ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3466/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: Försäljning av kött och mjölk från slijtersjuka kor

1. Känner kommissionen till att kött och mjölk från slijters, det vill säga kor som efter vaccination mot influensa magrar av och därefter sväller upp, ådrar sig svampinfektioner, fruktbarhetsstörningar samt led- och juverinfektioner, i Nederländerna förs ut i handeln, trots att 7 000 jordbrukare gjort sjukdomsanmälningar och ministeriet för jordbruk, naturvård och fiskeri känner till 350 företag som drabbats av denna sjukdom?

2. Hur kan det vara möjligt att kött från dessa kor godkänns för konsumtion och att branschen och tillsynsmyndigheten inte ger någon information till allmänheten?

3. Vad gör kommissionen eller vad har kommissionen under tiden gjort för att stoppa en ytterligare spridning av detta kött och denna mjölk som människoföda? Källa: Det nederländska TV-nyhetsprogrammet Netwerk av den 19 oktober 2000.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 december 2000)

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på svaren på de skriftliga frågorna P-768/00 från Alexander de Roo(1), P-788/00 från Marianne Thyssen(2) och P-1410/00 från Alexander de Roo(3), i vilka kommissionen redogjort för sitt förhållningssätt till problemet med slijtersjuka kor.

Som det framgår av dessa svar utförde kommissionens Kontor för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) inspektioner på plats den 24 maj 2000. En rapport(4) har lämnats till Europaparlamentet, och den har även lagts ut på Internet i vanlig ordning. I rapporten konstaterades det att man fortfarande inte vet vad problemet beror på och hur omfattande det är. Flera rekommendationer gavs, enligt vilka de nederländska myndigheterna har vidtagit flera åtgärder som presenterades och diskuterades vid ett möte nyligen i Ständiga veterinärkommittén.

Enligt de senaste uppgifterna från Nederländerna har man undersökt och undersöker fortfarande vad sjukdomen kan bero på och vilka de potentiella riskerna är. Tillgängliga resultat av dessa undersökningar har inte pekat på särskilda risker för folkhälsan och det finns även anledning att tro att problemet inte längre existerar. Enligt uppgift ingår mjölk och kött från misstänkta djur inte längre i livsmedelskedjan, i enlighet med bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen har inte fått några uppgifter på senare tid om att dessa krav inte skulle uppfyllas.

Resultaten av undersökningarna i Nederländerna granskas av den lämpliga vetenskapliga kommittén.

Kommissionen fortsätter att noggrant följa situationen och tar då hänsyn till fakta om företeelsen, vetenskapliga källor, bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och expertutlåtanden.

(1) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 109.

(2) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 109.

(3) EGT C 103 E, 3.4.2001.

(4) Dokument GD SANCO/1169/2000-MR slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3324/00

från Bernd Lange (PSE) till kommissionen

(18 oktober 2000)

Ämne: Buller från höghastighetståg

Det har kommit till min kännedom att specifikationerna för buller från höghastighetståg (TSD) skall utarbetas endast inom ramen för den tekniska anpassningen, som en komplettering av direktiv 96/48/EG(1).

Stämmer detta? Om svaret är ja varför anser kommissionen i så fall att den får och kan avstå från Europaparlamentets och rådets medverkan enligt medbeslutandeförfarandet?

(1) EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(28 november 2000)

I rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg(1) föreskrivs mekanismer för utarbetandet och antagandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet. I de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet fastställs bl.a. de villkor som grundparametrarna i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg skall uppfylla. En av de grundparametrar som nämns i bilaga II till direktivet avser gränsvärden för yttre buller. Det är på grundval av denna lagstiftning som den bullernivå som skall efterlevas av rullande materiel på en referensinfrastruktur skall fastställas i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet och, vid behov, även de specifikationer som skall uppfyllas av infrastrukturen för att erhålla en sammanlagd bullernivå som kan vara godtagbar. Utkastet till de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet kommer att bli föremål för ett samråd med medlemsstaterna inom ramen för den kommitté som inrättas genom artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG. I enlighet med det interinstitutionella avtalet om kommittéförfarandet informeras Europaparlamentet om kommitténs arbete.

