SKRIFTLIG FRÅGA E-1753/99

från Marcello Dell'Utri (PPE-DE) till kommissionen

(1 oktober 1999)

Ämne: Användning av strukturerna för information till medborgarna

Enligt de uppgifter som har publicerats av Eurobarometern (51.0 mars-april 1999, fig. 2.8) vänder sig bara 3 procent av de europeiska medborgare som behöver information om EU till EU:s informationskontor, euro-info-ställen och bibliotek.

Kan kommissionen med anledning av dessa uppgifter svara på om dessa siffror kan betraktas som tillfredsställande i förhållande till de uppställda målen och om förhållandet mellan kostnader och lönsamhet kan sägas vara lämpligt?

Om svaret är nej, undrar jag vad kommissionen tänker göra för att förbättra förvaltningen av dessa strukturer, så att de blir effektivare och i större utsträckning motsvarar medborgarnas krav.

Med tanke på att detta problem delvis beror på att medborgarna sällan känner till dessa strukturer, undrar jag vad kommissionen tänker göra för att förbättra informationen om dem.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Viviane Reding

(10 november 1999)

De uppgifter som parlamentsledamoten uppmärksammat gäller genomsnittet av de registrerade svaren på en opinionsundersökning som baserats på ett representativt urval av befolkningen i varje medlemsstat. I en opinionsundersökning för allmänheten kan man lättare och mer precist mäta generella åsikter och inställningar än mindre gruppers synpunkter. Det registrerade genomsnittet på 3% av befolkningen i medlemsstaterna motsvarar mer än 12 000 000 medborgare. Detta antal är litet i jämförelse med befolkningen i sin helhet, men det representerar ett betydande antal personer som frivilligt söker den information som finns tillgänglig och som känner till var de kan finna den. Om man tittar på resultaten medlemsstat för medlemsstat, kan man konstatera att den del av befolkningen som vänt sig till kommissionens representationskontor, till Europaparlamentets informationskontor och till andra informationscentra i vissa fall, till exempel i de nordiska länderna där befolkningen ofta spelat en aktiv roll vad gäller inhämtande av information, utgör mellan 7 och 9% av gruppen som tillfrågats. Även dessa siffror måste ses som betydande.

Det bör tas i beaktande att det resultat som uppnåtts kan bero på det faktum att alla de olika typerna av informationscentra som finns, inte nämns explicit i frågan. Det kan röra sig om Carrefourkontor som har funktionen av informationskontor för landsbygdsutveckling, Europeiska informationscentra vid universiteten eller informationscentra för stadsutveckling etc. Detta har vid tillfället för undersökningen säkert inte kommit till de utfrågade personernas kännedom.

Det går inte att se ett direkt samband mellan det antal medborgare som känner till representationskontoren eller andra informationscentra och den kostnad som upprättandet av dessa strukturer innebär. Visst informerar representationskontoren och gemenskapens informationscentra medborgarna men dess målgrupp består i många fall av personer som i sin tur förmedlar informationen vidare. Det är då snarare televisionen, pressen, media i övrigt och de politiska kretsarna som överför sin uppfattning om den tillgängliga informationen till allmänheten.

Kommissionen är väl medveten om hur viktigt det är att förbättra strukturerna för dessa lokala informationscentra så att de verkligen spelar rollen av informationskällor nära medborgarna och kan verka effektivt för allmänhetens bästa. Den förstår även värdet av att ännu bättre sätta sig in i hur dessa strukturer fungerar för att kunna främja dess verksamhet. En ansträngning i denna riktning har redan gjorts men arbete på området kvarstår. På Europa-servern hittar man nu en sida över informationscentren och under rubriken Europa nära dig finns de lokala adresserna. Det finns även planer på att upprätta länkar från Europasidorna direkt till informationscentren. Vid tjänsten Europa direkt, till vilken förfrågningar från medborgare i alla medlemsstater samlas in, informerar man i alla svar om var man kan hitta närmaste informationscentra och så gör även kommissionens informationskontor. Ytterligare en väg att gå vore att genom en annonskampanj i lokala medier försöka nå medborgarna. Detta skulle dock kräva investeringar i mänskliga resurser och större ekonomiska anslag.