ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1002/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Påföljder av dispyten mellan EU och Förenta staterna om bananer

Är kommissionen medveten om de skadliga påföljder som dispyten mellan EU och Förenta staterna om bananer har fått för ett antal företag inom EU? Kan kommissionen snabbt vidta åtgärder för att få ett slut på dispyten i syfte att säkerställa arbeten runtom i EU?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1001/00, E-1002/00 och E-1003/00 ingivet av Pascal Lamy för kommissionen

(16 maj 2000)

Kommissionen måste tyvärr meddela parlamentsledamoten att den inte ser några möjligheter att ersätta de EU-företag som drabbats av Förenta staternas höjda tullavgifter.

Kommissionen är medveten om de allvarliga följder som dessa åtgärder kan ha för de drabbade företagen och är fast besluten att lösa problemet så snabbt som möjligt.

Kommissionen lade den 10 november 1999 fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av gemenskapens bestämmelser för bananimport(1) för att göra dessa helt förenliga med Världshandelsorganisationens bestämmelser.

Parallellt med detta har kommissionen gjort sonderingar för att se om de berörda parterna kunde lösa tvisten sinsemellan. Konkret sett har företrädare för kommissionen sammanträffat med sina amerikanska motparter i Washington i slutet av mars 2000. Sammanträdet har dock inte givit några resultat och vittnar om hur svårt det är att enas om ett system som är godtagbart för båda parterna.

Kommissionen vill bekräfta att den gör allt för att lösa tvisten så snabbt som möjligt. Kommissionen hoppas att Europaparlamentet kommer att stödja dessa ansträngningar genom att snabbt avge sitt yttrande om kommissionens förslag av den 10 november 1999.

(1) KOM(1999) 582 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3149/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Användning av gemenskapsmedel

Det portugisiska företaget Preceram, S.A. i Pombal (Portugal), ett keramikföretag, använder starkt förorenande framställningsprocesser som är till stor skada för regionens jordbruk. Detta framgår

av rapporter från den regionala lantbruksstyrelsen i Beira Litoral, och skadorna har aldrig blivit ersatta. Odlingarna uppvisar tydliga tecken på brännskador och deformering, både på barrträd, vinplanteringar, majs och fruktträd.

Enligt uppgift har företaget erhållit gemenskapsmedel för att införa renare teknik, men enligt lantbrukarna i regionen är situationen oförändrad.

Jag önskar därför information om de stöd av gemenskapsmedel som företaget erhållit och om vilka åtgärder som planeras för att få slut på skadorna på lantbruket i regionen.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(25 oktober 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1214/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(14 april 2000)

Ämne: Van Buitenens parlamentsfrågor

Hur många skriftliga frågor om Van Buitenens anklagelser är fortfarande obesvarade?

Hur länge har de behandlats i varje instans?

Vad beror förseningarna på?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

Kommissionen besvarar alla skriftliga frågor så snart och så uttömmande som möjligt och ägnar väsentliga resurser åt detta arbete.

I år har kommissionen besvarat 2 064 skriftliga frågor, med en genomsnittlig svarstid på sex veckor och en dag. Kommissionen försöker, och lyckas ofta, besvara frågorna inom de tidsfrister parlamentet sätter ut (dvs. tre veckor för prioriterade frågor och sex veckor för övriga frågor). I år och 1999 besvarade kommissionen 20 frågor från ledamoten, varav 12 besvarades inom den tid parlamentet satt ut. Det svar som dröjde längst lämnades efter åtta veckor och två dagar.

Kommissionen är inte helt säker på vilka frågor ledamoten avser och känner inte till några skriftliga frågor om Paul Van Buitenens påståenden som fortfarande skulle vara obesvarade eller som ännu inte skulle ha besvarats när ledamoten ställde den aktuella frågan. Förutom den här frågan har kommissionen i år fått in sex skriftliga frågor i ärendet. Kopior av dessa frågor och svar sänds till ledamoten och Europaparlamentets generalsekretariat. Materialet visar att hälften av frågorna besvarades inom den tid parlamentet satt ut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1610/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur

I artikel 51 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999(1) av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna inrättas en kommitté för fiskets och vattenbrukets struktur. Det anges endast att denna kommitté skall bestå av företrädare för medlemsstaterna.

Hur är denna kommitté sammansatt för närvarande? Vilka uppgifter har kommittén utfört nu när den funnits i nästan ett år?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 juni 2000)

Den kommitté som parlamentsledamoten syftar på består som regel av cheferna för de förvaltningsorgan som ansvarar för fiske-frågor i medlemsstaterna.

