt för att framföra sin ståndpunkt om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Israel.

När det nyligen ingångna Europa-Medelhavsavtalet om associering mellan gemenskapen och Israel väl har ratificerats kommer gemenskapen på det hela taget att ha större möjligheter att utöva ett positivt inflytande beträffande alla frågor som har att göra med de mänskliga rättigheterna inom ramen för den politiska dialog med Israel som inrättas genom avtalet. I en särskild klausul om de mänskliga rättigheterna föreskrivs att respekten för de mänskliga rättigheterna utgör en väsentlig del av avtalet.