ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0819/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(28 mars 2001)

Ämne: Samlingsregeringar med högerextremistiska partier

Om Silvio Berlusconi, som är partiledare för Forza Italia och ledamot av Europaparlamentet, skulle komma att väljas till ny premiärminister för Italien, då får vi se hur pass konsekvent Europeiska unionen är i sin hållning gentemot medlemsstaterna. Europeiska unionen hotar att använda två olika måttstockar. Det börjar se ut som om det finns en uppsättning regler för de stora medlemsstaterna och en annan för de små. De kommande månaderna får utvisa om det verkligen förhåller sig så.

Forza Italia kan komma till makten endast tillsammans med två koalitionspartner som vardera har väsentliga drag gemensamma med Jörg Haiders FPÖ i Österrike. Den ena av dem är Umberto Bossis Lega Nord. Vid Natos toppmöte onsdagen den 28 februari kallade Belgiens federala utrikesminister i förbifarten Legas ledare för fascist.

Europa kommer alltså inom kort att stå inför ett politiskt dilemma: är unionen beredd att tillämpa samma måttstockar på medelstora och stora medlemsstater? I fjol bildade det österrikiska partiet FPÖ en samlingsregering med det konservativa partiet ÖVP. När det konstaterades att ett populistiskt parti som hade rykte om sig för främlingsfientlighet hade kommit till makten i en medlemsstat av EU, då blev det stor uppståndelse i de övriga 14 medlemsstaterna. Österrike utsattes för ett system med politiska sanktioner och de bilaterala diplomatiska kontakterna med landet lades på is.

Om ett parti vars ledare av Belgiens utrikesminister kallats för fascist, alltså i det här fallet Lega Nord, skulle komma att ingå i Italiens regering efter det instundande valet, tänker rådet då tillämpa samma måttstockar som när samlingsregeringen mellan ÖVP och FPÖ hade bildats i Österrike och vidta liknande åtgärder som då? Om inte: varför mäter rådet med olika måttstock, beroende på om det handlar om en samlingsregering med ett högerextremistiskt parti i Österrike (FPÖ) eller i Italien (Lega Nord)?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0780/01 och E-0819/01

(13 juli 2001)

Rådet erinrar om att de åtgärder avseende Österrike som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till beslutades av regeringarna i fjorton medlemsstater och inte av rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0262/01

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Rätt till ersättning vid vidareförsäljning

Omfattar nettoförsäljningspriset, som ersättningen skall baseras på enligt förslaget till direktiv, skatt på realisationsvinst eller motsvarande och hur skall detta beräknas vid en vidareförsäljning där flera olika nationella skattelagstiftningar är inblandade?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0256/01, E-0260/01, E-0262/01 och E-0264/01 ingivet av Frederik Bolkestein för kommissionen

(26 mars 2001)

Den 13 december 2000 tillstyrkte parlamentet flera ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt av den 19 juni 2000 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt)(1). I enlighet med artikel 251.3 i EG-fördraget (f.d. artikel 189b) har rådet rätt att yttra sig om ändringarna. När kommissionen svarar på frågorna om vissa enskilda bestämmelser kommer den att utgå från den gemensamma ståndpunkten i dess ändrade lydelse enligt parlamentets version.

Frågeställaren oroar sig för de krav som direktivet kommer att innebära för de personer som nämns i artikel 9, vilka i enlighet med artikel 1.4 ofta kommer att bli ersättningsskyldiga för följerätten, om flera personer anser sig ha rätt till ersättning eller om ingen gör anspråk på ersättningen.

Formerna för ersättning beror på vilket system för förvaltning som används. Enligt ståndpunkten i dess ändrade lydelse skall det bli medlemsstaternas sak att besluta vilken lösning som skall användas. Om en medlemsstat t.ex. väljer obligatorisk kollektiv förvaltning, blir det en sak för bolaget för kollektiv förvaltning att behandla denna typ av frågor.

Under alla omständigheter finns det anledning att besvara frågan om betalning när det är osäkert vem som är betalningsskyldig i många andra fall än sådana som rör följerätt, varför medlemsstaterna har väletablerade rättsliga regler på detta område. De personer som avses i artikel 9 behöver alltså bara följa de rutiner som anges i nationell rätt för sådana fall.

Mot denna bakgrund vore ett centralt europeiskt register över alla ersättningsberättigade konstnärer och efterträdande rättshavare en administrativ överloppsgärning. Kommissionen planerar alltså inte att inrätta ett sådant register.