Parlamentet informeras regelbundet, på officiell väg, om sagda kommittés verksamhet i enlighet med uppförandekodexen för kommissionens genomförande av strukturprogram som undertecknades gemensamt av ordförandena Santer och Gil-Robles den 6 maj 1999 (dok. PE 230.741). Parlamentsledamoten kan sätta sig in i detaljerna (dagordning, protokoll och dokument) på parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2715/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Anpassning av priser inom euroområdet

Kan kommissionen undersöka om det skett några anpassningar av priserna på jämförbara varor och tjänster inom euroområdet redan innan den insyn införts som skall råda fullt ut efter det första halvåret 2002?

I hur stor utsträckning har sådana anpassningar genomförts?

Hur mycket mer kommer priserna att anpassas, och kommer denna anpassning att innebära stora förändringar när det gäller förhållandet mellan prishöjningar och tillväxt?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(21 september 2000)

Kommissionen undersöker kontinuerligt utjämningen av priser för jämförbara varor och tjänster i gemenskapen i allmänhet och euroområdet i synnerhet. Undersökningsresultaten har publicerats i olika rapporter och studier(1).

Undersökningarna visar på att priserna gradvis närmat sig varandra under 1990-talet. Denna process har emellertid varit ganska ojämn och omfattar inte alla varor och tjänster, och den påverkas fortfarande av växelkurserna. Prisskillnaderna i gemenskapen är fortfarande större än i USA.

Det är svårt att säga hur mycket längre anpassningen av priserna inom euroområdet kommer att gå. Visserligen blir prisskillnaderna mer synliga genom EMU, men det är bara en av många faktorer som påverkar anpassningen av priserna. De prisskillnader som råder i den relativt integrerade amerikanska ekonomin kan betraktas som en nedre gräns.

Mer synliga prisskillnader borde leda till ökad konkurrens och ha en kraftig nedpressande effekt på priserna, vilket i sin tur får positiva följder för euroområdets konkurrenskraft. Å andras sidan kan man inte utesluta att öppen prissättning underlättar konkurrensbegränsande samverkan. Det är ett av skälen till att gemenskapen måste föra en kraftfull konkurrenspolitik.

(1) Market integration and differences in price levels between EU Member States, studie nr 4 i The EU Economy: 1999 Review, European Economy, nr 69, 1999. Avsnitt B2 i Ekonomisk reform: rapport om produkt- och kapitalmarknadernas funktion i gemenskapen, KOM(2000) 26 slutlig. Faktaruta 5 i Rapport från kommissionen om genomförandet av 1999 års allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, KOM(2000) 143 slutlig. Car price differentials within the European Union on 1 may 2000, rapport från generaldirektoratet för konkurrens. Del E i resultattavla nr 6 för den inre marknaden, maj 2000. Gasiorek m.fl: EMU and the Integration of European Product Markets, studie utförd på uppdrag av kommissionen, ännu ej publicerad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2545/00

från José Pomés Ruiz (PPE-DE) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Decentraliserat samarbete med Latinamerika

Kommissionen tycks har för avsikt att tillfälligt eller slutgiltigt avbryta gemenskapsprogrammen för decentraliserat samarbete med Latinamerika.

Dessa program är för närvarande av stor vikt för Europeiska unionens samarbete med Latinamerika, och faktum är att de både har lyckats mobilisera tjänstemän från det civila samhället, och har uppvisat goda resultat.

Vilka är de verkliga orsakerna till att kommissionen vill avbryta dessa program?

Är det så att kommissionen betraktar denna typ av initiativ som mindre prioriterade?

Är det så att kommissionen i fortsättningen kommer att betrakta Latinamerika som ett mindre prioriterat område?

Hur bedömer kommissionen de politiska effekterna av detta beslut och i synnerhet när det gäller Europeiska unionens trovärdighet i Latinamerika?

Anser inte kommissionen att detta beslut strider mot stats- och regeringschefernas uttalanden i Rio de Janeiro i juni 1999?

Bryter inte kommissionen mot det löfte om öppenhet som det givit parlamentet och som Prodi undertecknade i samband med sin utnämning?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

Kommissionen har hittills inte fattat något beslut om att tillfälligt eller slutgiltigt avbryta de övergripande decentraliserade samarbetsprogrammen med Latinamerika (Alinvest, Alure, Alfa, Urb-Al). Eventuella rykten om detta är endast ren spekulation.