Däremot finns ingen bestämmelse om att de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet skall föreskriva en godtagbar nivå för det buller som uppfattas av de närboende, eftersom en sådan nivå är starkt beroende på av de lokala förhållandena och är medlemsstaternas ansvar. Kommissionen har emellertid nyligen föreslagit en tillämpning av bullermått och metoder för bedömning av det uppfattade bullret, men den föreslår inte att gränsvärden skall fastställas för definierade bullermått. Detta förslag till direktiv(2) behandlas nu inom ramen för parlamentets och rådets medbeslutandeförfarande. Om direktivet antas och genomförs kan det på längre sikt utgöra grunden för fastställande av sådana gränsvärden.

(1) EGT L 235, 17.9.1996 och EGT L 262, 16.10.1996.

(2) KOM(2000) 468 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3055/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(22 september 2000)

Ämne: Kärnkraftsäkerhet vid Sellafield

Med tanke på att kommissionen håller på att inleda ett förfarande mot Förenade kungariket för planerna att stänga Windscale-reaktor nr. 1 vid Sellafields upparbetningsanläggning, British Nuclear Fuels (BNFL) känslolösa nonchalerande av irländska medborgares säkerhet beskrivs i hemliga meddelanden som läckt från BNFL:s PR-avdelning denna vecka och i ljuset av anläggningens skrämmande historia när det gäller säkerhet och incidenter då man brutit mot säkerhetsbestämmelserna,(1) samt i ljuset av BNFL:s planer att införa ändringar av sina förfaranden för kärnavfallshantering vilka inbegriper ett antal obemannade radioaktiva dumpningar och planer på ett tunnare skyddshölje för stängda reaktorer som slutligen skulle försvaga skyddet av reaktorhärden, skulle kommissionen kunna beskriva sina bekymmer beträffande dessa tre frågor och meddela vilka åtgärder den anser vara lämpliga att vidta på samtliga behörighetsnivåer mot kärnkraftanläggningen Sellafield?

(1) The Guardian den 11 september, särskild rapport om Förenade Kungarikets kärnkraftsindustri.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(13 oktober 2000)

Kommissionen ansåg att Förenade kungariket inte hade uppfyllt sina plikter enligt artikel 37 i Euratom-fördraget, eftersom det inte hade lämnat in de allmänna uppgifterna om nedläggningen av kärnreaktorn nr 1 i Windscale. Därför beslöt kommissionen i juli 2000 att inleda ett överträdelseförfarande mot Förenade kungariket. Målet avsåg meningsskillnader i tolkningen av fördraget, där Förenade kungariket ansåg att Euratom-fördraget (och i detta fall artikel 37) inte avser användningen av kärnenergi för militära ändamål. Kommissionen anser att kapitel III i Euratom-fördraget avser skydd mot joniserande strålning från alla källor. Förenade kungarikets myndigheter har senare angivit att det för närvarande inte finns några planer på att lägga ned den reaktorn, och att uppgifter kommer att läggas fram i enlighet med artikel 37 så snart man kommit fram till genomförbara konstruktionskoncept, eftersom de anser att de planerade insatserna för bortskaffning av avfallet inte längre har med försvarsprogrammet att göra.

Kommissionen har ingen möjlighet att bekräfta eller vederlägga sanningshalten i de hänvisningar till interna dokument från British Nuclear Fuels Limited (BNFL) som lades fram i The Guardians artikel av den 11 september 2000.

Kommissionen har ännu inte fått in några upplysningar om planer på obemannade avfallsdeponier, eller några detaljer om planerade nedläggningsåtgärder av den art som frågeställaren avser. Sådana upplysningar skulle ingå i de allmänna uppgifter som Förenade kungariket är skyldigt att lämna för alla sådana planer för alla anläggningar.

Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att gemenskapslagstiftningen om gemensamma grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagare och av allmänheten från effekterna av joniserande strålning tillämpas i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3553/00

från James Provan (PPE-DE) till kommissionen

(15 november 2000)

Ämne: Begränsning av fri handel

Känner kommissionen till att organisatörerna av en handelsmässa i Förenade kungariket, den enda mässan för denna särskilda industrigren i landet, inte låter ett visst företag ansöka om att få delta i mässan eftersom företaget konkurrerar med de främsta sponsorerna av mässan? Kan kommissionen ange om denna diskriminering bryter mot EU:s bestämmelser om missbruk av dominerande ställning eller fri handel?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

I tolkningsmeddelandet om tillämpningen av den inre marknadens regler för mässor och utställningar(1) redogör kommissionen för de grundläggande rättsliga principer som reglerar olika aspekter på mässor och utställningar.

