ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1243/00

från Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) till kommissionen

(14 april 2000)

Ämne: Upphandling av bygg- och anläggningsarbeten i Messina avseende en spårväg som finansieras med europeiska medel

Messina kommun (Italien) har tilldelat kontrakt för anläggningen av en spårvagnslinje som har finansierats med gemenskapsmedel uppgående till 148 miljarder lire.

Arbetena har redan försenats betydligt i förhållande till den ursprungliga planen och dessutom har betydande skador åsamkats och fortsätter att åsamkas miljön, exempelvis har 3 000 träd fällts.

Bygget har planerats och finansierats utan någon miljökonsekvensbedömning och betalning skall ha erlagts för olika faser av byggnadsarbetena utan de kontroller som föreskrivs.

Kan kommissionen redogöra för hur det gått till när anslag beviljats till ovannämnda projekt och i synnerhet för de kontroller som har gjorts för sådana eventuella utbetalningar som skall ske i förhållande till hur arbetet fortskrider samt dessa utbetalningars belopp?

Svar från M. Barnier på kommissionens vägnar

(6 juni 2000)

I de operativa flerfondsprogrammen för Sicilien gällande programperioden 19941999 finns, genom åtgärden 3.5, planer för finansieringen av byggarbeten som relaterar till urbana transporter på räls. I detta sammanhang har regionen Sicilien föreslagit samfinansiering av ett spårvägsprojekt i Messina på sträckan Gazzi-Annunziata.

Projektet håller just nu på att granskas av kommissionen, som nyligen begärt kompletterande informationer från de regionala myndigheterna, i synnerhet med avseende på de aspekter av miljökonsekvensbedömningen som lyfts fram av parlamentsledamoten.

På grundval av resultaten från denna bedömning kommer kommissionen att fatta beslut om den eventuella finansieringen av projektet ifråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1878/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Kompensation för förbudet mot torskfiske i norra delen av Irländska sjön

Har kommissionen möjlighet att tillhandahålla medel för att betala fiskare kompensation för den skada deras verksamhet lidit på grund av införandet av förbudet mot torskfiske i norra delen av Irländska sjön?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1878/00 och E-1879/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(6 juli 2000)

Kommissionen påminner parlamentsledamoten om bestämmelserna i artikel 16.1 c i förordning (EG) nr 2792/1999(1). Enligt de bestämmelserna kan medlemsstaterna bevilja ersättning som medfinansieras av Fonden för fiskets utveckling (FFU) till fiskare och fartygsägare vid upprättandet av en plan för återhämtning av en fiskeresurs som hotar att uttömmas. Parlamentsledamoten uppmärksammas på att det är förvaltningsmyndigheten i aktuellt strukturprogram som fattar beslut om huruvida ersättningen i fråga skall beviljas, under förutsättning att ovanstående bestämmelser följs.

(1) Rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn. (EGT L 337, 30.12.1999).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1369/00

från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen

(19 april 2000)

Ämne: Tobak-gemenskapens fond för forskning och information

1. Kan kommissionen bekräfta att varje år 2 procent av det belopp som avsatts som bidrag för tobak (kapitel B1-17 i budgeten), alltså ungefär 20 miljoner euro, tillförs Gemenskapsfonden för forskning och upplysning om tobak (B1-175), såsom rådet tillkännagivit?

2. Kan kommissionen ange om några forskningsprojekt sedan 1997 satts i gång inom ramen för denna fond?

3. Kan kommissionen ange för vilka projekt för forskning och upplysning kring tobak som dessa medel utbetalats under 19971999 och hur stora belopp det därvid rört sig om?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-1369/00 och P-1370/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(15 juni 2000)

1. Gemenskapens tobaksfond (forskning och information) skapades under tillämpning av bestämmelserna i artikel 13 i rådets förordning (EEG) nr 2075/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak(1). Denna artikel ändrades genom rådets förordning (EEC) nr 1636/98 av den 20 juli 1998(2). Målsättningarna med fonden har utvidgats och de till fondens förmån kvarhållna medlen har fördubblats till att motsvara 2 % av det bidrag som betalas till tobaksodlarna för varje skörd, vilket för närvarande utgör en summa i storleksordningen 19 miljoner euro.

I praktiken sätter kommissionen igång aktioner som finansieras enligt en tillfällig rubrik kallad Gemenskapens fond för forskning och information (B1-185). Denna rubriks anslag motsvarar uppskattningen av de reella kostnader som uppstått under den aktuella budgetperioden. Kommissionen övervakar att anslagen/utgifterna för denna rubrik inte överstiger avkastningen av de kvarhållna medlen.

2. Sedan 1997 har fonden inte finansierat några nya projekt, dock har de disponibla anslagen gjort det möjligt att finansiera pågående projekt, vilka har valts som resultat av två anbudsinfordringar år 1994 respektive 1996. Finansieringen av dessa fleråriga projekt är i själva verket uppdelad på ett år i taget.

