ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3622/00

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Kvinnor som innehar religiösa ämbeten

Europeiska kommissionen agerar genom generaldirektoratet Sysselsättning och socialpolitik för en ökad jämlikhet mellan män och kvinnor. Kanske det enda område inom vilket denna

jämlikhet inte existerar är där de religiösa samfundens kyrkliga symbolhandlingar förrättas, där förekomsten av en kvinnlig präst är helt utesluten. Kvinnor får inte förrätta gudstjänst som män, de prästvigs inte och blir åsidosatta på ett område där alla människor självklart borde ha samma rättigheter.

Jag skulle vilja få besked beträffande Europeiska kommissionens uppfattning i följande frågor: om kommissionen har för avsikt att ta initiativ rörande ökad jämlikhet mellan män och kvinnor på detta område samt om det i ramprogrammet för jämlikhet mellan könen (20012005) som kommissionen har lagt fram skulle kunna finnas någon uppmaning till alla religiösa samfund som är verksamma inom EU:s länder att låta kvinnor inneha religiösa ämbeten fullt ut och proportionellt, i motsvarande utsträckning som män.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 januari 2001)

Det är inte kommissionens uppgift att ta ställning i den fråga som parlamentsledamoten ställer, eftersom administrationen av religiösa angelägenheter inte omfattas av gemenskapens behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2413/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juli 2000)

Ämne: Soptipp för stadsavfall från Logroño (Spanien)

Soptippen för stadsavfall från Logroño byggdes för några år sedan om med hjälp av gemenskapsmedel. Nu har det uppstått läckage från soptippen, som rinner ut i och förgiftar Ebro.

Känner kommissionen till detta? Vilka åtgärder skulle kommissionen kunna ta för att bedöma huruvida de behöriga myndigheterna uppfyller sina skyldigheter i denna fråga och kontrollera om rådets direktiv 75/442/EEG(1), ändrat genom rådets direktiv 91/156/EEG(2), om avfall tillämpas som det skall?

(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.

(2) EGT L 78, 26.3.1991, s. 32.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 september 2000)

Kommissionen känner inte till de uppgifter som frågeställaren nämner angående eventuell förorening av grundvattnet längs Ebro, förorsakad av soptippen för stadsavfall från staden Logroño.

Avfallshantering regleras för närvarande genom rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(1), ändrat genom rådets direktiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991(2).

Enligt artikel 4 i nämnda direktiv skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att avfall återvinns eller bortskaffas utan fara för människors hälsa och utan att processer eller metoder används som kan skada miljön, och särskilt: utan risker för vatten, luft, jord eller växter och djur; utan att medföra olägenheter genom buller eller lukt; utan att negativt påverka landskapet och områden av särskilt intresse.

Enligt artikel 9 i direktiv 75/442/EEG måste varje inrättning eller företag som tillämpar bortskaffningsförfaranden erhålla ett tillstånd från den behöriga myndigheten.

I vilket fall som helst kommer kommissionen, i sin roll som fördragens väktare, att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att gemenskapsrätten respekteras i detta fall.

(1) EGT L 194, 25.7.1975.

(2) EGT L 78, 26.3.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2292/00

från Caroline Lucas (Verts/ALE), Ulla Sandbæk (EDD) och Luisa Morgantini (GUE/NGL) till rådet

(11 juli 2000)

Ämne: Förenta staternas robotsystem

Vilken uppfattning har rådet om det nya amerikanska nationella robotförsvarssystemet (NMD)? Är rådet överens om att NMD strider mot ABM-avtalet från 1972, skulle kunna kosta så mycket som 240 miljarder dollar, kommer att ge upphov till en ny global kapprustning och inte tar någon som helst hänsyn till EU:s intresse av nedrustning?

Känner kommissionen till de amerikanska ansträngningarna att påverka EU-medlemsstater som Danmark och Förenade kungariket för att de skall tillåta installationer för NMD på sina respektive territorier?

Har kommissionen varit i kontakt med statscheferna i EU:s medlemsstater i syfte att samordna det europeiska samarbetet för att motsätta sig Förenta staternas påtryckningar att installera systemet?

Svar

(20 november 2000)

Europeiska unionen har betonat den betydelse man fäster vid avtalet om antiballistiska missiler, ABM-avtalet, från 1972, som en av hörnstenarna för den strategiska stabiliteten. EU önskar behålla detta avtal. Denna ståndpunkt framfördes av unionen bland annat under 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om icke-spridning av kärnvapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2440/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(19 juli 2000)

Ämne: Nekande av europeiskt stöd

Den galiciska sammanslutningen av skaldjursföretag (Agamar) ansökte i augusti 1999 om stöd från ministeriet för fiske, skaldjur och vattenbruk i den regionala regeringen i Galicien inom ramen för ministeriets planer för utveckling av gemenskapsinitiativet Pesca, i synnerhet den del som rör skapande av sysselsättning för kvinnor. Denna sammanslutnings projekt bestod i utplanteringen av en snabbväxande mussla, med odlingsrotation och återinvestering av vinsterna i nytt utsäde.

Kommissionen beviljade stödet, men efter att detta beslut fattats meddelade ministeriet Agamar att det var tvunget att betala tillbaka stödet eftersom det inte uppfyllde villkoren för beviljande av detsamma.

Känner kommissionen till denna situation? Avser kommissionen att begära att ministeriet i Galicien meddelar orsakerna till detta agerande som förefaller vara godtyckligt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

Sedan strukturpolitiken för fiske införlivades i reformen av strukturfonderna ankommer det på de myndigheter som medlemsstaterna har utsett att i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1263/1999 av den 21 juni 1999 om Fonden för fiskets utveckling(1) och rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn(2), och inom ramen för sina verksamhetsprogram föreskriva lämpliga åtgärder för att välja ut projekt och bevilja finansiella bidrag från gemenskapen till dessa projekt.

Kommissionen vill erinra parlamentsledamoten om att de spanska myndigheterna i enlighet med artikel 87 (tidigare artikel 92) i EG-fördraget för godkännande har tillsänt kommissionen de stödordningar för statligt stöd som utvecklar gemenskapslagstiftningen om villkoren för beviljande av stöd från gemenskapen.

I detta sammanhang är de spanska myndigheterna förpliktade att respektera förordningens bestämmelser, inbegripet de villkor för beviljande av stöd som fastställs i de regler för statligt stöd som godkänts av kommissionen.

Stödmottagarna i det aktuella projektet har inte underrättat kommissionen om något som helst problem. Därför kan kommissionen inte besvara den ärade parlamentsledamotens fråga om lämpligheten i de åtgärder som har vidtagits av myndigheterna i Galicien.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.

(2) EGT L 337, 30.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2921/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Bevarande av fiskbeståndet

Planerar kommissionen, med hänsyn till Ospar-rapportens slutsatser, att vidta åtgärder för att säkerställa skyddet av djuphavsfiskbeståndet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Kommissionen tänker vidta omedelbara åtgärder för att skydda fiskbestånden i djuphavet.

Dessa bestånd finns spridda i gemenskapens fiskevatten, internationella vatten, samt även vatten i Nordostatlanten som tillhör länder utanför gemenskapen. Det krävs därför att de stater som berörs samordnar sina åtgärder. Som ett första steg har kommissionen fört upp förvaltningen av djuphavets resurser som en diskussionspunkt på dagordningen inför nästa möte i Nordostatlantiska fiskerikommissionen, och förhoppningsvis kommer man då att ta flera steg på vägen till ett beslut om samordnade åtgärder.

Oavsett vad dessa diskussioner utmynnar i tänker kommissionen föreslå tillfälliga fångstbegränsningar i form av totala tillåtna fångstmängder (TAC) för olika djuphavsarter i Nordostatlanten. Dessa nivåer kommer att fastställas med stöd av de senaste vetenskapliga rönen från Internationella havsforskningsrådet (ICES). Kommissionen är också medveten om behovet av en rimlig fördelning av resurserna mellan medlemsstaterna, och man planerar att lägga fram förslag i denna fråga.

Kommissionen känner till ICES' rekommendation om att de riktade fiskeansträngningarna bör minskas för många arter, och man kommer därför att överväga olika framtida åtgärder. De berörda parterna kommer dock att höras innan några konkreta förslag läggs fram.

Kommissionen kommer också att undersöka vad som kan göras på det vetenskapliga området för att öka kunskapen om djuphavets resurser, och man planerar att lägga fram förslag i denna fråga.

Kommissionen förslag syftar till att åstadkomma ett långsiktigt hållbart djuphavsfiske som förmår exploatera fiskbestånd och ekosystem på ett rationellt men samtidigt varsamt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2211/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till rådet

(11 juli 2000)

Ämne: Föreningsfriheten

Föreningsfriheten är en grundläggande rättighet som erkänns och skyddas såväl av medlemsstaterna som av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

För närvarande föreskrivs i artikel 6.2 i EG-fördraget att

Unionen skall som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (mldr) och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner.

Anser rådet att det föreligger något allvarligt och ihållande åsidosättande av föreningsfriheten i någon medlemsstat?

Svar

(7 november 2000)

Rådet har inte diskuterat någon sådan situation som den ärade parlamentsledamoten tar upp och kan följaktligen inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3216/00

från María Izquierdo Rojo (PSE) till rådet

(20 oktober 2000)

Ämne: Maryam Ayubi dömd till döden genom stening för äktenskapsbrott

Känner rådet till att Maryam Ayubi, 30 år, i juli dömdes till döden genom stening för äktenskapsbrott i enlighet med den iranska strafflagen, som grundas på islamisk rätt (sharia)? Kan Europeiska unionens företrädare och representationer beakta det allvarliga läget vad beträffar de mänskliga rättigheterna i Iran vid utarbetandet och godkännandet av kommande FN-resolutioner, däribland dem som kommer att utarbetas i dagarna inför millennietoppmötet?

Svar

(20/21 december 2000)

Rådet har inte informerats om det fall som den ärade parlamentsledamoten omnämner.

Avskaffandet av dödsstraffet i alla länder är en grundmurad politik som EU:s samtliga medlemsstater instämmer i. Dessutom erinrar rådet om att stening är förbjuden enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Avrättning genom stening har blivit sällsynt i Iran men förekommer tyvärr fortfarande.

Europeiska unionen har lagt fram sin ståndpunkt för de iranska myndigheterna vid de möten som ägt rum inom ramen för den politiska dialogen och begärt åtgärder för att avskaffa dödsstraffet. Europeiska unionen har begärt att Iran som ett första steg skall införa moratorium för avrättningar i avvaktan på ett allmänt avskaffande samt påskynda de framsteg som görs i landet när det gäller mänskliga rättigheter.

Under de senaste åren har Europeiska unionen tagit initiativ inom FN för att resolutioner om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Iran skall antas, inklusive resolutioner om dödsstraffet. Europeiska unionen har också beslutat att lägga fram ett förslag till resolution vid den session som för närvarande pågår i FN:s generalförsamling.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3084/00

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(2 oktober 2000)

Ämne: Utvärdering av FUP IV

Det nuvarande utvecklingsprogrammet (FUP IV) har hittills uppenbarligen inte givit något större bidrag till en avveckling av överkapaciteterna; i stället har rentav fiskeriansträngningarna ökat inom vissa sektorer.

Eftersom hållbart fiske är något som angår oss alla ber jag kommissionen att besvara följande frågor:

1. Hur ser kommissionen på de resultat som hittills uppnåtts med FUP IV?

2. Kan kommissionen anföra sifferuppgifter som stöd för sitt uttalande?

3. I vilken mån kommer sifferuppgifterna i samband med den nuvarande utvärderingen att beaktas vid den kommande anslagstilldelningen inom ramen för strukturfonderna?

4. Vad gör kommissionen för att FUP IV skall bli framgångsrikt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 oktober 2000)

Kommissionens utvärdering av det nuvarande utvecklingsprogrammet (FUP IV) återfinns i en färsk rapport(1).

1. Kommissionen anser att utvecklingsprogrammen inte har lyckats minska flottkapaciteten och anpassa den till tillgängliga resurser. Dock har programmen varit tämligen effektiva i så måtto att de lyckats förhindra en ökning av kapaciteten.

2. FUP III (19921996) var otvetydigt ett viktigt steg i rätt riktning genom att för EU:s fiskeflotta kräva en generell kapacitetsminskning på 10 %. FUP IV (19972001) är dock mindre ambitiös och kräver bara att fiskeansträngningen generellt skall minska med 5 %. Detta avviker från slutsatserna i Lassen-rapporten, uppkallad efter ordföranden i den oberoende expertgrupp som bildades för att bistå kommissionen med råd inför starten av FUP IV. I denna rapport sägs att fiskeansträngningen för närvarande är i genomsnitt 40 % för stor i EU:s fiskevatten. Detta bekräftas i en rapport från maj 2000 från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. På kapacitetsområdet kräver FUP IV en minskning med bara 3 % på 5 år. Den resterande minskningen av fiskeansträngningen med 2 % skall ske genom minskad fiskeaktivitet.

