SKRIFTLIG FRÅGA E-3923/00

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(13 december 2000)

Ämne: Tilltagande främlingsfientlighet i Europa

Centrumet för övervakning av rasism och främlingshat i Europa har nyligen offentliggjort sin årsrapport, i vilken man konstaterar att rasismen i Europeiska unionen har ökat i ansenlig omfattning. Beate Winkler som är chef för centrumet understryker att man konstaterat en oroväckande ökning av det antal personer, framför allt afrikanska och arabiska invandrare, albaner och romer, som fallit offer för rasistiskt våld i Sverige, Frankrike, Tyskland och flera andra länder. Samtidigt med detta kan man också konstatera ett ökande antal angrepp och attacker mot synagogor, hebreiska gravgårdar och moskéer. I rapporten från Centrumet för övervakning av rasism och främlingshat i Europa för år 1999 konstateras vidare att Internet i allt större utsträckning utnyttjas av nynazistiska organisationer för spridning av politisk och rasistisk propaganda.

I uppropet från den europeiska konferensen mot rasism som förra månaden hölls i Strasbourg betonas att Europa är ett samhälle med gemensamma värderingar, ett mångkulturellt förflutet och en mångkulturell nutid och framtid. Hur effektiva är de åtgärder som kommissionen gått in för och på vilket sätt kan en efterlevnad av de förbindelser som ingicks i Strasbourg garanteras, för att bekämpa rasism och rasistisk diskriminering, främlingsfientlighet, religiös fanatism, intolerans, antisemitism och skräck för islam allt detta som hotar de demokratiska samhällena och deras grundmurade värderingar?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(1 mars 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro över de många rasistiska, främlingsfientliga och antisemitiska våldsdåd i flera medlemsstater som beskrivs i årsrapporten från Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Dessa våldsdåd är oacceptabla i en union som bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga och grundläggande rättigheterna samt principen om rättsstaten.

Sedan Europeiska rådets toppmöte i Amsterdam förfogar unionen över de rättsliga medel som krävs för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet på europeisk nivå.

I bestämmelserna om polissamarbete och rättsligt samarbete i Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs uttryckligen att unionen ska agera för att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet. I den nya artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen prioriteras förebyggande och bekämpande av rasism och främlingsfientlighet för att förverkliga ett område där det råder frihet, säkerhet och rättvisa. Vid Europeiska rådets toppmöte i oktober 1999 i Tammerfors, där frågan om att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa behandlades, betonade stats- och regeringscheferna på nytt vikten av europeiskt samarbete i dessa frågor.

År 1996 antog rådet en gemensam åtgärd för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet. Den syftar främst till ett effektivt rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna i kampen mot dessa företeelser. Genom samarbetet ska de personer som begår sådana gärningar förhindras att utnyttja skillnaderna mellan lagstiftningen i olika EU-länder för att undkomma påföljder. I väntan på bestämmelser om att beteenden av detta slag ska kunna bestraffas, har det bland annat fastställts att medlemsstaterna i denna fråga ska göra ett undantag från regeln om dubbel straffbarhet. Med beaktande av de ökade rasistiska överträdelserna i medlemsstaterna, särskilt genom Internet, vilket nyligen betonats i två domar från en fransk respektive en tysk domstol, avser kommissionen att förstärka de straffrättsliga bestämmelserna på detta område. Kommissionen ämnar föreslå att rådet antar ett rambeslut om rasistisk och främlingsfientlig verksamhet såväl på nätet som i andra sammanhang. I förslaget till rambeslut kommer man att ta hänsyn till svaren på en enkäten i samband med utvärderingen av den gemensamma åtgärden av den 15 juli 1996, som ordförandeskapet översände till medlemsstaterna den 12 december 2000. Denna fråga kommer dessutom att tas upp i det meddelande som kommissionen inom kort kommer att offentliggöra om kampen mot datarelaterad brottslighet.

På grundval av artikel 13 (f.d. artikel 6a) i EG-fördraget antog rådet den 29 juni 2000 direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung(1) och den 27 november 2000 direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet(2).

Samtidigt antog rådet den 27 november 2000 beslut 2000/750/EG om gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (20012006)(3) med målet att stödja och komplettera EG-lagstiftningen mot diskriminering genom att förbättra kunskaperna om problemet, stärka aktörernas resurser och öka medvetenheten om problemet.

För att förbereda handlingsprogrammet offentliggjorde kommissionen år 1999 och 2000 inbjudningar att lämna projektförslag. Inom ramen för tillgängliga medel kan det ges bidrag till projekt som genomförs i transnationella partnerskap och som omfattar minst två former av diskriminering som avses i artikel 13 i EG-fördraget. Förslagen ska vara av intresse för gemenskapen och på ett betydande sätt bidra till den framtida utvecklingen och till genomförandet av gemenskapens politik på detta område. Resultatet av den pågående utvärderingen av 1999 års verksamhet kommer att spridas i mars 2001.

Europeiska centrumet för övervakning bidrar till bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, och bildandet av informationsnätverket om rasism (Raxen) som startade under år 2000 kommer att ge en betydande impuls till gemenskapens och medlemsstaternas framtida arbete.

Slutligen håller kommissionen på att integrera bekämpningen av rasism i gemenskapens övriga politiska åtgärder. I en utvärderingsrapport har oberoende experter nyligen sammanställt hur den antirasistiska dimensionen hittills beaktats i gemenskapens politik. Detta kommer att hjälpa kommissionen att utarbeta en rad riktlinjer och förslag som ska genomföras för att bland annat utvidga antirasism till de områden av kommissionens verksamhet som ännu inte berörs, så att denna dimension fullt ut tas med som ett strategiskt mål.

(1) EGT L 180, 19.7.2000.

(2) EGT L 303, 2.12.2000.

(3) EGT L 303, 2.12.2000.