Parlamentsledamoten frågar också om räckvidden för artikel 5. Här kan kommissionen bekräfta att det i det försäljningspris som följerätten skall beräknas på inte ingår några skatter och avgifter som läggs till nettopriset, t.ex. moms. Direktivet påverkar alltså inte medlemsstaternas skatteregler.

(1) EGT C 300, 20.10.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0532/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 februari 2001)

Ämne: Färöarnas självständighetssträvanden

Danmarks regering har hotat att omedelbart skära ner de tillskott landet betalar till Färöarna om Färöarnas befolkning ställer sig bakom sin regerings planer på självständighet. Med detta vill Danmark kullkasta det färiska landsstyrets planer på att grunda en självständig stat 2012.

Lördagen den 26 maj skall befolkningen i folkomröstning ta ställning till ett förslag från landsstyret under Kallsberg. Förslaget handlar om en successiv övergång till självständighet, kopplad till en systematiskt minskning av Danmarks bidrag. 2012 skall det slutgiltiga beslutet fattas om Färöarna skall bli självständiga eller inte efter 600 år under dansk överhöghet.

1. Vad anser kommissionen om hotet från den danska regeringen att omedelbart skära ner de tillskott Danmark betalar till Färöarna om Färöarnas befolkning ställer sig bakom sin regerings planer på självständighet?

2. Tycker kommissionen att sådana hot stämmer överens med principerna för god förvaltning (good governance)? Om så är fallet: vilka argument vill kommissionen anföra till förmån för att detta hot skulle gå ihop med principerna för god förvaltning (good governance)?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(15 mars 2001)

Parlamentsledamotens fråga omfattas inte av unionens behörighet, utan är en sak för medlemsstatens exklusiva behörighet. Kommissionen vill därför inte kommentera ämnet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0169/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Oegentligheter vid tilldelningen av utredningar om det grekiska fastighetsregistret

Den 10 november 2000 ställde jag en fråga (E-3647/00)(1) om att det troligen förekommit oegentligheter vid tilldelningen av utredningar om fastighetsregistret inom ramen för det andra huvudprogrammet om upprättande av ett grekiskt fastighetsregister. I sitt svar på min fråga konstaterar kommissionen först att den faktiskt har fått in klagomål och säger sen att den har sänt ett brev till de grekiska myndigheterna och fått ett svar som den nu håller på att behandla.

Har kommissionen avslutat sin detaljerade bedömning av de grekiska myndigheternas svar? Om så är fallet, har kommissionen nu möjlighet att ge exakta svar på de frågor som jag ställde i min förra fråga?

(1) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 198.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(5 april 2001)

Kommissionen kan meddela frågeställaren att den har behandlat svaret från de grekiska myndigheterna om de påstådda oegentligheterna i samband med anbudsförfarandet inför utredningarna av det grekiska fastighetsregistret. För att få klarhet när det gäller vissa punkter i förfarandet som fortfarande är dunkla har kommissionen inom ramen för sin granskning av klagomålen skickat ett nytt brev till de grekiska myndigheterna.

Kommissionen måste alltså invänta de grekiska myndigheternas svar på detta senaste brev innan den kan besluta hur ärendet skall följas upp.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0671/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(26 februari 2001)

Ämne: Avgifter för fiskelicenser i EU:s internationella fiskeriavtal

1. Är kommissionen medveten om att gemenskapens fiskeflotta bidrar till finansieringen av EU:s politik för utvecklingssamarbete genom att betala avgifter för fiskelicenser enligt EU:s fiskeriavtal med utvecklingsländer? Tar kommissionen hänsyn till detta bidrag i samband med fastställandet av de belopp som gemenskapens fiskeflotta skall betala enligt dessa avtal?

2. Är kommissionen medveten om att motsvarande bidrag till utvecklingssamarbete och fattigdomsbekämpning inte utgår, eller endast i mindre utsträckning utgår, enligt motsvarande avtal i norr, och att avgifter för fiskelicenser inte finns eller är betydligt lägre i dessa avtal än i avtalen i syd? Vad anser kommissionen om detta?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

1. Kommissionen är medveten om att de berörda kuststaterna utöver den ekonomiska kompensationen från gemenskapen får ytterligare inkomster i form av avgifter som fartygsägarna betalar inom ramen för fiskeavtalen. Därför tar kommissionen hänsyn till båda dessa faktorer vid förhandling om förnyelse av avtal som löper ut.

