SKRIFTLIG FRÅGA E-3204/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(11 november 2002)

Ämne: Mänskliga friheter i Turkiet och Albanien

Gemenskapens tjänstemän har gjort uttalanden enligt vilka EU tänker sända Turkiet ett uppmuntrande budskap och även önskar fortsätta att bygga upp relationerna till Albanien. Trots detta har man i albanska tidningar kunnat läsa om allt flera fall av kränkningar av albanernas rätt till privatkorrespondens. Och den välrenommerade franska tidningen Le Figaro kunde den 22 oktober 2002 rapportera om A Firat, kandidat i de turkiska valen den 3 november, som den 21 oktober 2002 häktades av turkisk polis, anklagad för att ha talat kurdiska vid ett valmöte.

Känner kommissionen till dessa uppenbara kränkningar av de mänskliga friheterna i Turkiet och Albanien? Varför tillåts dessa kränkningar fortgå, trots alla protester från ledamöter av Europaparlamentet, respektabla internationella publikationer, icke-statliga organisationer och andra instanser som framförts under årens lopp? Kan det vara så att kommissionen inte lyckats göra klart att alla ekonomiska eller andra förbindelser med EU förutsätter absolut respekt för de grundläggande mänskliga friheterna som utgör en oseparerbar del av den europeiska kulturen? Varför genomförs inte de reformer som Turkiet meddelade om för en tid sedan, som gällde rätten att använda kurdiska i utbildningssammanhang och i radio och television? Har man i samband med dessa reformer som den turkiska regeringen utannonserat också dragit tillbaka den ålderdomliga vallag som gällt i Turkiet, enligt vilken kandidater som ställer upp i val är förbjudna att tala något annat språk än turkiska?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(6 januari 2003)

Kommissionen är väl medveten om att Abdulmelik Firat, ledaren för partiet för grundläggande fri- och rättigheter (HAK-PAR), häktades efter att ha talat kurdiska vid ett valmöte i Diyarbakir den 21 oktober 2002. Han frigavs fem timmar senare utan vidare påföljder.

Enligt Turkiets vallagstiftning måste turkiska språket användas i valkampanjer. Kommissionen känner inte till några konkreta förslag om ändring av denna lagstiftning. Den nya regeringen har emellertid tillkännagivit sin avsikt att revidera vallagstiftningen i samma anda som de grundlagsändringar som nyligen genomförts.

Det reformpaket som antogs i augusti 2002 gäller utbildning och radio- och TV-sändningar på andra språk än turkiska.

En förordning rörande utbildning på de olika språk och dialekter som traditionellt används av turkiska medborgare i deras dagliga liv trädde i kraft den 19 september 2002.

Någon förordning rörande radio- och TV-sändningar på andra språk än turkiska har ännu inte antagits. Enligt lag nr 4771 av den 9 augusti 2002 bör alla de planerade förordningarna träda i kraft ett år efter lagens ikraftträdande.

Kommissionen övervakar noga situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna, vilket framgår av den nyligen offentliggjorda återkommande rapporten 2002(1) om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning till Europeiska unionen, och den kommer att fortsätta med detta.

Vad Albanien beträffar är kommissionen trots sin kontinuerliga bevakning av den albanska pressen inte medveten om någon systematisk inblandning i albanska medborgares privata korrespondens. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över är det inte uteslutet att privata försändelser någon gång öppnas, men detta beror snarast på det undermåliga albanska postväsendet. Kommissionen kommer dock att ägna denna fråga särskild uppmärksamhet och fortätta att framhålla att respekt för de mänskliga rättigheterna och personliga friheterna är en absolut förutsättning för stärkta relationer mellan EU och Albanien.

(1) KOM(2002) 700 slutlig.