SKRIFTLIG FRÅGA E-0244/99

från Ulf Holm (V) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: EU:s mål om hållbar utveckling

Ett mål för EU som stadgas i Amsterdamfördraget är "hållbar utveckling". Detta mål i sig måste innebära dramatiska förändringar inom flera politiska områden som EU förfogar över. Jag vill därför fråga kommissionen följande:

Kommer kommissionen att göra en systematisk studie av EU:s politik, med avseende på "hållbar utveckling", för att se huruvida den överensstämmer med en "hållbar utveckling"?

Vad avser kommissionen att göra för att en "hållbar utveckling" skall kunna nås?

Hur avser kommissionen att säkerställa att investeringar och stöd till t ex infrastruktursatsningar som görs med EU-medel inte ökar miljöskulden, utan leder till en "hållbar utveckling"?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(15 april 1999)

I Amsterdamfördraget betonas vikten av att se till att gemenskapens politik på alla områden bidrar till miljöskyddet och till en hållbar utveckling.

För att omsätta detta åtagande i praktiken lade kommissionen vid Europeiska rådets möte i Cardiff i juni 1998 fram ett meddelande med titeln Partnerskap för integration(1). I meddelandet beskrivs vikten av detta åtagande och vilka möjligheter det innebär, och statscheferna uppmanas att stödja det. Detta gjorde de genom att inrätta ett förfarande varigenom varje rådskonstellation ombeds att förbereda strategier för att integrera miljöfrågorna i det politiska område de bär ansvaret för. I första skedet ombads energi-, transport- och jordbruksråden att påbörja detta arbete och därefter, vid Europeiska rådets möte i Wien, ombads råden för utveckling, inre marknad och industri att inleda arbetet. Kommissionen arbetar aktivt med de olika råden för att stödja detta arbete, i vissa fall genom meddelanden och arbetsdokument.

I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Wien kommer man vid Europeiska rådets möte i Helsingfors att göra en bedömning av hur arbetet fortskrider. Parallellt med övervägandena i samband med den övergripande bedömningen av miljösituationen ("global assessment") förbereder kommissionen genomförandet av Femte miljöhandlingsprogrammet. Denna dubbla strategi är viktig för att nästa kommission skall få vägledning om lämpligt tillvägagångssätt och ställningstagande beträffande programmet för hållbar utveckling och miljö under nästa årtionde.

Vad gäller gemenskapsfinansierade planer och program läggs allt större vikt vid miljökonsekvensbedömning. För de nya strukturfonderna, år 2000-2006, föreslår kommissionen bedömningar som omfattar både en regions möjligheter och direkta och indirekta effekter på miljön som planerade strategier och åtgärder kan få. Det föreslagna partnerskapet mellan kommissionen och medlemsstaterna, som innebär kontakter mellan berörda parter på olika nivåer vad gäller förberedelse, finansiering, övervakning och utvärdering av stöd, är en extra insats för att öka integreringen av miljöfrågorna och för att främja hållbar utveckling i detta sammanhang.

När specifika projekt föreslås för gemenskapsfinansiering krävs miljökonsekvensbedömning i enlighet med direktiv 85/337/EEG(2) och ändringarna till detta genom direktiv 97/11/EG(3), där detta är tillämpligt, tillsammans med lämpliga förebyggande eller motverkande åtgärder.

(1) KOM(98) 333 slutlig.

(2) EGT L 175, 5.7.1985.

(3) EGT L 73, 14.3.1997.