När det gäller frågan om avgifterna från fartygsägarna bidrar till utvecklingen i kuststater som är utvecklingsländer påminner kommissionen om att de befintliga avtalen inte innebär att avgifterna skall användas till särskilda åtgärder som gynnar fiskesektorn i de avtalsslutande länderna. Till skillnad från de allt större stödbelopp som betalas ut via gemenskapsbudgeten (riktade åtgärder) följer avgifterna bestämmelserna i artikel 62.4 i Förenta nationernas havsrättskonvention, enligt vilka kuststaterna får ge yrkesfiskare eller fiskefartyg licens, även mot avgift eller annan kompensation, som för kuststater som är utvecklingsländer får utgöra en del av finansieringen av teknisk utrustning till fiskeindustrin.

2. Kommissionen är också medveten om skillnaden i behandling mellan avtalen i syd och i nord. Kommissionen bedömer att det finns stora skillnader mellan parterna från de sydliga och de nordliga länderna, både när det gäller behov och utvecklingsnivå, och att samarbetsavtalen mellan gemenskapen och vissa kuststater inom ramen för bilaterala och multilaterala samarbeten därför bör anpassas efter skillnader och problem. Gemenskapen har aldrig inom ramen för denna bedömning tagit upp behovet av att bidra till bekämpningen av fattigdom i vissa nordliga partnerländer via sina fiskeavtal. Däremot satsar man på detta när det gäller de sydliga partnerländerna.

I sin grönbok om den gemensamma fiskeripolitiken beskriver kommissionen den uppdelning som parlamentsledamoten tar upp och föreslår lämpliga anpassningar av gemenskapens externa politik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0944/01 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen. Import av fjäderfän till EU.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 187 E , 03/07/2001 s. 0233 - 0233



SKRIFTLIG FRÅGA E-0944/01 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (28 mars 2001) Ämne: Import av fjäderfän till EU Kan kommissionen ange hur mycket fjäderfäkött som årligen importeras till EU och från vilka länder importerna sker? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler (27 april 2001) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0288/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Personal i förbindelse med jämställdhet

Hur ser a) fördelningen av tjänster mellan män och kvinnor, b) budgeten och c) kvinnoinformationstjänstens roll i generaldirektoratet för information ut?

Vilka projekt arbetar dessa tjänstemän för närvarande med?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(20 april 2001)

Kvinnoinformationstjänsten har upphört efter omstruktureringen av en del av kommissionens avdelningar.

Trots detta har kommissionen för avsikt att, precis som den anger i sitt meddelande På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (20012005)(1), och där detta är lämpligt, se till att kommissionens avdelningar i sina informationsstrategier tar upp kvinnors ställning ur ett kvinnligt perspektiv och med hänsyn till kvinnors särskilda behov. Detta skall ske i nära samarbete med kommissionens representationer i medlemsstaterna.

(1) KOM(2000) 335 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0516/01

från Francesco Musotto (PPE-DE) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Konsekvenser av Gulfkriget

Nio år efter Gulfkriget kan följande konstateras:

- Mer än en miljon människor (till stor del barn) har fallit offer för bombningar och det embargo som omfattar livsmedel och mediciner.

- Mer än 300 ton utarmat uran orsakar leukemi och missbildningar hos barn.

- Amerikanska och brittiska bombningar utförs fortfarande och möts av fullständig likgiltighet: det senaste kända brittisk-amerikanska anfallet ägde rum den 10 februari detta år.

Med hänsyn till att höga tjänstemän inom Förenta nationerna har förklarat att embargot är en omänsklig tragedi som måste upphöra, ombeds kommissionen besvara följande fråga: Hur lång tid till måste (den irakiska) civilbefolkningen, som är fullständigt oskyldig, bestraffas för gärningar den inte har begått?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 april 2001)

Kommissionen är medveten om de allvarliga humanitära förhållandena i Irak. För att denna situation skall kunna förbättras krävs det en ändring eller ett upphävande av den ordning för ekonomiska sanktioner som införts genom Förenta nationernas säkerhetsråds resolution nr 1284. Genom sin fortsatta vägran att efterleva denna resolution bär den irakiska regeringen det fulla ansvaret för att upphävandet av de ekonomiska sanktionerna fördröjs och för att dess eget folks umbäranden förlängs.