3. Bedömningen av utvecklingsprogrammens effektivitet kommer inte att få några omedelbara konsekvenser på strukturfondsbidragen. Detta utesluter dock inte att bidragen justeras i enlighet med framtida förändringar i flottpolitiken.

4. Kommissionen anser att FUP IV bör förstärkas. Detta bör ske på så sätt att man genomför större minskningar under resten av perioden och kräver att de ytterligare minskningarna enbart innebär kapacitetsminskningar. Den förespråkar också att FUP IV skall förlängas med ett år, så att flottstrukturpolitiken kan tas upp i samband med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken år 2002. Dessa förslag diskuteras för närvarande med medlemsstaterna.

(1) KOM(2000) 272 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3650/00

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(23 november 2000)

Ämne: Stadsguider

Känner kommissionen till det svindleri som bedrivs av ett företag som är baserat i Spanien och som marknadsför European City Guide. Småföretag får vilseledande formulär där man ber om uppgifter som skall införas i European City Guide. När detta formulär undertecknats och daterats har företaget förpliktigat sig för ett dyrt införande i European City Guide som de sedan får räkningen för. För de företag som inte läser allt det finstilta på formuläret kommer detta som en fullständig överraskning.

Är kommissionen medveten om detta och vilka åtgärder har den vidtagit för att bekämpa detta?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(22 december 2000)

Kommissionen känner inte till hur European City Guide marknadsförs i Spanien. Kommissionen är inte behörig att behandla frågan, eftersom endast nationell lag är tillämplig. Lämpliga åtgärder kan bara vidtas av behöriga nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2050/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(27 juni 2000)

Ämne: Förbjudna ämnen vid tillverkning av vin, starksprit och övriga alkoholdrycker

Kan kommissionen ge en förteckning över ämnen som är förbjudna vid tillverkningen av vin, starksprit och övriga alkoholdrycker och de rättsakter förbuden grundar sig på?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(1 augusti 2000)

Reglerna för tillverkning av vin och druvmust fastställs i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin(1), särskilt i kapitel I i avdelning V som handlar om oenologiska metoder och behandlingar. De tillåtna behandlingarna förtecknas i bilagorna IV och V i förordningen, särskilt de tillsatser och tekniska hjälpmedel som är tillåtna vid tillverkning av vin. Samtliga övriga ämnen som inte omnämns i dessa bilagor är inte tillåtna vid tillverkning av vinprodukter.

I spritdrycker som bör motsvara definitionerna i rådets förordning (EEG) nr 1576/89 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker(2) får man endast använda eller tillsätta de ämnen som fastställs i definitionen av produkterna samt de tillsatser som tillåts enligt det förfarande som fastställs i rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel(3).

När det gäller färgämnen bör de använda ämnena vara godkända enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 20 juni 1994 om färgämnen avsedda för användning i livsmedel(4).

Slutligen, när det gäller smaksättningen av dessa produkter, får man endast använda de naturliga aromämnen och arompreparat som anges i rådets direktiv 88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aromer för användning i livsmedel(5).

(1) EGT L 179, 14.7.1999.

(2) EGT L 160, 12.6.1989.

(3) EGT L 40, 11.2.1989.

(4) EGT L 237, 10.9.1994.

(5) EGT L 184, 17.7.1988.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2826/00

från Dirk Sterckx (ELDR) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Byggandet av en cementfabrik i ett portugisiskt jordbruksområde med hjälp av EU-stöd

Det rapporteras att den portugisiska cementfabriken Gonçalves e Filhos Lda har köpt ett skogsbevuxet naturområde på några hektar i Oliveira do Hospital. Det rör sig om ett ekologiskt mycket värdefullt område där man framför allt bedriver jordbruk. Det har aldrig gjorts en miljökonsekvensbedömning för detta projekt. Skogen skall nu grävas upp och avverkningen har redan börjat.

Känner kommissionen till detta projekt? Om nej, kan kommissionen undersöka saken? Om ja, stämmer det att projektet kom still stånd med hjälp av EU-stöd? Om ja, strider inte detta mot strukturfondernas grundregler som säger att stödet skall passa in i en övergripande och integrerad strategi för hållbar utveckling och som betonar att man måste sträva efter att förbättra miljöns kvalitet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

I rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1) finns ingen särskild projektkategori för cementfabriker.

