SKRIFTLIG FRÅGA E-0789/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Tjurfäktning: Risk för BSE till följd av att beslut 00/418/EG inte efterlevs

Inom ramen för systemet med bidrag till nötkreatur av hankön, vilket infördes 1987, ger gemenskapen bidrag till uppfödningen av tjurar för tjurfäktning. Efter tjurfäktningen styckas tjurarna medan de fortfarande befinner sig på arenan under omständigheter som inte uppfyller kraven på hygien, varefter de förs ut till konsumenterna. Under och efter tjurfäktningen används ofta instrument som medför skador som leder till att nervsubstans som kan vara infekterad med BSE sprids över hela djurkroppen.

Sedan den 31 december 2000 har det varit förbjudet att använda sådana instrument och inte heller får köttet komma ut i handeln (beslut 00/418/EG(1)). Användningen av sådana instrument bryter dessutom mot direktiv 93/119/EG(2) av den 22 december 1993, där det står att djuren vid tidpunkten för slakt eller avlivning bör besparas onödig smärta och lidande. Så länge som det används instrument av ovannämnda slag och köttet saluförs eller inte bortskaffas i vederbörlig ordning, kan det inte uteslutas att detta ger upphov till en risk för BSE-smitta. Spanien har för närvarande inte tillräckligt med anläggningar för bortskaffande av djurkadaver och därför lagras det till exempel i fryshusen i Andalusien en myckenhet överblivet kött som kommit från tjurar som använts vid tjurfäktning och inte går att saluföra (maskinurbenat kött) och man vet inte hur man skall bli av med det (El Mundo den 11 november 2000 och 14 november 2000, ABC den 16 november 2000).

1. Hur tillses det att beslut 00/418/EG efterlevs vid tjurfäktningar?

2. Hur skyddas konsumenterna mot att kött som kommer från tjurar som använts vid tjurfäktning och eventuellt kan vara infekterat med BSE saluförs?

3. Vet kommissionen att en stor del av de tjurar som används vid tjurfäktning är dopade med fenylbutazon, som är mycket hälsovådligt om det förtärs? Vad ämnar kommissionen göra åt detta?

(1) EGT L 158, 30.6.2000, s. 76.

(2) EGT L 340, 31.12.1993, s. 21.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 juli 2001)

En av kommissionens viktigaste målsättning är att skydda konsumenternas hälsa, och alla eventuella hälsorisker som BSE kan medföra tas på mycket stort allvar. Gemenskapen har därför vidtagit en hel rad åtgärder. Dessa åtgärder, inbegripet åtgärderna i kommissionens beslut 2000/418/EG av den 29 juni 2000 om användning av material som utgör en risk när det gäller transmissibel spongiform encefalopati och om ändring av beslut 94/474/EG, gäller även tjurar för tjurfäktning om köttet från dessa djur är avsedda att användas som livsmedel. Medlemsstaterna ansvarar för beslutets genomförande och efterlevnad. Detta kontrolleras sedan av Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor. Enligt den information som kommissionen förfogar över anses de särskilda metoder som för närvarande används för att döda tjurarna under en tjurfäktning (descabello eller puntilla) inte öka risken för konsumenterna och är således inte förbjudna. Kommissionen kommer emellertid även i fortsättningen att följa utvecklingen på nära håll, och om nya vetenskapliga rön framkommer kommer den att göra en genomgång av lagstiftningen.

Samtliga åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå för att skydda konsumenterna mot BSE gäller såsom redan nämnts även tjurar för tjurfäktning. I synnerhet skall tjurar över 30 månader som dödas under en tjurfäktning, och vars kött är avsett att användas som livsmedel testas för BSE.

I gemenskapslagstiftningen om hygien vid hantering av färskt kött fastställs att en officiell veterinär skall göra en analys av restprodukter om det föreligger någon misstanke när inspektionen sker. Färskt kött med resthalter över de tillåtna gränsvärdena skall förklaras olämpliga som livsmedel.

Den årliga övervakningsplan som medlemsstaterna är skyldiga att utarbeta skall dessutom inriktas på djur och aktiva ämnen av särskilt intresse, bl.a. användningen av sådana antiinflammatoriska ämnen utan steroider som parlamentsledamoten hänvisar till. Kommissionen känner inte till att fenylbutazon används på många av de tjurar som används för tjurfäktning och vill gärna ha relevanta bevis för att kunna ta ställning till frågan.

Kommissionen skulle slutligen vilja påpeka att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte finns något särskilt bidrag till uppfödning av tjurar för tjurfäktning. I rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött(1), vars syfte är att stödja produktionen av nötkött, undantas inte uttryckligen tjurar som senare visar sig ha använts för tjurfäktningar. Först när djuren är vuxna beslutar uppfödarna om och i så fall vilka djur som skall användas för tjurfäktningar (vanligen ett litet antal tjurar). Därför vet man inte om ett djur kommer att användas för tjurfäktningar när det når den ålder då uppfödaren kan ansöka om nötköttspremie.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.