SKRIFTLIG FRÅGA E-0944/03

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Lärdomar från Best-projektet

Best-projektet om utbildning i entreprenörskap inom ramen för det fleråriga programmet för företag och företagaranda (20012005) syftar till att identifiera och jämföra olika initiativ i Europa som är inriktade på att främja entreprenörskap i utbildningssystemen, från grundskolan till universitetet.

Enligt de ursprungliga planerna skulle slutresultaten från detta projekt vara tillgängliga i september 2002, inbegripet en allmän sammanfattning av befintliga åtgärder.

Skulle kommissionen kunna, nu när vi passerat det utsatta datumet i september 2002, ange vilka lärdomar man kan dra av Best-projektet och vilka riktlinjer kommissionen kommer att föreslå för detta projekt till följd av dessa lärdomar?

Svar av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(24 april 2003)

Som en följd av BEST-projektet om utbildning för entreprenörskap lade expertgruppen i november 2002 fram sin rapport om vilka åtgärder som nu finns för att främja utbildning för entreprenörskap(1). I rapporten ges en bild av entreprenörskapsutbildningen inom det ordinarie skolsystemet från grundskola till universitet och högskola i medlemsstaterna och i Norge.

Rapporten bekräftar att det i de flesta fall finns om än i varierande grad ett nationellt policyåtagande att främja undervisning i entreprenörskap, men samtidigt konstateras att de erforderliga insatserna och programmen ännu inte är generellt tillgängliga för eleverna. Även om många intressanta exempel finns över hela Europa är de i allmänhet inte integrerade i det nationella skolsystemet eller i läroplanen och dessutom är lärarnas utbildning otillräcklig. Det är snarast genom partnerskap och lokala myndigheter som dessa ofta isolerade insatser görs. De genomförs vanligen av externa aktörer och inte av utbildningssystemet i sig självt. Entreprenörskapsutbildning ses snarare som en aktivitet utanför läroplanen.

Exakta nationella uppgifter om antalet skolor som erbjuder utbildning i entreprenörskap, och antalet elever som deltar, saknas varför det är svårt att bedöma utvecklingen.

I rapporten ges också några exempel på bästa praxis, särskilt med fokus på praktisk träning (learning by doing) t.ex. genom att elever på högstadiet eller gymnasiet bildar och driver miniföretag under ett skolår.

I rapporten lämnas förslag till insatser på olika nivåer. Särskilt uppmanas nationella myndigheter att fortsätta med att omforma det existerande åtagandet till konkreta åtgärder, det kan vara att göra ändringar i de nationella läroplanerna, att ge incitament för skolorna eller erbjuda lärarna utbildning.

Med den utgångspunkten har redan en uppföljning till denna åtgärd startat öppen för kandidatländerna som syftar till att etablera en metod för att verkligen nå framgång på området. Detta arbete kommer att beskrivas i en mer policyinriktad rapport. Slutresultaten väntas i juli 2003. Hela processen syftar till att driva på en policyändring en av de grundläggande idéerna är att projektet utförs gemensamt av kommissionen och av de berörda nationella myndigheterna och det kommer slutligen att leda till förslag om nationella mål som kan uppnås på frivillig basis av de deltagande länderna.

(1) Rapporten kan läsas (på 12 språk) på GD Näringslivs webbplats:http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm.