SKRIFTLIG FRÅGA P-2925/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(9 oktober 2002)

Ämne: Yrkesutbildningsprogrammen och deras effektivitet i Grekland

Enligt uppgifter i en rapport från Europeiska kommissionens generaldirektorat för näringsliv (Benchmarking Enterprise Policy Results from the 2001 Scoreboard) har bara 1 procent av Greklands befolkning i åldern 15-64 år deltagit i något program för yrkesutbildning. Däremot är procenttalen för de övriga medlemsstaternas del mycket högre de närmar sig 20 procent. Detta, trots att man i Grekland under perioden 19941999 inom ramen för gemenskapens andra stödram hade en budget på 3 411 miljoner EUR för programmen Fortsatt yrkesutbildning och främjande av sysselsättningen, Bekämpning av uteslutning från arbetsmarknaden och Utbildning och grundläggande yrkesutbildning.

Varför släpar Grekland efter så förfärligt när det gäller procenten utbildade, trots den generösa finansieringen landet mottagit från gemenskapen? Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att gemenskapsstöden utnyttjas på ett bättre sätt?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(8 november 2002)

Rapporten från generaldirektoratet för näringsliv, Benchmarking av näringspolitiken. De första rönen från resultattavlan för 2001 som parlamentsledamoten hänvisar till, visar i den del som rör mänskliga resurser den andel av befolkningen mellan 25 och 64 år som deltagit i utbildning och detta för alla EU-medlemsstater. De utbildningar som är riktade till denna åldersgrupp

rör främst livslångt lärande. Utvecklingen av denna politik har nyligen påbörjats i Grekland. Detta förklarar följaktligen den låga andelen för 1997 och 2000. Nu prioriterar man utvecklingen av livslångt lärande inom den gällande stödramen och den uppmärksammas särskilt av såväl medlemsstaten som kommissionen.

Det belopp som nämns i parlamentsfrågan gäller däremot den totala budgeten för de tre särskilda operativa programmen för perioden 19941999: programmen som rör vidareutbildning och sysselsättningsfrämjande åtgärder, kampen mot utslagning från arbetsmarknaden samt utbildning.

Enligt uppgifter i ansökningarna om slutbetalning för dessa program framgår det att 731 040 personer har fått grundläggande utbildning eller vidareutbildning, dvs. i genomsnitt 146 208 personer per år. Med tanke på att den yrkesverksamma befolkningen (15-64 år) uppgick till 3 767 980 personer (nationell statistik), uppgår de personer som deltagit i dessa utbildningsprogram under perioden 19941999 till i genomsnitt 4,4 %. Det totala belopp som Europeiska socialfonden beviljade dessa program uppgick till 2 952,8 miljoner EUR.

Det är dock viktigt att betona att under denna period har man på nationell nivå å ena sidan prioriterat förbättring av systemen och strukturerna för utbildning och för arbetsmarknaden och kampen mot arbetslöshet och social utslagning å den andra. En stor del av dessa finansieringar har således använts för dessa mål. Därför uppgick andelen arbetslösa som fått utbildning (45 584 personer i genomsnitt per år) i förhållande till antal registrerade arbetslösa personer (460 760 personer i genomsnitt per år) till 10 %.

Med tanke på att en stor del av systemen och strukturerna för utbildning och sysselsättning infördes under perioden 19941999 prioriteras inom den nuvarande programperioden 20002006 främst stödinsatser för den europeiska sysselsättningsstrategin (individuellt tillvägagångssätt, aktiva sysselsättningsåtgärder, livslångt lärande, lika möjligheter). Antal personer som deltagit i utbildning under 2001 uppgick till 311 601 personer, vilket motsvarar ungefär 7,1 % av den yrkesverksamma befolkningen. Vidare tror man att denna siffra kommer att överstiga 454 987 personer under 2002.