ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1968/97 från Edith Müller (V) till kommissionen (9 juni 1997)

Ämne: Samarbete mellan EU och FN

Europeiska unionen, och dess medlemsstater, spenderar en massa pengar varje år på samarbetet med FN. Det ligger i medborgarnas intresse att veta vad vi får för dessa pengar. Jag undrar därför:

1. Med vilka FN-organ samarbetar vilka generaldirektorat i kommissionen?

2. Hur stort bidrag ur EU-budgeten går till varje enskilt FN-organ?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (22 juli 1997)

1. GD IA, GD IB: ansvarar för den allmänna samordningen med alla FN-organ och operativa kontakter, i synnerhet vad gäller de geografiska direktoraten.

GD II: FN:s konferens för handel och utveckling (UNCTAD), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED).

GD III: Världshälsoorganisationen (WHO), Internationella atomenergiorganet (IAEA), FN:s organisation för industriell utveckling (UNIDO), UNCTAD, UNCED, FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE).

GD V: allmän samordning med alla FN-organ i relevanta frågor (Internationella arbetsorganisationen (ILO), WHO, FAO).

GD VI: FAO, Världslivsmedelsprogrammet (WFP), WHO, ECE, UNCED, Internationella förbundet för skydd av nya växtsorter.

GD VII: Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Internationella civila luftfartsorganisationen, ILO, ECE, UNCTAD.

GD VIII: FAO, Internationella jordbruksutvecklingsfonden, UNCTAD, FN:s program för internationell narkotikakontroll (PNUCID), FN:s miljöprogram (UNEP), FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO), FN:s befolkningsfond, kontoret för FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), FN:s barnfond (UNICEF), UNIDO, FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA).

GD X: UNESCO, UNHCR.

GD XI: FN-organ som har hand om miljöfrågor (WTO, FN-kommissionen för hållbar utveckling, UNEP, ECE).

GD XII: IAEA, WHO, FAO, UNESCO, ECE, UNCED.

GD XIII: Internationella teleunionen (ITU), Världspostunionen, WHO, Världsturistorganisationen, UNESCO.

GD XIV: FAO, WHO.

GD XV: Världsorganisationen för immaterialrätt, FN:s kommission för internationell handelsrätt, UNCTAD.

GD XVII: IAEA, Regeringspanelen om klimatförändring.

GD XIX: Alla FN-organ i ekonomiska frågor.

GD XXI: IMO, WHO, UNCTAD, PNUCID, UNCED.

GDXXII: UNESCO, ILO.

GD XXIII: UNIDO.

ECHO: UNHCR, UNICEF, FN:s utvecklingsprogram, UNRWA, FN:s avdelning för humanitära frågor, kontoret för FN:s samordnare för katastrofhjälp, Pan American health organisation, WFP, FAO, WHO.

2. Gemenskapen ger inget regelbundet bidrag till FN-organen. Däremot medfinansierar gemenskapen projekt som sköts av FN. Å andra sidan bidrar medlemsstaterna i gemenskapen till FN:s ordinarie budget med 35,41 % och till dess budget för bevarande av fred med 37,93 %.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 060 , 25/02/1998 s. 0025



SKRIFTLIG FRÅGA E-1529/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (5 maj 1997) Ämne: Information om EU-stöd till Saarland från januari till december 1996 För vilka åtgärder fick Saarland under 1996 stöd från EU, och hur stort var detta stöd från 1. Europeiska socialfonden, 2. fjärde ramprogrammet för forskning, 3. Europeiska regionala utvecklingsfonden, 4. gemenskapens program inom sektorerna miljö och energi, 5. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - utvecklingssektionen och garantisektionen, 6. övriga gemenskapsprogram? Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-1528/97och E-1529/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (25 september 1997) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1994/97 från Roy Perry (PPE) till kommissionen (9 juni 1997)

Ämne: Regionalpolitik

Kan kommissionen ange

- hur mycket medel från EU:s strukturfonder som delas ut till öarna i Europa, och

- vilka bebodda öar i Europa som inte erhåller några medel från EU:s strukturfonder?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (22 juli 1997)