Det är naturligtvis kommissionens skyldighet att göra en utvärdering av de instrument den ansvarar för när det gäller bistånd till tredje land, mot bakgrund av de uppställda målen på området, de faktiska resultat som kommissionen uppnått med hjälp av dessa instrument och de medel som kommissionen förfogar över.

Kommissionen har i detta syfte inlett en översyn av resultaten och framtidsutsikterna för de övergripande decentraliserade samarbetsprogrammen med Latinamerika. Det kan ännu inte dras några slutsatser av detta.

Oavsett resultatet av dessa överväganden är kommissionen medveten om de övergripande decentraliserade samarbetsprogrammens stora betydelse för Latinamerika, dvs. som en särskild kanal för en dialog med det civila samhället på bägge sidor av Atlanten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2489/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Arbete i fängelser

Det finns 54 000 interner i de italienska fängelserna. Många av dessa skulle vilja arbeta (även till måttliga löner). De kan emellertid inte göra det av byråkratiska skäl.

Vad anser kommissionen om detta?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Antonio Vitorino

(20 september 2000)

Det tillkommer inte kommissionen att uttala sig i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1465/00

från Peter Skinner (PSE) till kommissionen

(10 maj 2000)

Ämne: Internationell handel med hund- och kattpälsar

En stor samling bevismaterial visar på att det nu pågår en internationell handel med katt- och hundpälsar inom EU och att denna handel förmodligen har sitt ursprung i stater utanför EU, enligt rykten i Asien. Kan kommissionen informera parlamentet om vilka åtgärder som kan vidtas för att förbjuda och avskaffa denna handel inom EU? Vilka påtryckningar kan man dessutom utöva för att sätta stopp för slakten av husdjur i ursprungsländerna där de omvandlas till pälsar eller verklighetstrogna statyetter?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1465/00 och P-1558/00 ingivet av Christopher Patten för kommissionen

(8 juni 2000)

Kommissionen delar frågeställarens oro över den internationella handeln med katt- och hundpälsar, särskilt när det gäller de möjliga effekterna för djurens välfärd.

Kommissionen har antagit en omfattande uppsättning bestämmelser som täcker en lång rad frågor om djurens välfärd. Det finns ingenting i Världshandelsorganisationens (WTO) regler som hindrar gemenskapen från att vidta åtgärder som anses grundläggande för djurens välfärd, dvs. att anta höga standarder inom gemenskapens gränser. Kommissionen anser emellertid att gemenskapen inte ensidigt kan påtvinga tredje länder djurskyddsbaserade produktionsstandarder som gäller inom gemenskapen. Enligt WTO:s regler har gemenskapen inte rätt att förbjuda produkter enbart av den anledning att de har producerats enligt de avvikande bestämmelser beträffande djurens välfärd.

Antagandet av internationella djurskyddsstandarder inom ramen för multilaterala avtal kan bidra till att lösa potentiella konflikter med handelspartner. Kommissionen försökte se till att frågan om djurs välfärd togs upp på dagordningen för WTO:s millennierunda, men fick under dessa förhandlingar i Seattle nästan inget stöd alls för sina åsikter om djurs välfärd. Kommissionen kommer att fortsätta att framföra sin åsikter i denna fråga inom ramen för WTO.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0711/00

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till rådet

(14 mars 2000)

Ämne: Storbritanniens utrikesministers uttalanden om Cypern

Storbritanniens utrikesminister Robin Cook sade för några dagar sen i underhuset att den fria rörligheten mellan Republiken Cypern och den ockuperade norra delen kommer att bli verklighet bara om Turkiet blir EU-medlem. Detta uttalande från Cook ledde till en motiverad reaktion från den konservative parlamentsledamoten Sir David Madel, som underströk att den brittiska regeringens inställning hittills hade sett annorlunda ut. Han krävde även att få veta om ett fredligt återförenande av Cypern enbart beror på Turkiets EU-inträde och om det den (brittiska) regeringen nu vill säga är att den norra delen av Cypern är en del av Turkiet.

Jag vill i min tur fråga om den brittiske utrikesministerns inställning delas av rådet, med tanke på att detta i så fall innebär att man har övergett överenskommelserna från Helsingfors och EU:s orubbliga inställning att inget tredje land har rätt att lägga fram något veto angående Cyperns EU-inträde? Dessutom skulle jag vilja att det på ett tydligt sätt klargörs om Cook och rådet anser att det faktum att man accepterat Turkiet som kandidatland ger Turkiet en sådan rätt? Slutligen skulle jag vilja veta om rådet har bett Cook förklara sitt uttalande, om det bett honom ta tillbaka det och vad han svarade?