Kommissionen gör dock allt som står i dess makt för att, med de resurser den förfogar över, lindra det irakiska folkets nöd genom det bistånd som lämnas genom Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO). Sedan Gulfkriget 1991 har gemenskapen med sitt bidrag på sammanlagt över 250 miljoner euro varit den största givaren av humanitärt bistånd till Irak. I ECHO:s budget för 2001 anslås 12 miljoner euro.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt bistånd så länge det finns behov av det i Irak. Behovet kommer att bestå så länge sanktionerna pågår. Frågan om sanktionerna mot Irak ligger inte i första hand inom kommissionens ansvarsområde utan inom rådets. I sista hand är det Förenta nationernas säkerhetsråd som bär ansvaret för att tillämpa eller ändra sanktionsordningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0611/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Definitionen av reproduktiv hälsa

Enligt Världshälsoorganisationen omfattar begreppet reproduktiv hälsa termen födelsekontroll, som i sin tur omfattar avbrytande av oönskade graviditeter.

Ingår abort i kommissionens definition av reproduktiv hälsa med tanke på att begreppet nämns i ett stort antal budgetposter i budgeten för 2001?

(Världshälsoorganisationen, de definitioner av och indikatorer för familjeplanering, mödra- och barnhälsovård samt reproduktiv hälsa som används vid WHO:s regionala kontor för Europa, reviderat i mars 1999).

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 april 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till det svar som kommissionen gav på den muntliga frågan H-0208/01 från Johannes Blokland under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i mars I 2001(1).

(1) Skriftligt svar, 13.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0158/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: ERUF: medel som inte kommer till universitetet i Málaga

Investeringarna ligger på is. Sådant är läget för vissa av de i tiden mest näraliggande projekt som beslutats av nuvarande ledning vid universitetet i Málaga (UMA, Spanien), vilka sedan förra våren väntar på att medel skall tilldelas ur ERUF.

Detta meddelades lärarkollegiet av universitetets rektor, vilken har ansökt om tvåtusen miljoner pesetas för de närmaste två åren ur ERUF. Medlen skall användas till centrumet för medicinska studier, UMA:s centrum för konkurrensfrågor i Parque Tecnológico de Andalucía, samt till kommunikationsnätverk och förvärv av utrustning till universitetets forskningsenheter.

Kan kommissionen uppge varför utbetalningen av medel ur ERUF till universitetet i Málaga har försenats, såsom rektorn erinrat om, och i vilken mån man kan lösa de svårigheter som utgör hinder för att medlen används i ovannämnda syften?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(15 mars 2001)

En förutsättning för att projekt i Andalusien skall medfinansieras via strukturfonderna är att kommissionen har godkänt dels gemenskapens stödram (GSR) för de spanska mål 1-områdena, dels det integrerade operativa programmet (OP) för Andalusien, samt dessutom övriga multiregionala program som eventuellt kan komma i fråga i den här regionen, särskilt det som ägnas forskning, utveckling och innovation. Därefter skall de nationella myndigheterna utarbeta programkomplementet som i sin tur skall godkännas av respektive övervakningskommitté.

Gemenskapens stödram godkändes av kommissionen den 19 oktober 2000 och det operativa programmet Andalusien den 29 december 2000. Övriga program kommer sannolikt att godkännas under första kvartalet 2001. Därefter har de spanska myndigheterna tre månader på sig för att skicka in programkomplementet till kommissionen.

När samtliga dokument godkänts är det de spanska myndigheterna som enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) skall välja ut de projekt som de anser bör medfinansieras, under förutsättning att samtliga krav i de godkända dokumenten är uppfyllda.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0029/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(17 januari 2001)

Ämne: Förebyggande åtgärder i kampen mot cancer

I sitt handlingsprogram för kampen mot cancer betonade kommissionen vikten av att vidta förebyggande åtgärder mot bl.a. tobakskonsumtionen som anses vara en av orsakerna till lungcancer. I EU:s alla medlemsstater genomförs kampanjer mot rökning, och där befolkningen följer dessa kan man konstatera en minskad dödlighet. Det är allmänt känt att de giftiga ämnena som vanligen kallas tjära orsakas av tobaksförbränning. Genom att minska och ta bort innehållet av tjära skulle man minska riskerna och därmed få till stånd en effektiv förebyggande åtgärd.

1. Känner kommissionen till att det på marknaden finns cigaretter kallade bogart med mikrofilter som beroende på cigarettmärket kan absorbera upp till 80 procent av den tjära som inandas?

2. Känner kommissionen till om det finns forskning inom detta område som kan bekräfta eller förneka möjligheten att minska tjäran med hjälp av särskilda mikrofilter?

