SKRIFTLIG FRÅGA P-3386/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (16 oktober 1997)

Ämne: Beskogning med barrskog i Irland

Irland uppvisar den största beskogningen med icke-inhemska trädslag i hela Europeiska unionen. Det har uppskattats att cirka 80 % av alla träd som planteras i Irland är icke-inhemska samt att det trädslag som oftast planteras är Sitkagran. Näst högst andel nyplantering av icke-inhemska trädslag uppvisar Spanien, med en andel motsvarande 45 %.

Den irländska regeringen offentliggjorde förra året en skrift om framtidens odling innehållande en strategisk plan för utvecklingen av skogssektorn (¨Growing for the future: A strategic plan for the development of the forestry sector¨). Samtidigt som man i denna skrift medgav att det utdelats en del kritik från miljöhåll mot den beskogningspolitik som det statliga företaget Coillite bedriver, skrev man att det inte skulle komma att ske någon stor förändring i den nuvarande politiken att främja barrskog. Sitkagran skulle komma att utgöra 60 % av den årliga beskogningen och andra barrträd (som norsk gran, Douglasgran, europeiskt lärkträd och skotsk tall) skulle komma utgöra 20 %. Samtidigt bibehölls målet för beskogningen med lövskog på 20 %. Det angavs inga beskogningsmål för inhemska arter (trots att det angavs att åtminstone 20 % av beskogningen med lövskog skulle utgöras av ek, framgick det inte huruvida det rörde sig om inhemsk eller irländsk ek).

En annan undersökning utförd av tre irländska universitet som också publicerades förra året fann att marken var starkt försurad i områden med tät barrskog.

Beskogningen i Irland är i stor utsträckning beroende av ekonomiskt stöd från EU. EU har förklarat sig villigt att tillhandahålla IRL 66 miljoner genom det operationella programmet för jordbruk, utveckling av landsbygd och skog och har fram till dags dato allokerat IRL 65 miljoner till skogsåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Större delen av detta belopp har anslagits med stöd av rådets förordning (EEG) nr 2080/92 ((EGT L 215, 30.7.1992, s. 96. )) som inrättar en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Artikel 1 i denna förordning föreskriver att gemenskapsstödordningen bland annat skall ¨bidra till mer miljöanpassade driftsformer på landsbygden¨.

Håller kommissionen med om att Irland inte har respekterat bestämmelserna i denna förordning? Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att säkerställa att Irlands beskogningspolitik görs mer miljöanpassad?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (11 november 1997)

Parlamentsledamoten har rätt i sitt konstaterande att beskogningen på Irland i hög grad är beroende av ekonomiskt stöd från gemenskapen. Om detta stadgas i huvudsak i rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Förutom de miljömålsättningar som parlamentsledamoten redan har nämnt, har detta program andra viktiga mål, nämligen att stödja reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genom att erbjuda jordbrukarna alternativa inkomster, att utveckla skogsresurserna och att bekämpa drivhuseffekten genom förbättrad upptagning av koldioxid. Både den irländska regeringens långtidsplan för strategisk utveckling av skogsbrukssektorn på Irland och det irländska beskogningsprogrammet enligt förordning 92/2080/EEG tyder på att det finns ett stöd för dess mål.

I det irländska beskogningsprogrammet återspeglas det främsta målet för skogsbruket på Irland (liksom i de flesta andra medlemsstater), nämligen produktion av timmer för olika ändamål. Detta mål utesluter emellertid inte erkännandet av de många andra aspekterna av skogsbruk, nämligen diversifiering av jordbruket, utveckling av landsbygden, sysselsättning, miljö, turism och industriell utveckling. I programmet fastställs även de åtgärder som vidtagits för att utvärdera och övervaka effekterna på miljön och förenligheten med kriterierna för utnyttjandet av mark, enligt vad som föreskrivs i artikel 4 i förordning 92/2080/EEG. Exempel på miljöfrågor som har samband med planer på beskogning och som det hänvisas till i programmet är särskilda områden som skall bevaras, områden som utgör naturarv, känsligt fiske samt skyddade natursköna landskap och arkeologiska platser samt monument. Till skogsbruksstrategin på Irland hör även åtaganden att regelbundet se över och förbättra miljöåtgärderna och att genomdriva olika nya åtgärder, som t.ex. riktlinjer för skörd och biologisk mångfald, goda lösningar inom skogsbruket, hållbart skogsbruk och revidering av den befintliga lagstiftningen om skogsbruk.

I fråga om miljöeffekterna måste skogsbruksmetoderna i Irland också vara förenliga med gemenskapens miljölagstiftning om bevarandet av livsmiljöer, skyddandet av vilda fåglar och skydd mot vattenföroreningar samt bedömning av miljöeffekterna. Som ett led i arbetet för att säkerställa miljöskydd och fördelar i fråga om irländska beskogningsmetoder diskuterar kommissionen och de irländska myndigheterna regelbundet frågor som gäller miljömässig balans och förenlighet med miljölagstiftningen.

Kommissionen vill också fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på att såväl Irland som gemenskapen har antagit riktlinjerna för hållbart skogsbruk i Europa som ingår i resolution nr H1 från ministermötet i Helsingfors om skydd av de europeiska skogarna. Enligt dessa riktlinjer borde tre olika arter lämpa sig för lokala förhållanden och även om man i mån av möjlighet helst skall använda inhemska arter vill man inte motverka importerade arter. Importerade arter är att föredra i fall där de ger större fördelar än inhemska arter i fråga om träproduktion och andra uppgifter, med hänsyn till en bedömning av deras negativa effekter.

Kommissionen kommer att fortsätta övervaka genomförandet av det irländska beskogningsprogrammet och de irländska åtagandena när det gäller den långsiktiga skogsbruksstrategins effekter på miljön.