Det bör betonas att relevanta inremarknadsregler gäller när situationen är gemenskapsintern, dvs. det handlar om en förflyttning från en medlemsstat till en annan. Detta betyder att utställare som är etablerade i en medlemsstat måste, utan att drabbas av diskriminering eller omotiverade inskränkningar, tillåtas delta i mässor och utställningar i hela gemenskapen.

Mot bakgrund av denna princip ger alla nationella regler som tillåter organisatörerna att, på godtyckliga eller dåligt definierade grunder, utestänga vissa utställare från en mässa upphov till farhågor när det gäller villkoren för deltagande i mässan. Dessa farhågor saknar förmodligen den substans som krävs för att fastställa något juridiskt, eller för att trygga rättigheter som kan härledas ur EG-fördraget. Under alla omständigheter måste ett beslut om att en ekonomisk aktör från EU inte får delta i, eller utestängs från, en mässa eller en utställning kunna motiveras med sakskäl som skall gå att pröva rättssligt.

En överträdelse av konkurrensreglerna kan föreligga om den som organiserar en mässa eller en utställning har en dominerande ställning på den relevanta marknaden och ställer krav på omotiverade och onödiga begränsningar genom att använda sin starka marknadsställning i konkurrensmotverkande syfte. En avvisning från organisatören i fråga skulle därmed kunna betraktas som olovlig. Detta beror på fakta i fallet.

Det framgår inte klart av frågan om det fall frågeställaren hänvisar till omfattas av ovannämnda regler. Om detta fall är gemenskapsinternt kan det berörda företaget klaga hos kommissionen på brott mot inremarknadsreglerna eller konkurrensreglerna.

(1) SEK(1997) 2338 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2808/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(5 september 2000)

Ämne: Främjande av en europeisk dimension i skolorna

Skulle Romano Prodi eller behörig kommissionsledamot vilja besvara följande frågor:

1. Hur mycket pengar har avsatts för att främja en europeisk dimension i brittiska skolor?

2. Hur kommer EU att främja denna europeiska dimension? Kommer det att ske genom broschyrer och arbetspapper, böcker och konferenser?

3. Hur mycket pengar kommer att avsättas för främjande av en brittisk identitet i förhållande till en europeisk dimension, i linje med EU:s ofta uttryckta önskan om att främja kulturell mångfald och bevara nationalstaternas identitet?

4. Kommer föräldrar att kunna undanta sina barn från utbildning som främjar en europeisk dimension?

5. Vilka förslag tänker kommissionen lägga fram för att programmet för utveckling av en europeisk dimension skall vidareutvecklas samtidigt som man tillgodoser de brittiska lagenliga kraven på att utbildning i kontroversiella frågor alltid måste vara balanserad (utbildningslagen)?

Svar av Viviane Reding på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Kommissionen vill uppmärksamma parlamentsledamoten på att allt främjande av den europeiska dimensionen i skolorna helt faller under medlemsstaternas behörighet och är deras ansvar enligt artikel 149 (f.d. artikel 126) i fördraget enligt vilket gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald. I samma artikel fastställs även att gemenskapens insats bl.a. syftar till att mldr utveckla den europeiska dimensionen inom utbildningen särskilt genom undervisning i och spridning av medlemsstaternas språk.

För att främja gemenskapens samarbete på utbildningsområdet har Europaparlamentet och rådet antagit programmet Sokrates(1). Inom skolutbildningen bidrar detta program till att främja en europeisk dimension genom att stödja de projekt som medlemsstaterna lägger fram om skolpartnerskap mellan skolorna i de olika medlemsstaterna, transnationella projekt när det gäller utbildning av skolpersonal samt transnationella nätverk som koncentrerar sig på en aktuell utbildningsfråga.

I detta sammanhang bör följande nämnas:

1. Inget särskilt belopp är avsatt för att främja en europeisk dimension.

2. Metoderna för att främja denna dimension beror på innehållet i de projekt som medlemsstaterna lägger fram.

3. Projektens transnationella karaktär garanterar den kulturella mångfalden och respekten för de olika nationella identiteterna.

4. och 5. Organisationen av utbildningssystemen inklusive innehållet i undervisningen samt organisationen av skolgången faller inom medlemsstaternas behörighetsområde.