3. Anser inte kommissionen, om svaret på ovannämnda fråga är ja, att ett sådant instrument borde vara en av de förebyggande åtgärderna mot tobaksrökning och, i förlängningen, mot cancer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Eftersom kommissionen inte känner till produkterna i fråga och inte heller den särskilda forskning rörande de filter parlamentsledamoten nämner, tar kommissionen gärna emot ytterligare upplysningar om dessa produkter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0123/01 från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen. De österrikiska domarnas oberoende.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 174 E , 19/06/2001 s. 0253 - 0253



SKRIFTLIG FRÅGA P-0123/01 från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen (24 januari 2001) Ämne: De österrikiska domarnas oberoende Med tanke på den kritik som framförts i de tre vise männens rapport om det österrikiska rättsväsendets oberoende och med tanke på de demokratiska kriterier som anges i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen: vilka åtgärder avser Europeiska unionen att vidta till följd av det öppna brevet från över två tredjedelar av de österrikiska domarna och åklagarna, i vilket de betonar att oberoendet och uppdelningen av makten hotas då politiska påtryckningar öppet utövas för att påverka pågående utredningar? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (15 februari 2001) Det öppna brev från österrikiska domare och åklagare som parlamentsledamoten nämner gäller ett internt problem och brevskrivarna kräver att de österrikiska myndigheterna skall ingripa. Brevskrivarna uttrycker sina farhågor om vissa åsikter som framförts av politiker och de oacceptabla följder de kan få för rättsväsendet. Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att det rör sig om ett internt problem där EU inte kan ingripa, vilket också framgår av själva brevet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0119/01

från Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Eventuella hälsorisker med de smakförstärkande tillsatsämnena E621 och E632 (glutamat)

I medierna förekommer tämligen regelbundet rapporter om allvarliga hälsoproblem (huvudvärk, utslag, yrsel och sömnlöshet) som eventuellt har ett samband med intag av livsmedel som innehåller smakförhöjande ämnen. I detta sammanhang har bland annat följande smakförstärkande ämnen nämnts E621, E631 och E632 (monosodiumglutamat).

Känner kommissionen till dessa rapporter?

Har de ovannämnda biverkningarna beträffande dessa ämnen beaktats vid beslutet om att tillåta dessa? Vilka slutsatser har man dragit beträffande dessa biverkningar?

Har kommissionen för avsikt att undersöka de eventuella skadliga effekterna av dessa ämnen och sedan vidta åtgärder? Om detta är fallet, inom vilken tidsram? Om inte, varför?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 mars 2001)

Natriumglutamat (E 621) får enligt gemenskapslagstiftningen användas i livsmedel med en högsta halt av 10 gram per kilo (g/kg). Dinatrium- och dikaliuminosinat (E 631 och E 632) får användas i kryddor enligt god tillverkningssed. För att bli godkända har dessa ämnen, liksom alla livsmedelstillsatser, utvärderats av Vetenskapliga kommittén för livsmedel med avseende på säkerheten.

Natriumglutamat och det s.k. kinarestaurangsyndromet har behandlats i rapporten om biverkningar av livsmedel och livsmedelsingredienser, som utarbetades av Vetenskapliga kommittén för livsmedel 1995.

I rapporten konstateras att man vid tester utförda på individer som anser sig lida av detta syndrom ofta inte har lyckats fastställa att det är just natriumglutamat som är orsaken till symptomen. Dessa ämnen är också allmänt förekommande i alla djur- och växtvävnaderder.

Därför anser kommissionen att det idag inte finns någon anledning att ompröva gällande lagstiftning i fråga om glutamater och inosinater. Kommissionen kommer dock givetvis att följa utvecklingen och beakta nya vetenskapliga rön även på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0275/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Bestämmelser avseende buller i Europeiska unionen

Kan kommissionen ange om det finns några EU-bestämmelser avseende buller i bostadsfastigheter, vilket skulle skydda de personer som är bosatta i dessa fastigheter från orimligt buller som orsakas av deras grannar?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(9 mars 2001)

Det finns för närvarande inga förordningar på gemenskapsnivå om buller i bostadsfastigheter, vilket frågeställaren tar upp.

Medlemsstaterna tillämpar inte harmoniserade bullerindikatorer för så kallat omgivningsbuller eller buller orsakat av människor. Denna aspekt ingår i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller(1) som antogs av kommissionen den 26 juli 2000.

Detta lagförslag diskuteras för närvarande i parlamentet och rådet.

(1) EGT C 337 E, 28.11.2000.