Det belopp som via ramarna för gemenskapsstöd (EGSR) och de samlade programplaneringsdokumenten (SPD) under mål 1 helt klart kan sägas ha beviljats dess öar under perioden 1994-1999 uppgår till c:a sju miljarder ecu, varav nästan hälften satsas på att utveckla mycket avlägset belägna områden. I runda tal går 2,3 miljarder ecu till Sardinien och Sicilien medan de grekiska öarna ((Kreta, norra Egeiska havet, södra Egeiska havet, Joniska öarna. )) och Korsika har fått 900 miljoner respektive 300 miljoner ecu. På vissa andra öar (t.ex. Shetlandsöarna, Orkneyöarna, Western Isles i Skottland och Rügen i Tyskland) satsas också medel från strukturfonderna under mål 1. I dessa fall föreligger dock inte något särskilt samlat programplaneringsdokument av vilket man klart kan utläsa de exakta beloppen. Ytterligare öar är också helt eller delvis stödberättigade under mål 2, 5b och 6, men även i dessa fall är det omöjligt att avgöra vilka resurser som faktiskt satsas eftersom programplaneringen görs på regional nivå.

Till dessa belopp bör man lägga de gemenskapsinitiativprogram som genomförs i dessa områden, särskilt gemenskapsinitiativet REGIS som omfattar 600 miljoner ecu under perioden 1994-1999. Detta inriktar sig på åtgärder som i gemenskapens mycket avlägset belägna områden kompletterar det som genomförs via ramarna för gemenskapsstöd och de samlade programplaneringsdokumenten. Det finns också ett gemenskapsinitiativ, Interreg Korsika och Sardinien, till vilket det under ifrågavarande period anslås c:a 35 miljoner ecu, och vars syfte är att få igång ett interregionalt samarbete mellan de båda öarna. Slutligen omfattas alla ovan nämnda regioner (utom de mycket avlägsna) av de flesta gemenskapsinitiativ (Leader, ADAPT, Sysselsättning, Små och medelstora företag, URBAN, PESCA), men det är svårt att fastställa vilka belopp det rör sig om eftersom programplaneringen i vissa fall gjorts på nationell nivå.

De bebodda öar i EU som inte är stödberättigade enligt målen i strukturfondernas regionalpolitik har en befolkning på c:a 2,9 miljoner invånare och de ligger huvudsakligen i Danmark.

De exakta belopp som går till öar under mål 1 och en förteckning över bebodda öar som inte är stödberättigade enligt målen i strukturfondernas regionalpolitik kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 060 , 25/02/1998 s. 0025



SKRIFTLIG FRÅGA E-1528/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (5 maj 1997) Ämne: Information om EU-stöd till Saarland från januari till december 1994 För vilka åtgärder fick Saarland under 1994 stöd från EU, och hur stort var detta stöd från 1. Europeiska socialfonden, 2. fjärde ramprogrammet för forskning, 3. Europeiska regionala utvecklingsfonden, 4. gemenskapens program inom sektorerna miljö och energi, 5. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - utvecklingssektionen och garantisektionen, 6. övriga gemenskapsprogram? Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-1528/97och E-1529/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (25 september 1997) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0868/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (12 mars 1997)

Ämne: Ungdom för Europa

Kan kommissionen med avseende på budgetpost B3-1010 - ungdom för Europa - i 1995 års budget ange om Italien har tilldelats några anslag? Om så är fallet, kan kommissionen ange hur de fördelas per organisation och verksamhet?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 och E-0871/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (22 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 25 april 1997 ((EGT C 319, 18.10.1997, s. 81. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2234/97 från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Turkiskt ingripande mot minoritetsskolorna i Istanbul

Enligt den turkiska tidningen Milliyet har Istanbuls skolstyrelse, som är underställd det turkiska undervisningsministeriet, uppmanat de grekiska minoritetsskolornas turkiska prorektorer att hålla ett öga på de turkiska lärare som ¨samarbetar¨ med sina grekiska kolleger.

