ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2424/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Program för preventiv hälsovård

Europeiska unionen är en av världens största bidragsgivare till preventiv hälsovård i utvecklingsländerna. Bland de kontinenter som erhåller bidrag är Afrika den som för närvarande har högst barnadödlighet, till stor del på grund av orsaker som skulle kunna undvikas om det fanns en lämplig plan för förebyggande åtgärder.

Kan kommissionen informera om vilka program för preventiv hälsovård som för närvarande finns i Afrika och omfattningen av de medel som avsatts för detta ändamål sedan 1994? Hur stor procent av dessa medel har anslagits till program för barnhälsovård?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(16 september 1998)

Gemenskapen är väl medveten om behovet av att minska barndödligheten i Afrika söder om Sahara.

I kommissionens meddelande till rådet och parlamentet beträffande gemenskapens och medlemsstaternas politik vad gäller samarbete med utvecklingsländerna på hälsoområdet(1) läggs särskild vikt vid behovet av att inrikta stödet till hälsovården i utvecklingsländer på de mest grundläggande och effektiva åtgärderna, dvs. ett basåtgärdspaket inriktat på de allvarligaste och vanligaste problemen. Barn- och mödrahälsovård ingår definitivt i detta basåtgärdspaket.

Från 1994 till slutet av 1997 har cirka 215 miljoner ecu avsatts inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för primärvårdsprojekt i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS). Utöver detta belopp har under samma period cirka 330 miljoner ecu anskaffats genom utjämningsfonder inom strukturanpassningsinstrumentet för att säkerställa prioritering av stöd till nationella vårdbudgetar för de AVS-länder som genomgår makroekonomiska reformprocesser.

En stor del av dessa belopp (hur mycket kan inte exakt fastställas) bör gå till förbättring av barnhälsovården. Bland de primärvårdsprojekt som nyligen godkänts bör nämnas ett projekt om 9,5 miljoner ecu för att förbättra vaccineringsprogram i åtta länder söder om Sahara.

Inom ramen för den åttonde europeiska utvecklingsfonden har 30 AVS-länder ansökt om stöd till hälsovårdssektorn. Vid utformningen av de nya programmen kommer särskild vikt att läggas vid förbättring av barn- och mödrahälsovården.

Utöver detta samarbetar gemenskapen för närvarande med Världsbanken, Världshälsoorganisationen (WHO) och andra internationella givare och icke-statliga organisationer för att följa upp denna viktiga fråga.

(1) KOM(94) 77 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 096 , 08/04/1999 s. 0120



SKRIFTLIG FRÅGA E-2596/98 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (1 september 1998) Angående: Startbidragens andel av anslag som beviljats av strukturfonderna och sammanhållningsfonden Vilken är startbidragens sammanlagda andel hittills (i absoluta tal och i procent) av anslag som beviljats var och en medlemsstat av strukturfonderna och sammanhållningsfonden? I förhållande till de sammanlagda anslagen för innevarande period (1994-1999) och i förhållande till tidtabellen intill nu? Kompletterande svar avgivet på kommissionens vägnar av Erkki Liikanen (16 oktober 1998) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2600/98

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen

Såsom det framgått av en nyligen offentliggjord rapport från Internationella arbetsorganisationen (ILO) utgör hotelser, fysiskt våld och sexuella trakasserier den huvudsakliga anledningen till att det brister i säkerheten för de anställda. Enligt ILO:s rapport är antalet kvinnliga offer för våldsdåd inom förvärvslivet i Europa nästan dubbelt högre än antalet manliga, under det att antalet anställda som i Storbritannien är utsatta för hotelser uppgår till över 53 %. Det är framför allt de psykiska trakasserierna som antagit oroväckande dimensioner i västvärlden, i synnerhet i Österrike, Danmark, Storbritannien, Tyskland och Sverige. I fråga om sexuella trakasserier ligger Frankrike på första plats i hela världen, i och med att 20 % av de förvärvsarbetande kvinnorna där redan fallit offer för sådana. Kan rådet ge besked om hur rådet tänker ingripa och vilka metoder rådet kommer att vidta för att komma till rätta med detta synnerligen allvarliga problem?

Svar

(22 oktober 1998)

Rådet önskar meddela den ärade parlamentsledamoten att kommissionen i mars 1997 inledde den andra fasen av samråd med arbetsmarknadens parter om förebyggande av sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Hittills har rådet inte fått något formellt förslag från kommissionen i denna fråga.