(1) Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, EGT L 28, 3.2.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2465/00

från Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Gemenskapsbestämmelser om balsamering och transport av lik

Frågan om hur lik skall transporteras till den avlidna personens hemland inom EU aktualiserades då liket av en person som plötsligt avlidit i Portugal transporterades till Irland. Då liket kom var det satt i sådan förruttnelse att familjen omöjligtvis kunde få se liket innan begravningen, vilket innebar ytterligare obehag för familjen i onödan.

Med tanke på att det blir allt vanligare att EU-medborgarna rör sig mellan de olika medlemsstaterna, både i arbetet och av privata skäl, är det ofrånkomligt att antalet transporter av lik mellan EU-länderna kommer att öka. Skulle kommissionen mot bakgrund av detta kunna utarbeta en bestämmelse om hur lik bör balsameras och transporteras för att undvika att sådana här plågsamma situationer uppstår i framtiden?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 oktober 2000)

Kommissionen beklagar det lidande som familjen till den i frågan nämnda avlidna personen utsatts för.

Bestämmelser för hur avlidna personers kvarlevor skall transporteras fastställs i den internationella överenskommelsen i Berlin (1937, nr 4391 i League of Nations Treaty Series) och genom den överenskommelse om transport av lik som träffades i Europarådet i september 1973. I svaren på de skriftliga frågorna E-0144/95 och E-0428/95 från Ian White(1), drog kommissionen efter omfattande samråd med alla berörda parter slutsatsen att en tillnärmning av nationella regler på detta område utöver vad som redan finns varken är önskvärd eller nödvändig och att den inte är försvarbar med tanke på subsidiaritet och proportionalitet.

(1) EGT C 202, 7.8.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2873/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Sammanhållningsfonden och byggprojektet till en ny flygplats i Madrid, vars ursprungliga investering ökat med 300 miljarder pesetas för den nuvarande flygplatsen i Madrid

Den spanska regeringens näringsminister meddelade nyligen att man, innan man erlägger 300 miljarder för den nuvarande flygplatsen i Madrid, med två nya landningsbanor, indirekt skulle börja arbetet med att konstruera en ny flygplats i Madrid, som skulle kvalificeras som Sydspaniens flygplats, med den tydliga avsikten att centralisera flygtrafiken än mer till spanskt territorium, med allvarliga negativa följder för flygplatserna i andra provinser i Spanien, t.ex. i Galicien, vars invånare i dag ser sig tvingade att göra flera byten, med början i Madrid, för att ta sig till någon annan plats i Europa. Har kommissionen kännedom om detta projekt som den spanska regeringen driver? Använder den spanska regeringen resurser från Sammanhållningsfonden för att konstruera nya landningsbanor och den nya terminalbyggnaden till den befintliga flygplatsen i Madrid? Efter denna extraordinära kostnad, kan den spanska regeringen använda resurserna från Sammanhållningsfonden för att konstruera den nya flygplatsen i Madrid, något som utgör en centraliseringsåtgärd som avsevärt försämrar utsikterna för territoriell och ekonomisk balans i Spanien?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 oktober 2000)

Byggandet av nya banor och en ny terminalbyggnad på Madrids nuvarande flygplats har varken varit föremål för stödansökan eller fått stöd från Sammanhållningsfonden.

Kommissionen kan inte uttala sig om en stödansökan förrän den verkligen föreligger och har lämnats in av de nationella myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2840/00

från María Izquierdo Rojo (PSE) till rådet

(6 september 2000)

Ämne: Gemenskapspatent och negativa effekter för Spanien

I sina slutsatser kom Europeiska rådet i Lissabon överens om att gemenskapspatentet borde vara genomfört före slutet av 2001. Det franska ordförandeskapet planerar att inleda en diskussion om denna fråga under de kommande mötena i september 2000. Kommissionen har godkänt ett lagstiftningsförslag som i sin nuvarande av kommissionen godkända lydelse innebär uppenbara negativa effekter för Spanien, vilket får allvarliga negativa konsekvenser för den spanska patentbyrån. Detta förslag låter på ett otänkbart sätt spanskan stå tillbaka för tyskan. Enligt Spaniens ständiga representation i EU rättar sig förslaget efter en formel som gör Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket och kommissionen till lags under förevändning att i största möjliga utsträckning sänka kostnaderna för att patentera uppfinningar.

Kan ministerrådet säga om det kommer:

1. att tillåta att den kommande förordningen för gemenskapspatent får negativa effekter för den befintliga spanska patent- och märkesbyrån?