Mot bakgrund av att det i dagens Istanbul - vilket också tidningen Milliyet påpekar - ¨ inte finns kvar flera grekiska skolor än att de kan räknas på ena handens fingrar¨ och att ovanstående innebär att man skrämmer upp de turkiska lärarna, samtidigt som man isolerar de grekiska lärarna ännu mera än tidigare, och mot bakgrund av att det hela är en kränkning av intellektuell frihet och av rätten till undervisning och, därutöver, mot bakgrund av att Turkiet genom särskilda avtal är förbundet med EU, vill jag fråga kommissionen hur den tänker reagera i denna fråga.

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Kommissionen har efter kontakter med de turkiska myndigheterna och den turkiska stiftelsen för de mänskliga rättigheterna inte tillgång till fakta som kan bekräfta de uppgifter som förekommit i tidningen Milliyet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1880/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 juni 1997)

Ämne: Standardisering av informationssamhället

Denna fråga ställs mot bakgrund av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den europeiska strategin för standardisering av det globala informationssamhället (KOM(96)0359). Med utgångspunkt i kommissionens slutsatser kan man säga att vad beträffar det område som berörs av handlingsplanen i direktiven om den nya strategin, skulle erkännandet av strukturanpassningsprogrammen bara ha betydelse för de särskilda målen i direktivet om telekommunikationsterminaler, nämligen när det gäller de offentliga myndigheternas inköp.

Kan direktivet mot bakgrund av detta ändras, så att det blir möjligt för gemenskapen att beakta strukturanpassningsprogrammens roll vid en kommande översyn av de olika direktiv om offentlig upphandling som behandlar leverans och allmänt tillgängliga arbeten och tjänster?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (16 juli 1997)

Frågan om allmänt tillgängliga specifikationer har en rad olika aspekter som för närvarande granskas av kommissionen, utgående från Europaparlamentets och Ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om meddelandet, och mot bakgrund av de diskussioner som förts i olika kommittéer, bland annat den som upprättades i enlighet med rådets direktiv 83/189/EEG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter ((EGT L 109, 26.4.1983. )) och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering på områdena för informationsteknologi och telekommunikation ((EGT L 36, 7.2.1987. )).

Idetta sammanhang koncentreras diskussionerna på frågan i vilken utsträckning direktiven själva i jämförelse med rådets beslut 87/95/EEG redan möjliggör att specifikationer som inte har standardstatus beaktas i samband med upphandling. Andra möjligheter som för närvarande undersöks är behovet av att upprätta mekanismer eller kriterier för att införa öppenhet i urvalet av allmänt tillgängliga specifikationer som skall användas av myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2906/97 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (3 september 1997)

Ämne: Extra avgift för EU-medborgare som betalar sjukvårdskostnader i staten New York

1. Är kommissionen medveten om att staten New York lägger en extra avgift om 32 % på sjukvårdskostnader för utländska besökare (turister) för att därigenom bekosta sjukvård för fattiga (icke försäkrade) amerikanska medborgare?

2. Är detta enligt kommissionens åsikt otillåten diskrimination av icke USA-medborgare i förhållande till USA-medborgare?

3. Anser kommissionen att detta kan leda till oönskade merkostnader och till och med till stora ekonomiska problem för EU-medborgare som insjuknar i USA? Europeiska sjuk- och reseförsäkringar täcker inte dessa extra kostnader. EU-medborgare är i nuläget tvingade att ta en extra försäkring, eller att själva löpa en oacceptabel risk.

4. Står detta handlingssätt i strid med avtalen mellan USA och EU (t.ex. i WTO-sammanhang)?

5. Hur avser kommissionen att agera i frågan?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Sir Leon Brittan (19 september 1997)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela henne resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1860/97 från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen (30 maj 1997)

Ämne: Narkolepsi

Kan kommissionen redogöra för följande:

1. Är det riktigt att man inom EU överväger att, på förhand och som kollektiv, ta i från alla människor som lider av sömnrubbningar, bland annat människor som lider av narkolepsi, rätten att framföra motorfordon?

2. Hur regleras denna fråga i andra medlemsstater?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Neil Kinnock (26 juni 1997)

Kommissionen konstaterar att denna fråga är densamma som skriftlig fråga E-1742/97 som ställts av ledamoten.