För övrigt fäster rådet, i samband med den ställda frågan, den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på att det från kommissionen den 9 juli 1998 mottog ett förslag till beslut om ett gemenskapsprogram på medellång sikt om åtgärder för att på gemenskapsnivå stödja medlemsstaternas insatser på området våld mot barn, ungdomar och kvinnor (Daphne-programmet 2000-2004). Detta förslag kommer inom kort att behandlas i rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0834/98

från Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) till rådet

(31 mars 1998)

Angående: Erkännande av examen som teknisk ingenjör ("ingeniero técnico") för tillträde till tjänster i kategori A/LA vid EG-institutionerna

Olikheter i de nationella utbildningssystemen leder till diskriminering mellan medborgare från olika medlemsstater med avseende på tillträde till tjänster i kategori A/LA vid EG-institutionerna, och detta drabbar främst spanska tekniska ingenjörer ("ingeniero técnico").

Anser rådet att erkännande av utbildningsbevis från högre utbildning bör harmoniseras så att diskriminering inte kan förekomma när det gäller tillträde till tjänster i kategori A/LA vid EG-institutionerna?

Är rådet medvetet om att den nuvarande situationen leder till att spanska tekniska ingenjörer diskrimineras genom att de inte får tillträde till uttagningsproven på grund av själva benämningen på deras akademiska examen, utan att det föreligger någon verklig skillnad i den yrkesutbildning som den motsvarar?

Svar

(3 november 1998)

I sin rekryteringspolitik följer rådet tjänsteföreskrifterna (däribland artikel 27), där det anges att rekryteringen av gemenskapens tjänstemän "skall vara inriktad på att de tjänstemän som tjänstgör vid institutionen har högsta kompetens, prestationsförmåga och oberoende ställning...". Rådet tillämpar dessa regler utan någon som helst diskriminering och med hänsyn tagen till skillnader i medlemsstaternas utbildningssystem.

För kandidater till kategori A/LA kräver rådet en fullständig universitetsexamen eller motsvarande. Meddelandena om uttagningsprov innehåller vidare "anvisningar till de sökande", där det i avsnittet om studier och examina anges att "uttagningskommittén granskar och bedömer den utbildning som sökanden åberopar. Om nödvändigt görs detta av personer med särskilda kunskaper om utbildningssystemet i sökandens hemland". Detta sker på ett sådant sätt att alla kandidater behandlas på samma sätt vad avser deltagande i rådets uttagningsprov för tjänstemän i kategori A/LA.

Med hänsyn till de bestämmelser och kriterier som angivits ovan anser tillsättningsmyndigheten (artikel 2 i tjänsteföreskrifterna) att den spanska examen "teknisk ingenjörsexamen" för närvarande inte räcker för att ge tillträde till rådets uttagningsprov för tjänstemän i kategori A/LA.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3081/98

från Angela Billingham (PSE) till kommissionen

(9 oktober 1998)

Angående: Utredning av mordet på Juan Gerardi i Guatemala

Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att säkerställa att Guatemalas myndigheter genomför en såväl objektiv som opartisk utredning av och rättegång om mordet på Juan Gerardi, Guatemalas biträdande biskop och samordnare vid ärkebiskopens kontor för mänskliga rättigheter?

Juan Gerardi blev mördad två dagar efter det att han offentliggjort dokumentet "Nunca Mas", en rapport som innehåller dokumentation om 55 021 kränkningar av mänskliga rättigheter under inbördeskriget.

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att få Guatemalas myndigheter att skydda de guatemalanska medborgarna, i synnerhet dem som arbetar inom området mänskliga rättigheter, mot fysiska övergrepp?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Manuel Marín

(29 oktober 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2191/98 från Glyn Ford(1).

(1) EGT C 13, 18.1.1999, s. 152.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2230/98

från Frédéric Striby (I-EDN) till kommissionen

(16 juli 1998)

Angående: Införande av en europeisk märkning av stränder som är tillgängliga för rörelsehindrade

Inom ramen för programmet Helios II framhöll Europeiska kommissionen 1995 att det fanns ett intresse av de försök som gjorts att anpassa badstränder till rörelsehindrade (i Hendaye i Frankrike). En europeisk märkning av stränder som kan utnyttjas av rörelsehindrade skulle kunna läggas till existerande direktiv om vattenkvalitet (den blå flaggan). Skulle denna idé från organisationen Handiplage i Jaxtou i Frankrike kunna utredas av Europeiska kommissionen så att unionen blir bättre informerad?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-2179/98 och E-2230/98 ingivna av Padraig Flynn för kommissionen

(5 augusti 1998)

Kommissionen hänvisar ledamöterna till svar på skriftlig fråga P-2136/98 från Mireille Elmalan(1).