2. att denna kommande förordning kommer att vara rättvis i samband med ansvarsfördelningen?

3. att undvika att förordningen negativt drabbar Spanien, vilket skulle bli resultatet av det förslag som kommissionen har godkänt?

4. att låta spanskan ingå som arbetsspråk i detta organs organisation eller kommer det att låta spanskan stå tillbaka för tyskan?

Svar

(16 november 2000)

Förslaget till rådets förordning om gemenskapspatent, som kommissionen överlämnade till rådet den 2 augusti 2000, har som rättslig grund artikel 308 i EG-fördraget, enligt vilken Europaparlamentet måste höras. Den ärade parlamentsledamoten förstår säkert att rådet inte kan ta ställning till sakinnehållet i kommissionens förslag innan detta har skett.

Rådet vill också framhålla att rådets medlemsstater måste fatta ett enhälligt beslut om kommissionens förslag enligt samma artikel 308.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2660/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(3 augusti 2000)

Ämne: Förföljelsen av kristna på Moluckerna

Europaparlamentet har antagit två resolutioner om den icke människovärdiga situationen på Moluckerna (Indonesien), den första i januari 2000, den andra i juli 2000, för att protestera mot och uppmärksamma förföljelsen av kristna och ödeläggelsen av byar som bebos av kristna befolkningsgrupper.

Kan rådet meddela vad man har genomfört för åtgärder på grund av dessa resolutioner för att faktiskt förbättra situationen?

Svar

(30 november 2000)

Rådet har, särskilt via EU-medlemsstaternas beskickningschefer i Djakarta, vid flera tillfällen uppmärksammat de indonesiska myndigheterna däribland presidenten och vice presidenten om sin djupa oro över de inhemska konflikterna på Moluckerna. Rådet har bland annat begärt fritt tillträde för de humanitära organisationerna. Gemenskapen planerar att lämna ett nytt bidrag på ca två miljoner euro för humanitärt stöd åt de fördrivna befolkningsgrupperna.

En europeisk delegation bestående av representanter för ambassaderna i nio medlemsstater och från Europeiska kommissionen i Jakarta reste till Moluckerna mellan den 12 och den 19 oktober 2000. Denna delegation stod öppen för alla medlemsstater i Europeiska unionen som fanns närvarande på Jakarta och gjorde det möjligt att träffa de viktigaste aktörerna på området nämligen förvaltningarna, ordningsmakten, de muslimska, katolska och protestantiska samfunden och de internationella och indonesiska icke-statliga organisationerna. Dessa olika kontakter kompletterades med besök i flyktinglägren i Ambon och Ternate. Delegationen bekräftade att spänningarna och våldet på Moluckerna skadar befolkningens möjligheter att utöva de mänskliga rättigheterna vilket oroar Europeiska unionen. Dessutom har den dragit slutsatsen att stödet till olika projekt för humanitärt bistånd kan bidra till en återgång till det normala livet särskilt om det ingår som en del i dialogen med de berörda parterna.

Rådet försäkrar den ärade parlamentsledamoten om att det även fortsättningsvis noga kommer att övervaka utvecklingen i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3367/00

från Linda McAvan (PSE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Grisarnas välfärd

I artikel 6 i rådets direktiv 91/630/EEG(1) om lägsta djurskyddskrav vid svinhållning åläggs kommissionen att senast den 1 oktober 1997 lägga fram en rapport för rådet om system för intensiv svinuppfödning. Enligt artikel 6 skall kommissionen i rapporten lämna lämpliga förslag.

Kommissionen har vid ett antal tillfällen uppgett att den skall offentliggöra sin rapport och sina förslag inom kort. När avser kommissionen att offentliggöra rapporten och förslagen enligt kraven i artikel 6 i rådets direktiv 91/630/EEG?

(1) EGT L 340, 11.12.1991, s. 33.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 december 2000)

Kommissionens rapport är så gott som avslutad och kommer att presenteras för rådet och parlamentet innan årets slut. Den kommer då också att åtföljas av ett förslag om ändring av förordning 91/630/EEG i syfte att åstadkomma förbättring av grisars välbefinnande.

Av den information som finns tillgänglig för kommissionen framgår att medlemsstater under senare år har antagit lagförslag om skydd för grisar som föreskrivit strängare åtgärder än de som erfordras i rådets direktiv 91/630/EEG.