Kommissionen har för avsikt att igångsätta nya projekt under de följande månaderna.

3. Vad beträffar den tredje frågan är pågående projekt och de anslagna medlen för åren 19971999 följande:

Forskning:

- 1997: 2 747 666 euro, gällande projekten 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/66 och 96/T/67.

- 1998: 2 690 916 euro, gällande projekten 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 och 96/T/67.

- 1999: 2 385 727 euro, gällande projekten 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 och 96/T/67.

Information:

- 1997: 610 719,16 euro, gällande projekten 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./28, 96/I.T./33, 96/I.T./37, 96/I.T./57 och 96/I.T./73.

- 1998: 1 311 027,30 euro, gällande projekten 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./33, 96/I.T./36, 96/I.T./44, 96/I.T./55, 96/I.T./57, 97/I.T./12 och 97/I.T./33.

- 1999: 210 748,61 euro, gällande projekten 96/I.T./28, 96/I.T./37, 97/I.T./3 och 97/I.T./33.

(1) EGT L 215, 30.7.1992.

(2) EGT L 210, 28.7.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2459/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Tyska myndigheters beslag av misstänkta fotbollshuliganers pass

Anser kommissionen att tyska myndigheters beslagtagande av cirka fem hundra misstänkta fotbollshuliganers pass omedelbart före fotbolls-EM 2000 var förenlig med gemenskapsfördragen?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(22 september 2000)

Medlemsstaternas åtgärder för att upprätthålla den allmänna ordningen skall bedömas utifrån direktiv 64/221/EEG(1) och EG-domstolens rättspraxis, som garanterar rättigheterna för personer med inskränkt rätt att röra sig fritt och att få uppehållstillstånd.

Sådana åtgärder för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet som åsidosätter de rättigheter som garanteras i EG-fördraget, får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att skydda dessa behov(2).

Det är de nationella myndigheternas uppgift att bedöma den konkreta situationen och därefter vidta lämpliga åtgärder med respekt för gemenskapsrätten. Kommissionen anser på grundval av de uppgifter den fått och med tanke på omständigheterna att de åtgärder som parlamentsledamoten nämner står i proportion till syftet, att de riktar sig mot huliganernas personliga uppträdande samt att de är målinriktade och tidsbegränsade.

(1) Rådets direktiv 64/221/EEG av den 25 februari 1964 om samordningen av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa (EGT 56, 4.4.1964).

(2) Se Mål 36/75 Rutili, rättsfallssamling 1975, s. II-1219.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1771/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Järnvägstjänster i Irland

EU ansvarar för att utveckla en gemensam transportpolitik, däribland järnvägs- och vägtransport samt andra transportformer. Vilken befogenhet har kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna investerar tillräckligt i järnvägstjänster? Vad anser kommissionen om Iarnrod Eireanns beslut att inte öppna järnvägsstationen Monasterevin i grevskapet Kildare, Irland, trots att bilister som dagligen pendlar till Dublin kräver detta?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 juli 2000)

Genom den budget som avsatts för de transeuropeiska näten och genom strukturfonderna kan kommissionen samfinansiera undersökningar och investeringar i järnvägsinfrastruktur för projekt som beskrivs i riktlinjerna för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet. I Irland ingår huvudjärnvägslinjen mellan Dublin och Portarlington (Galway/Limerich/Cork/Tralee) i översiktskartan över det transeuropeiska järnvägsnätet. I princip kan projekt för förbättring och anläggning längs denna linje få gemenskapsbidrag, beroende på kriterierna och prioriteringarna i riktlinjerna för de transeuropeiska näten.

Valet av vilka investeringar som skall prioriteras, oberoende av om man begär ekonomiskt bidrag från gemenskapen, är enbart de nationella myndigheternas ansvar.

Generellt sett har kommissionen som mål att främja järnvägen så att den blir ett effektivt transportsätt och att ta itu med befintliga transportproblem som övertrafikering och miljökostnader. För att nå dessa mål har kommissionen lagt fram förslag för att anpassa lagstiftningen i enlighet med detta, till exempel vad gäller marknadstillgång och infrastrukturavgifter. Vad gäller öppnandet av stationen Monasterevin anser kommissionen att man bör överlåta beslut om investeringar i järnvägsinfrastruktur för pendlare till behörig myndighet på lokal eller regional nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2291/00

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Europeisk produktion av kvicksilvertvål

Är kommissionen medveten om att tvål innehållande höga halter av kvicksilver produceras i Europa och smugglas till afrikanska länder där den används för att bleka hår och hud? Tvålen ger upphov till allvarliga medicinska problem och är även skadlig för miljön.