(1) Se s. 130.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2249/98

från Jesús Cabezón Alonso (PSE) och Juan Colino Salamanca (PSE) till rådet

(28 juli 1998)

Angående: Nötkreatur för vilka bidrag utgår i Spanien

Vid rådsmötet (jordbruk) den 22-25 juni i Luxemburg godkändes inte den föreskrivna ökningen för Spanien av antalet nötkreatur för vilka bidrag utgår, en ökning som var resultatet av en kompromiss vid ett tidigare rådsmöte (jordbruk). Innebär detta avslag att rådet (jordbruk) inte kommer att öka antalet nötkreatur för vilka bidrag utgår i Spanien?

Innebär detta avslag att rådet (jordbruk) inte kommer att acceptera det förslag som kommissionen lägger fram i förslaget till förordning för en översyn av nötboskapssektorn?

Svar

(22 oktober 1998)

Inom ramen för en helhetskompromiss som både omfattar prispaketet för 1998/1999 och översynen av tobaks-, olivolje- och bananordningarna konstaterade rådet vid mötet den 22-25 juni 1998 att det på detta stadium inte förelåg någon enighet om att bifalla kommissionens förslag om att höja det regionala tak som fastställts för Spanien när det gäller antalet handjur av nötkreatur för vilka det särskilda bidraget utgår.

Denna fråga kommer naturligtvis att tas upp vid de kommande överläggningarna om kommissionens förslag till reform av nötköttssektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1678/98

från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Angående: Användningen av Phare-medel i Estland

Samarbete inom utbildningen är ett av de viktigaste samarbetsformerna på gräsrotsnivå mellan unionen och de länder som ansöker om medlemsskap i unionen.

Jag frågar därför kommissionen: Hur mycket och en hur stor andel av de för Estland avsedda Phare-medlen användes för detta arbete 1997?
SKRIFTLIG FRÅGA P-1526/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(11 maj 1998)

Angående: Tullbiståndsavtal mellan Europeiska unionen och Albanien

Vid sitt besök i Albanien den 12 mars undertecknade kommissionsledamot Mario Monti ett avtal om tullbistånd från Europeiska unionen till Albanien. På basis av detta avtal kommer Europeiska unionen att finansiera Guardia di Finanza (den italienska tull-och skattepolisen) med 225 000 ecu, för att denna med hjälp av två av sina hamnfartyg, i samarbete med de albanska tullmyndigheterna, skall kunna kontrollera handelsfartygen och sätta stopp för smugglingsverksamheten.

Känner kommissionen inte till att den grekiska ön Korfu har blivit utsatt för angrepp från den albanska maffian, och att stora mängder narkotika transporteras över den grekisk-albanska gränsen? Varför har man inte på motsvarande sätt finansierat ett stärkande av de grekiska hamn-, tull- och polismyndigheternas arbete?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(2 juli 1998)

Som svar på en begäran från Albanien om att ta itu med de stora smugglingsproblemen, har kommissionen, på grundval av ett avtal mellan Albanien och Italien om insatser på tullområdet och kustbevakningsassistans, åtagit sig att under en begränsad tid delvis finansiera hjälp till Albanien i form av assistans från tjänstemän inom den italienska tullpolisen (Guardia di Finanza). Denna verksamhet utgör en del av gemenskapens stöd till Albanien och omfattas av det samförståndsavtal om hjälp till tullsektorn som kommissionen och Albanien undertecknat.

Kommissionen är medveten om att det finns ytterligare smugglingsproblem i den albanska regionen men har inte undersökt frågan om liknande hjälp till de grekiska myndigheterna, eftersom ingen sådan begäran har framställts från grekisk sida. Kommissionen har emellertid finansierat verksamhet och arbetat tillsammans med grekiska myndigheter i samband med systemet för "överföring av information före ankomsten", för att bidra till bekämpningen av bedrägerier i handelstrafiken till Albanien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2263/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: EUGFJ-garantisektionen i Sverige, 1995

Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Sverige 1995, och samtidigt ange:

- fördelningen per kapitel (jordbruksgrödor, socker, spånadsväxter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mjölk och mjölkprodukter, nötkött, fårkött och getkött, griskött, ägg och fjäderfäkött, andra åtgärder till stöd för animaliska produkter, bidrag för förädlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de sämst ställda inom gemenskapen, kompletterande åtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, övriga åtgärder, inkomststöd samt Europeiska garantifonden för fisket)?