Kommissionen hänvisar således ledamoten till det svar som redan lämnats ((Se s. 40.)) på denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1540/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (5 maj 1997)

Ämne: Fosforsyraesterförgiftning orsakad av loppmedlet ¨Tiguvon¨ (Fenthion) från företaget Bayer Leverkusen

Företaget Bayer Leverkusen tillverkar ett loppmedel med namnet Tiguvon (Fenthion) som finns i olika varianter. Tiguvon 10 används för katter som väger 2 kg eller mer, för hundar mellan 3 och 10 kg används Tiguvon 20 och för hundar över 10 kg används Tiguvon 20 G. Djurägare som vid upprepade tillfällen behandlat sina husdjur med Tiguvon (Fenthion) har ådragit sig svåra fosforsyraförgiftningar. Eftersom kommissionen inte kunde svara på min fråga E-1470/96 ((EGT C 345, 15.11.1996, s. 76. )) om detta problem ber jag nu kommissionen om ett så snabbt svar som möjligt på följande frågor:

Vilka undersökningar har gjorts av Tiguvons växelverkan med andra kolinesterashämmare och den effekt detta har på människor och djur? Vilka medel är kompatibla? Hur varnas djurägare för möjliga synergister för Fenthion och andra fosforsyraderivat?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1534/97, E-1540/97 och E-1544/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (12 juni 1997)

Kommissionen känner inte till de fakta som ledamoten hänvisar till. En förfrågan rörande veterinärläkemedlet i fråga kommer att ställas till berörda medlemsstater och Europeiska läkemedelsmyndigheten. kommissionen kommer omgående att meddela ledamoten om resultaten av denna förfrågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2088/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Brytning av brunkol i dagbrott

1. Kommissionen beslutade i Bryssel den 3 april 1997 att lägga ned överklagan mot fortsatt brytning av brunkol i dagbrott. Till grund för detta beslut ligger kommissionens fastställande att de tillstånd som meddelats för brytning av brunkol i dagbrott är i överensstämmelse med EG-lagstiftningen.

a) Hur motiverar kommissionen detta beslut?

b) Av vilken anledning anser kommissionen att rådets direktiv om miljökonsekvensbedömningar (85/337/EEG) inte kränkts?

2. I Tyskland planeras en sammanslagning av företagen för stenkolsbrytning Saarberg AG och Ruhrkohle AG. Denna sammanslagning skulle föra samman nästan 100 % av stenkolsbrytningen i Tyskland till ett företag. Företagen är även verksamma i stor skala på andra områden. Därför skulle en koncentration som utesluter konkurrens kunna uppstå genom denna sammanslagning även på andra områden.

Anser kommissionen att den monopolliknande sammanslagningen är förenlig med EU:s konkurrenslagstiftning?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (23 juli 1997)

1. Kommissionen känner inte till något beslut av den 3 april 1997 om dagbrytning. Faktum är att kommissionen inte har fattat något beslut om dagbrytning under de senaste månaderna.

Det är emellertid sant att kommissionen, till följd av framställningar till Europaparlamentets utskott för framställningar ((Framställningar 392/95, 584/95, 293/96 och 947/96. )) för närvarande utreder två dagbrytningsgruvor i Tyskland. Kommissionen har ännu inte fattat något slutligt beslut i dessa fall.

2. Företagen Ruhrkohle AG och Saarbergwerke AG har tillkännagivit att de under de närmaste veckorna avser att meddela kommissionen om planen att slå samman sina respektive kolbrytningsaktiviteter i Ruhr och Saar. Kommissionen har för närvarande ingen mer ingående information om den avsedda sammanslagningen. Sammanslagningar av företag inom området kolbrytning lyder under den förebyggande kontrollen av företagskoncentrationer i artikel 66 i EKSG-fördraget. Tillgångs- och efterfrågestrukturen och konkurrensvillkoren på de självständiga och geografiska marknaderna i fråga måste undersökas för att utröna om ett sammangående mellan Ruhrkohle AG och Saarbergwerke AG är förenligt med den gemensamma marknaden. Undersökningen måste mot bakgrund av att stenkolframställningen i Tyskland är så starkt koncentrerad främst inriktas på huruvida import av stenkol från tredje land (importerat kol) och från handel inom gemenskapen begränsar inhemska tillverkares spelrum för konkurrens i någon utsträckning och om det ur kundsynpunkt utgör ett tillräckligt försörjningsalternativ. Resultaten av denna undersökning kan inte föregripas här.