Svar

(26 september 2000)

Rådet har inga möjligheter att förutsäga, och ännu mindre avgöra, när rörelsefriheten inom Republiken Cypern kommer att återställas. Rådet anser att frågan bör lösas genom en uppgörelse som förhandlats fram på grundval av resolutioner som antagits av FN:s säkerhetsråd, och i synnerhet genom de indirekta kontakter som påbörjades i december 1999 i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1250, som EU även fortsättningsvis ger sitt starka stöd. Som Europeiska rådet i Helsingfors framhöll anser EU att en politisk lösning kommer att underlätta Cyperns anslutning. Om ingen lösning

emellertid har uppnåtts när anslutningsförhandlingarna är genomförda kommer rådets beslut om anslutning att fattas utan att det ovannämnda är en förutsättning. Därvid kommer rådet att beakta alla relevanta faktorer. I anslutningsprocessen bedöms varje kandidatland på sina egna meriter på grundval av samma objektiva kriterier, och ett lands anslutning är inte beroende av någon annan stats anslutning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1932/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Budgetpost A-3038

Anslagen i budgetpost A-3038, som uppgår till 300 000 euro, skall gå till Övriga bidrag. Kan kommissionen ange vad det rör sig om för allmänna bidrag och hur anslagen skall användas?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Anslagen i punkt A-3038 är avsedda för diverse specifika bidrag som genom sin särart inte har samband med övriga poster i kapitel A-30 (gemenskapsbidrag) avsedda för bidrag till institutioner av europeiskt intresse eller delfinansiering i organisationer som främjar tanken om det civila samhället i Europa.

I det preliminära budgetförslaget för 2000 begärde kommissionen 171 000 euro för denna punkt för att täcka följande bidrag:

a) Internationella pressklubben (International Press Club, IPC): 100 000 euro

Sammanslutningen IPC grundades i Bryssel 1973 och utgör ett arbets- och mötescenter för den internationella press som bevakar gemenskapen i Bryssel. Kommissionen beviljar varje år ett ekonomiskt bidrag för driften av centret. Detta kompletterar bidragen från den belgiska regeringen samt från rådet och parlamentet.

b) Europeiska institutet Washington: 50 000 euro

Europeiska institutet i Washington grundades 1989 i nära samarbete med kommissionen och lämnar information om Europeiska unionens ståndpunkter i frågor som är viktiga för förbindelserna med Förenta staterna (ekonomiska och monetära unionen, GATT-avtalet, säkerhet och försvar, konkurrens, etc.). Institutet har lett informationsmöten på regeringsnivå, organiserar konferenser med deltagande av företrädare med ansvar för europeisk politik och underhåller ett kontaktnätverk för kommunikation med amerikanska beslutsfattare.

c) Den internationella föreningen för före detta anställda vid Europeiska gemenskaperna (AIACE): 21 000 euro

Ungefär hälften av de före detta tjänstemän vid Europeiska gemenskaperna är medlemmar i AIACE, vars främsta mål bland annat är att säkerställa att före detta anställdas intressen företräds i gemenskapens institutioner och nationella myndigheter, samt att vid behov tillvarata dessa intressen på de administrativa och sociala områdena, upprätthålla och utveckla kontakter med organisationer med liknande målsättningar på internationell nivå, på gemenskapsnivå eller nationell nivå och att ställa sin erfarenheter till gemenskapsinstitutionernas förfogande i samband med pensioneringar av tjänstemän eller andra anställda.

Genom ändringsförslag nr 451 till budgetförslaget 2000, som antogs den 28 oktober 1999, anslog parlamentet 300 000 euro till punkt A-3038, vilket motsvarar anslagsnivån för 1999 års budget, men utan att ange någon specifik bestämning för de kompletterande anslagen på 129 000 euro. I detta skede och i brist på kompletterande inslag i förhållande till prognoserna räknar kommissionen med att genomföra postens anslag i enlighet med det preliminära budgetförslaget för 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1858/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till rådet

(13 juni 2000)

Ämne: Katalanskan

I artikel 3 i den autonoma regionen Kataloniens stadgar står det att Kataloniens eget språk är katalanska och att katalanska är det officiella språket i Katalonien.

En serie anklagelser från Asociación de Profesores para la Democracia (lärare för demokrati) och organisationen Convivencia Cívica Catalana (som leds av Alejo Vidal-Quadras) har lett till att domstolen som en försiktighetsåtgärd har stoppat förordningen om språkbruk (Reglamento de usos lingüísticos) vid universitetet Rovira i Virgili eftersom den eventuellt strider mot författningen.