Beroende på vilka beståndsdelar som ingår i cementtillverkningen, exempelvis asbest för mjuk cement, skulle en cementfabrik eventuellt kunna betraktas som en anläggning för behandling och omvandling av asbest och produkter som innehåller asbest. Anläggningen skulle i så fall omfattas av bilaga 1 till direktiv 85/337/EG, vilket innebär att det krävs en miljökonsekvensbeskrivning.

En annan tänkbar situation är att en integrerad fabrik (där man både utvinner råmaterial och tillverkar cement) byggs nära utvinningsplatsen. Beroende på hur mycket verksamheten påverkar miljön skulle det i så fall eventuellt krävas en miljökonsekvensbeskrivning för mineralutvinning.

De uppgifter om det ifrågavarande projektet som står till kommissionens förfogande tillåter dock inga sådana slutsatser.

Det av ledamoten nämnda projektet finansieras inte genom strukturfonderna.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2277/00

från Gianfranco Fini (UEN) och Francesco Turchi (UEN) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Åtgärder till skydd för den europeiska produktionen av hasselnötter

Den globala konsumtionen av hasselnötter uppgår till 600 000 ton, vilka främst produceras i Turkiet (550 000 ton). Resten produceras till 90 procent av Italien och till 10 procent av Spanien och Frankrike.

I Turkiet håller sektorn på att privatiseras, vilket inte bara kommer att omintetgöra avtalet med EU (i vilket föreskrevs att en tredjedel av produktionen skulle lagras) utan även göra det möjligt för den turkiska hasselnötsproduktionen att invadera världsmarknaden. Giltighetstiden för förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för nötter kommer dessutom snart att löpa ut. Kan kommissionen med hänsyn till detta besvara följande frågor:

1. Vilka åtgärder kommer att vidtas för att skydda den europeiska produktionen av hasselnötter, i synnerhet italienska hasselnötter (som huvudsakligen odlas i området kring Viterbo), och för att säkra odlarnas inkomster?

2. När kommer den gemenskapsförordning att förnyas, i vilken föreskrivs stöd till förmån för italienska, spanska och franska producenter?

3. Kommer brådskande stöd att beviljas sektorn, med erkännande av nötodlingens speciella karaktär?

4. Kommer konfektyrindustrin att åläggas att på förpackningar ange ursprung på de hasselnötter som använts?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2277/00 och E-2386/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(18 september 2000)

På rådsmötet med jordbruksministrarna den 17 juli 2000 diskuterades frågan om ekonomiskt stöd för gemenskapens nötproduktion enligt avdelning II a i rådets förordning (EEG) nr 1035/72 av den 18 maj 1972 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker(1). Mötets slutsats var följande:

Rådet anmodar kommissionen lägga fram ett förslag om att inom ramen för budgeten för 2001 fortsätta utbetalningarna till nötproducenter, i samband med de program som annars skulle löpa ut år 2000.

I samband med den rapport som kommissionen före utgången av 2000 skall lägga fram om stödordningen för frukt och grönsaker, måste den också se över situationen inom nötsektorn.

Vad gäller ursprungsintyg för den råvara som används inom bearbetningsindustrin, finns det för nötter inte några uttryckliga regler. Några sådana planeras inte heller.

(1) EGT L 118, 20.5.1972.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2920/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Idrotts- och fritidsverksamhet i Andalusien

Håller kommissionen med om att den typ av fritidsaktiviteter som har ägt rum vid Ramon Romeros ridskola Seventh Heaven i Chivirel i Andalusien gör skolan till en helt olämplig mottagare av gemenskapsmedel, och vilka åtgärder har vidtagits för att se till att ordentliga inspektionsförfaranden införs i framtiden för att garantera att alla projekt som mottar gemenskapsmedel är vederhäftiga?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

När det gäller det projekt som parlamentsledamoten tar upp måste kommissionen precisera att det i verkligheten rör sig om ett fall av förskingring av medel för andra ändamål än de som angavs i begäran om medfinansiering.

Denna förskingring upptäcktes snabbt med hjälp av det kontrollsystem som används av Junta de Andalucia och man inledde genast förfarandet för att driva in de berörda beloppen.

De spanska myndigheternas utbetalningar till detta projekt återfinns inte bland de attesterade utgifter som medlemsstaten lagt fram för kommissionen. Det har alltså inte utgått några betalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden till följd av de belopp som de spanska myndigheterna har förskotterat.