Om planen också skulle avse produkter eller marknader som inte omfattas av EKSG-fördraget (t.ex. Saarbergwerkes verksamhet inom verkstadsindustrin eller avfallshantering) kan sammanslagningen i så fall behöva anmälas enligt rådets förordning 4064/89 (förordningen om kontroll av företagskoncentrationer). ((EGT L 396, av den 30.12.1989. ))
SKRIFTLIG FRÅGA E-2157/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - märkning

Är det planerat att innan formerna för märkning slutgiltigt fastställs låta nationella myndigheter, konsument- och miljöorganisationer och så vidare delta i utformningen och i diskussionen av förslag?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1641/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (14 maj 1997)

Ämne: Kärnämneskontroll i det tyska kärnkraftverket Unterweser

Enligt intern IAEA-information tillåter Euratom inte att det internationella atomenergiorganet gör kontroller vid det tyska kärnkraftverket Unterweser. Dessutom hävdas att det är kvalitativ skillnad mellan IAEA:s och Euratoms tekniska kontrollmöjligheter, så att Euratoms möjligheter är sämre än IAEA:s.

Stämmer dessa påståenden?

Om ja, med vilken motivering vägras tillträde till och kontroll av MOX-bränslet i kärnkraftverket Unterweser?

Om ja, på vilket sätt är Euratoms kontrollmöjligheter sämre, och varför används inte bästa möjliga teknik?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (22 juli 1997)

Kommissionen vill meddela ledamoten att tillgången inte vägrades, utan att frågan gällde mätningars noggrannhet. Kommissionen hänvisar ledamoten till svaret på ledamotens skriftliga fråga E-1642/97 ((Se s. 33. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2137/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - enzymer och tillsatsämnen som framställts genom genetiskt modifiering

Finns det planer på åtgärder inom Europeiska unionen som syftar till att täppa till det nuvarande kryphålet i lagen vad gäller tillstånd för de enzymer och tillsatsämnen som producerats med hjälp av genetiskt modifierade mikroorganismer och som vare sig täcks av förordningen om nya livsmedel eller av förordningen om tillsatsämnen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1868/97 från Fernando Fernández Martín (PPE) till kommissionen (30 maj 1997)

Ämne: Utgångspunkt för kommissionens överklagande av slutrapporten om den gemensamma marknadsorganisationen

Sedan sin födelse har den gemensamma organisationen av marknaden för bananer, som beskrivs i förordning 404/93 ((EGT L 47, 25.2.1993, s. 1. )), varit omdiskuterad på alla områden och på alla sätt. Den har syftat till att införa ett gemenskapssystem på bananmarknaden som är förenligt med den inre marknadens krav och de åtaganden man gjort gentemot AVS-länderna. Slutrapporten från panelen dömer på förhand ut rättigheter och intressen som är av grundläggande ekonomisk och social betydelse för AVS-länderna.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta till försvar för dessa åtaganden gentemot AVS-länderna?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (18 juni 1997)

Kommissionen förstår parlamentsledamotens oro med anledning av den slutrapport från expertgruppen för bananer som nyligen offentliggjordes.

På detta stadium är möjligheterna att inleda ett förfarande vid Världshandelsorganisationen inte uttömda och kommissionen har anmält sin avsikt att överklaga.

Kommissionen är medveten om hur viktig produktionen av bananer är för de berörda länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet och är beredd att vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla sina internationella åtaganden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2197/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - bedömning av de följder som konsumtionen av nya livsmedelsprodukter kan få

1. På vilket sätt och av vem skall, efter marknadsintroduktionen, det övervakningsprogram genomföras som Europeiska unionens vetenskapliga livsmedelskommitté krävt (utlåtande om bedömningen av nya livsmedel III/5915/97) och som innebär en insamling av information om de effekter på kort och längre sikt som konsumtionen av nya livsmedel kan få?

2. Vilka data skall samlas in och under vilken tidsperiod sker detta?

3. Görs övervakningsprogrammets resultat tillgängliga för allmänheten?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.