SKRIFTLIG FRÅGA P-3837/97 från Johannes Blokland (I-EDN) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Utsläpp av cancerframkallande ämnen från dieselmotorer

Enligt en artikel i tidskriften New Scientist av den 25 oktober 1997 har japanska forskare upptäckt ett starkt muterande ämne. Det rör sig om ämnet 3-nitrobensantron. Detta ämne frigörs i mycket små mängder från dieselförbränningsmotorer men verkar ha en starkt cancerframkallande effekt. Det ger upphov till 25 % fler mutationer av bakteriell DNA än nummer två på listan över de ämnen som ger upphov till flest mutationer. Ämnet verkar framförallt frigöras i samband med tungt lastade lastbilar med dieselmotorer.

Forskarna ser ett samband mellan den senaste ökningen av antalet fall av lungcancer i stadsområden och utsläpp av detta ämne.

1. Kan kommissionen bekräfta resultaten från de japanska forskarna beträffande detta starkt cancerframkallande ämne?

2. Vilka slutsatser drar kommissionen av den japanska studien när det gäller EU:s forskningspolitik och politik för tunga lastfordon med dieselmotorer?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (19 december 1997)

Kommissionen är medveten om den forskning som parlamentsledamoten hänvisar till. Resultaten av denna japanska studie om 3-nitrobensantron publicerades emellertid helt nyligen och har ännu inte utvärderats av forskarvärlden eller av det internationella cancerforskningsinstitutet (IARC). Kommissionen kan därför inte bekräfta dessa resultat.

Epidemiologiska undersökningar tyder på att konsumtionen av tobaksprodukter skulle vara den främsta orsaken till att antalet lungcancerfall ökar. Det är för tidigt att ändra denna bedömning på grundval av en enda studie och utifrån de japanska forskarnas personliga ståndpunkter.

3-nitrobensantron är ett av många polycykliska aromatiska kolväten (PAH) som släpps ut av vägbundna fordon och vid förbränning av fossila bränslen. PAH är en grupp ämnen som är kända för att vara cancerframkallande. Det finns ett klart samband mellan utsläpp av PAH och utsläpp av partikelformiga ämnen både från diesel- och bensinmotorer och från andra källor. Genom att minska utsläppen av partiklar kan man även förvänta sig att PAH-utsläppen minskar.

Den 8 oktober 1997 antog kommissionen ett förslag ((KOM(97) 500. )) till ett rådsdirektiv i vilket man fastställer gränsvärden i luft för ett antal föroreningar, bland annat partiklar. Det främsta syftet med förslaget är att minska partiklarnas icke-carcinogena verkningar på människors hälsa, men också att ytterligare minska utsläppen av PAH både från vägtransporter och andra källor. Ett förslag till gränsvärden för PAH i luft kommer att läggas fram i vederbörlig ordning.

I gemenskapen finns eller förbereds lagstiftning för att successivt minska de totala partikelutsläppen från dieselfordon (en total minskning på ca 70 % mellan 1990 och 2010), senast som ett resultat av det första fordons- och oljeprogrammet ((KOM(96) 248 slutlig. )). Vad beträffar tunga fordon har kommissionen antagit ett förslag om Euro III-normer ((KOM(97) 627. )) som kommer att träda i kraft år 2000 och som kommer att leda till att de totala partikelutsläppen minskar med 30 % i jämförelse med Euro II-normerna.

Inom kommissionens pågående fordons- och oljeprogram kommer man att undersöka ytterligare metoder för att dämpa utsläppen från vägtransporter och andra källor i syfte att på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt uppfylla luftkvalitetsnormerna till år 2010. Man kommer därvid att ta hänsyn till alla tillgängliga uppgifter om PAH-utsläppens effekter.

Mot bakgrund av programmet och som en del av en samlad strategi kommer kommissionen att föreslå att ytterligare utsläpps- och bränslekvalitetsnormer för fordon införs år 2005. Detta innebär att de vägledande normerna i de aktuella direktivförslagen om utsläpp från personbilar och lätta lastbilar antingen kommer att bekräftas eller ändras och att nya utsläppsnormer kommer att föreslås gälla för tunga fordon år 2005.

Den pågående och framtida forskningen och kommissionens utarbetande av strategier kommer att öka förståelsen för partiklarnas fysikalisk-kemiska egenskaper i stadsluft och för hur fordonens avgasutsläpp påverkar människors hälsa. Därmed blir det möjligt att ta ställning till om det finns ett behov av ytterligare riktade åtgärder för att minska utsläppen, till exempel genom att tillämpa juridiskt bindande normer för nya föroreningar eller genom att använda nya mätmetoder.