- fördelningen per stödtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisstöd, arealbidrag, kreatursbidrag, orienteringsbidrag, stöd till privat lagerhållning, uttag ur produktion och liknande åtgärder, kompensationsbelopp, kompletterande åtgärder i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter för offentlig lagerhållning)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1931/98

från Carlos Pimenta (PPE) till kommissionen

(18 juni 1998)

Angående: EKSG-stöd till stålindustrin i Portugal

Företaget "A Siderurgia Nacional - Empresa de Produtos Longos", som för närvarande är ett konsortium mellan den portugisiska staten och Megasa av spanskt ursprung påstår att Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har dragit in sina stöd och sin finansiering vad gäller belopp i form av löner till de arbetstagare som skall bli förtidspensionerade från och med 55 års ålder i enlighet med beslut som fattats mellan EKSG och den portugisiska staten om den nationella stålindustrisektorn (Siderurgia Nacional - Empresa de Planos Longos, Siderurgia Nacional - Empresa de Serviços och Lusosider - Aços Planos).

Är detta påstående korrekt?

Är det sant att EKSG drog in sina stöd, i motsats till det som bestämts för sektorn tillsammans med den portugisiska staten?

Om detta är fallet, hur kommer situationen att se ut för de arbetstagare som förtidspensionerats sedan september 1997?

Av vilken orsak tillämpas detta "upphävande" endast på arbetstagare vid företaget Empresa de Produtos Longos?

Är det sant att detta "upphävande" som nu gäller beror på att de anslag som avsatts för förtidspensioneringarna felaktigt har använts till att betala ut ersättningar till de arbetstagare som nyligen på sätt och vis utsattes för påtryckningar för att de skulle upphäva sina kontrakt genom "ömsesidig överenskommelse"?

Informerades den portugisiska regeringen om upphävandet av villkoren i EKSG-avtalet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(22 juli 1998)

Enligt bestämmelserna i de bilaterala avtalen med medlemsstaterna fortsätter Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) att delvis finansiera stöd till anpassning enligt artikel 56 i EKSG-fördraget och det bilaterala avtalet av den 13 juli 1989 till förmån för arbetstagare inom stål- eller kolsektorn som mister sina arbeten och som av denna anledning förtidspensioneras eller blir arbetslösa, eller som måste byta arbetsplats antingen inom företaget eller till ett annat företag.

Med undantag för de stöd till utbildning och sysselsättning som kommissionen beslutat dra in från och med den 1 januari 1995 har man inte slopat några av de åtgärder som föreskrivs i de bilaterala avtalen till förmån för arbetstagare som befinner sig i någon av dessa situationer. Dock gäller för stålsektorn och för varje stålverk att det sammanlagda antalet personer som får stöd på grund av förtidspension, arbetslöshet eller övergång till arbete utanför företaget, begränsas till antalet arbetstillfällen som går förlorade vid stålverket i fråga.

Inom denna ram har EKSG under 1997 kunnat bevilja det belopp som fastställs i det bilaterala avtalet med Portugal till 19 arbetstagare vid SN Logos som har förtidspensionerats samt till 103 arbetstagare som blivit arbetslösa, i enlighet med vad den portugisiska regeringen ansökte om för året i fråga.

Kommissionen har inga uppgifter av vilka det skulle framgå att de stöd som föreskrivs och beviljas på grund av förtidspensionering skulle ha använts till andra ändamål.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1847/98

från Xaver Mayer (PPE) till kommissionen

(5 juni 1998)

Ämne: Anbudsinfordran om leverans av avelsnöt till Bosnien-Herzegovina av den 23 februari 1998 (dokumentbeteckning IA:D-I:Hdl D (98)

1. Enligt de veterinärmedicinska villkoren för den ovannämnda anbudsinfordran skall de djur som väljs ut för leverans till Bosnien-Herzegovina 60 dagar innan avfärden tuberkulosundersökas och 30 dagar före avfärden skall det göras en undersökning av om de har andra sjukdomar. Känner kommissionen till att kravet på tuberkulosundersökning totalt frångåtts i veterinärintyget i samband med urvalet av djuren och att det inte heller stadgas om någon blodundersökning 30 dagar innan avfärden?