Vad anser rådet om de ständiga försöken från den spanska regeringen, vissa politiska partier och olika instanser att inte låta bruket av katalanskan utvecklas i den offentliga förvaltningen i Katalonien, vilket det inträffade vid universitetet Rovira i Virgili är ett tydligt exempel på?

Svar

(10 oktober 2000)

Den fråga som tas upp av den ärade parlamentsledamoten hör inte till rådets kompetensområde. Rådet avhåller sig för övrigt från att kommentera de rättsliga avgöranden som avkunnas av medlemsstaternas domstolar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2758/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Metoder för att producera gås- och anklever

Jag känner till att produktionen av köttprodukten gås- och anklever omfattar följande moment:

1. Ankor och gäss tvångsmatas upp till två eller tre gånger om dagen med närmare 600 gram spannmål och fett.

2. När djuren är färdiga för slakt, efter två eller tre veckor, kommer deras levrar att ha svullnat upp till en storlek som är mellan sex och tio gånger större än den naturliga.

3. En pneumatisk pump tvingar ner ett pund (454 gram) föda i ankans eller gåsens hals på två eller tre sekunder.

4. Endast fåglarnas halsar sticker fram ur burarna.

5. En enda skötare kan tvångsmata över 1 000 fåglar med den pneumatiska pumpen på mindre än en timme. Undersökningar har visat att denna behandling kan orsaka förfärliga skador på ankor och gäss, även att halsen slits sönder.

6. Fåglarna dör ofta av kvävning om skötaren av misstag trycker ner foder i luftröret.

7. Ankorna och gässen kan inte gå, vända sig eller putsa fjäderdräkten i burarna.

8. Många ankor utvecklar akut tarmkatarr och diarré.

9. Mortaliteten på en gård med intensiv uppfödning av ank- och gåslever är 20 gånger högre än på en gård med konventionell uppfödning.

10. Europeiska unionens vetenskapliga kommitté för djurs hälsa fördömde nyligen produktion av ank- och gåslever som skadlig för djurens välbefinnande.

Många människor i Förenade kungariket, där man tar mycket allvarligt på djurens välbefinnande, anser att dessa matningsmetoder är ett nidingsdåd. Det råder en så stor oro att många människor i Förenade kungariket kräver ett förbud inom hela EU mot tvångsmatning av ankor och gäss.

Jag har fått reda på att det är påtryckningar från kapitalintressen som lett till att Europeiska gemenskapernas kommission inte har reagerat överhuvudtaget på de hemska exempel på grymhet mot djur som jag hänvisat till.

Skulle jag kunna få en fullständig redogörelse för vad Europeiska gemenskapernas kommission har gjort, gör, och kommer att göra, för att få ett slut på dessa barbariska företeelser?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2739/00 och E-2758/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(10 oktober 2000)

Kommissionen hänvisar ledamöterna till sitt svar på de skriftliga frågorna E-2183/00 och E-2618/00 från Caroline Lucas och Chris Davies(1).

(1) Se s. 168.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1759/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Europeiskt samarbetsprojekt för vuxenutbildning

Ett portugisiskt fackförbund för arbetstagare inom kemi-, läkemedels-, olje- och gasnäringen (Sinorquifa, CGTP-IN) har inom ramen för sin verksamhet inrättat ett protokoll för partnerskap med ett franskt fackförbund för arbetstagare inom energi- och gruvnäringen (Energie et Mines, Midi, Pyrénées, Toulouse, CGT) och ett spanskt fackförbund för arbetstagare inom keminäringen (Federación de Química, Galicia, CCIG). Samarbetet sker inom projektet PACE (ett europeiskt samarbetsprojekt för vuxenutbildning) som ingår i programmen Grundtvig/Socrates/Leonardo da Vinci.

Dessa fackförbund har lämnat in ansökningar för detta ändamål.

Kan kommissionen informera om hur långt man kommit i behandlingen av dessa ansökningar?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(14 juli 2000)

Kommissionen har utarbetat ett förslag till urval som grundar sig på utvärderingen av de ansökningar som sänts in inom ramen för Grundtvig för år 2000. Projektet P.E.C.E.A. (Projekt nr: 88131-CP-1-20000-ES-Grundtvig-ADU) utgör en del av dessa förslag.

Förslaget på de projekt som skall väljas ut har den 26 och 27 juni 2000 sänts in till Sokrateskommittén för yttrande, och de slutliga resultaten skall meddelas till projektsamordnarna under augusti 2000.