SKRIFTLIG FRÅGA E-0823/00

från Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen

(21 mars 2000)

Ämne: Den europeiska skolmjölksordningen

I en rapport från februari 1999 med en utvärdering av den europeiska skolmjölksordningen (KOM(1999) 608) ingick följande slutsats: Om man uteslutande beaktar de nuvarande, anförda och dokumenterade målsättningarna för åtgärden, som huvudsakligen handlar om att upprätthålla och öka konsumtionen av mjölkprodukter och dess funktion som ett medel att minska överskottet, har åtgärden haft en begränsad positiv effekt och inte gett valuta för pengarna jämfört med andra metoder som använts för att minska överskotten. Med hänsyn till detta bör kommissionen allvarligt överväga att avskaffa åtgärden. Likväl har kommissionen den 10 december 1999 föreslagit att åtgärden inte skall avskaffas utan anpassas. I kommissionens förslag sänktes gemenskapens bidrag från 95 procent av kostnaderna till 50 procent. De övriga kostnaderna skall betalas av medlemsstaterna. Kommissionen har också baserat sitt förslag på argumentet om att skolmjölken spelar en roll vid förverkligandet av gemenskapens målsättningar på folkhälsans område.

1. Kan kommissionen ange på vilket sätt kommissionens förslag överensstämmer med subsidiaritetsprincipen (artikel 5 i EG-fördraget) och med den nya kommissionens föresats att begränsa sin verksamhet till nyckelområdena?

2. Kan kommissionen tala om vilka vetenskapligt underbyggda målsättningar på folkhälsans område kommissionen velat uppnå med sitt förslag och i vad mån den nuvarande och den föreslagna ordningen verkligen bidrar till förverkligandet av dessa målsättningar?

3. Kan kommissionen ange hur stor procent av skolmjölksbudgeten som går åt till de administrativa kostnaderna för systemet? Hur kommer denna procentuella andel att utveckla sig enligt den föreslagna ordningen?

4. Kan kommissionen ange vilka finansiella konsekvenser den föreslagna ordningen kommer att medföra efter det att Europeiska unionen utvidgats med nya medlemsstater?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(2 maj 2000)

1. I kommissionens förslag av den 10 december 1999(1), förordar den att gemenskapsstödet för utdelning av mjölk i skolorna skall bevaras, men på en lägre nivå och samfinansierat av medlemsstaterna. Det rör sig om ett stöd som beviljas inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och som är motiverat med hänsyn till dess direkta och indirekta effekter på konsumtionen av mjölkprodukter. Stödåtgärden bidrar på detta sätt till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken och avser därmed en behörighet som har överlämnats till gemenskapen.

2. Kommissionen erkänner att utdelning av mjölk i skolorna också bidrar till att uppnå målsättningar på områdena för folkhälsa, livsmedelspolitik eller sociala frågor men den anser också att gemenskapsstödet, som betalas av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) just på grund av dessa skäl, också bör åtföljas av ett nationellt bidrag. I den utvärderingsrapport som ledamoten nämner, har de målsättningar som nämns ovan utvecklats och behandlats inom ramen för skolmjölksordningen.

3. Den budget som anslagits till åtgärden för skolmjölk är till fullo avsedd att täcka de sänkta försäljningspriserna på de mjölkprodukter som distribueras i skolorna. Förvaltningen av systemet sköts av ett nationellt organ vars driftskostnader betalas av de nationella myndigheterna. Kommissionens förslag innebär ingen förändring av denna situation.

4. Kommissionen förfogar i detta skede inte över några uppgifter som gör det möjligt att ange de finansiella effekterna av detta förslag för de länder som ansöker om anslutning.

(1) EGT C 89 E, 28.3.2000.