2. Enligt de tekniska villkoren i samband med anbudsinfordran skall avkomman hos handjur ha undersökts och likaså skall det intygas att hondjur avkastat 4 800 kg mjölk vid första digivningen och 5 300 kg vid den andra digivningen. Känner kommissionen till att dessa krav i samband med urvalet av djur antingen inte uppfyllts eller också urvattnats, så att det i stället kommit att väljas djur med en avkastning på 4 200 kg mjölk vid den första digivningen och, i de fall då intyg om ytterligare digivning företetts, kraven kommit att omfatta endast 4 500 kg vid den andra och 4 700 kg vid den tredje digivningen?

3. I de veterinärmedicinska villkoren ingår, förutom ett krav på blodundersökning, också ett krav på att minst 40 djur vid vart och ett tillfälle skall uppvisas för urvalskommittén. Detta leder till att en exportör blir tvungen att ha djuren i uppsamlingsstallar i minst 60 dagar längre tid än vad som är normalt. Detta är förbundet med höga kostnader. Är kommissionen av den uppfattningen att det ur veterinärmedicinsk övervakningssynvinkel betraktat nu liksom förr finns behov för en sådan åtgärd?

4. I anbudsinfordran har "Red and White Dual Purpose" angivits som en ras. Känner kommissionen till att jordbrukarna i Bosnien-Herzegovina till övervägande del skulle vilja köpa brokiga kreatur men att just dessa raser förfördelas i samband med denna anbudsinfordran?

Svar avgivet av Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(15 juni 1998)

De undersökningar som kommissionen vidtagit för att svara på ledamotens fråga har visat att det rör sig om ett mycket omfattande och sammansatt problem. Det är nödvändigt att företa mer detaljerade undersökningar där flera av kommissionens avdelningar kommer att delta. Kommissionen kommer att meddela ledamoten om utfallet av dessa undersökningar så snart de är klara.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2112/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: Östtimor

Mot bakgrund av svaret på den skriftliga frågan (E-1050/98)(1) kan kommissionen redogöra för de förslag som är under övervägande om humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd till Östtimor?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

Sektorerna för hälsa och utbildning kan eventuellt komma i fråga för åtgärder. Kommissionen kan dock inte mer ingående redogöra för förslagen, eftersom de för närvarande är föremål för förhandlingar med de berörda organisationerna.

Kommissionen gjorde ett besök i maj 1998 för att bedöa situationen. De viktigaste områdena som identifierades för eventuella åtgärder var de som rör hälsa samt livsmedels- och vattenförsörjning.

(1) EGT C 323, 21.10.1998, s. 110.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1633/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(29 maj 1998)

Angående: Fartyg som anlöper gemenskapens hamnar

Denna fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 95/21/EG om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstatskontroll) (KOM(97) 0416-97/0215(SYN)(1).ISM-koden är ett viktigt instrument för att förbättra sjösäkerheten internationellt.

Jag stödjer denna kod och välkomnar kommissionens förslag om obligatoriskt kvarhållande av fartyg som saknar erkända dokument och certifikat i enlighet med detta säkerhetssystem, och undrar därför om kommissionen kan se till att bestämmelserna om hamnstatskontroll tillämpas på ett enhetligt sätt inom gemenskapens hela territorium för att undvika att fartygsägare frestas att sända fartyg som inte uppfyller normerna till de hamnar där man förefaller göra minst stränga inspektioner.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(23 juni 1998)

Att hamnstatskontroller utförs enhetligt är en grundläggande princip för hela systemet med hamnstatskontroller. Ikraftträdandet av de nya bestämmelserna, som omfattar obligatoriskt kvarhållande av fartyg som inte uppfyller kraven i den internationella ISM-koden, innebär att ansträngningarna måste öka ytterligare om man vill uppnå en högre harmoniseringsnivå inom gemenskapen.

Kommissionen är medveten om att olikheter i hamnstatskontroller mellan medlemsstaterna kan leda till snedvriden konkurrens bland hamnarna och även leda till sämre säkerhet. Av den anledningen bevakar kommissionen noggrant medlemsstaternas agerande på detta område. Eftersom lämplig och enhetlig utbildning av gemenskapens inspektörer är en förutsättning för harmoniserad tillämpning av hamnstatskontrollen inom gemenskapen, så finansierar kommissionen sådan utbildning på permanent basis. I slutet av maj 1998 kommer en tillfällig utbildning för inspektörer för hamnstatskontroller i fråga om ISM-koden att äga rum. Utbildningen sker mot bakgrund av ikraftträdande av de senaste ändringarna från och med den 1 juli 1998 av rådets direktiv 98/25/EG av den 27 april 1998 om ändring av direktiv 95/21/EG om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstatskontroll(2)).

(1) EGT C 264, 30.8.1997, s. 33.

(2) EGT L 133, 7.5.1998.