Skulle kommissionen stödja ett införande av ett europeiskt förbud mot framställning av kvicksilvertvål?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Enligt rådets direktiv 76/768/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter(1), bilaga 2 nr 221 b., är det en allmän princip att ingen kosmetisk produkt som säljs på den europeiska marknaden får innehålla kvicksilver. Trots detta förbud har man nyligen vid inspektioner på hemmamarknaderna i Danmark, Finland, Sverige och Norge funnit tvålar som innehåller kvicksilver. Dessa tvålar var förvånande nog tillverkade antingen i Spanien eller i Storbritannien. Alla medlemsstater har meddelats om förekomsten av dessa produkter.

Dessutom har kommissionen begärt att både Spanien och Storbritannien skall vidta åtgärder mot tillverkningen av tvålarna i sina medlemsstater. Detta kommer att förhindra all export av kvicksilvertvål från Europa till Afrika. Man har även begärt att Colipa, kosmetikaproducenternas sammanslutning, skall agera och informera sina medlemmar om upptäckten.

Kommissionen följer noga hur tillverkningsförbudet för tvålarna genomförs.

(1) EGT L 269, 27.9.1976.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2452/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Rörelsefrihet för notarier inom EU

Anser kommissionen att det är överträdelse av gemenskapsfördragen att vissa medlemsländer kräver att de medborgare från andra EU-länder som vill utöva notarieyrket i dessa länder först måste bli medborgare där, och i så fall, vilka åtgärder har vidtagits för att åtgärda denna situation?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(13 september 2000)

Vissa medlemsstater åberopar artikel 45 i EG-fördraget (f.d. artikel 55) som stöd för sitt krav på medborgarskap i landet för den som skall utöva notarieyrket. Det är tvivelaktigt om detta krav överensstämmer med nämnda artikel, även om det finns begränsad rättspraxis i frågan(1). Kommissionen har därför vänt sig till de berörda medlemsstaterna. Portugal har avskaffat villkoret medan Spanien och Italien har visat sig beredda att öppna yrket för medborgare från andra medlemsstater. De utförliga svaren från sju andra medlemsstater, nämligen Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg Nederländerna och Österrike, är föremål för en fördjupad granskning, med målet att så snabbt som möjligt fatta nödvändiga beslut.

(1) Se särskilt den dom som avkunnades i målet 2/74 Reyners, angående advokatyrket. De avkunnade domarna i målen 2/92, C-114/97 och C-355/98 hänför sig till yrken som uppvisar ännu större skillnader gentemot notarieyrket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1486/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Sammanträde i Uleåborg, Finland, med anledning av det EU-finansierade pilotprojekt i skolor som syftar till att främja jämställdhet för homosexuella

Främjande i skolor av jämställdhet för homosexuella är för närvarande en mycket känslig politisk fråga i Förenade kungariket. Det förslag som labourregeringen nyligen lade fram om att avskaffa artikel 28 i lagen om de lokala myndigheterna, i vilket detta främjande förbjuds, bemöttes med överväldigande motstånd från allmänheten.

Vid pilotprojektets första sammanträde, vilket finansieras av kommissionen, meddelades det att målet med detta projekt bland annat är att skapa strategier, såsom en vidareutveckling av medlemsstaternas läroplaner. Kan kommissionen bekräfta att pilotprojektet kommer att vara förenligt med artikel 149 i fördraget och att det till fullo kommer att ta hänsyn till medlemsstaternas ansvar när det gäller läroplanens innehåll?

Kan kommissionen dessutom bekräfta att detta projekt endast syftar till att uppnå den huvudsakliga målsättningen, det vill säga att bekämpa diskriminering av homosexuella och att främja toleransen av åsikter som för många föräldrar inom EU kan framstå som oacceptabla?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(26 juli 2000)

Utarbetandet av program är en av de viktigaste insatserna inom Sokrates-programmet. Denna verksamhet bidrar till att man kan uppnå de mål som anges i artikel 149 i EG-fördraget (tidigare artikel 126), särskilt när det gäller att utveckla den europeiska dimensionen inom utbildningen och att främja samarbetet mellan utbildningsanstalter. Denna verksamhet föreskrivs uttryckligen i Europaparlamentets och rådets beslut nr 576/98/EG av den 23 februari 1998 om ändring av beslut nr 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates(1), och den skall genomföras samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald.

Målet för projektet Gay and Lesbian Education Equity är att skapa förutsättningar för lika behandling av homosexuella män och lesbiska kvinnor inom skolväsendet och bekämpa fördomar och diskriminering när det gäller framtida generationer. Projektförslaget, som ingick i urvalsomgången 1999 och avsåg Comenius 3.1, lades fram av ett partnerskap bestående av ansedda universitet i Europa. Ett av målen för denna åtgärd är att motverka alla former av diskriminering inom utbildningen. De föreslagna insatserna inom projektet är bidragsberättigande inom ramen för den nämnda åtgärden, och ansökan var av god kvalitet tekniskt sett. Beslutet att finansiera projektet fattades i enlighet med urvalsförfarandet för Comenius 3.1 och har godkänts av underkommittén för Comenius.

Projekten inom Comenius 3.1 övervakas för att man skall kunna försäkra sig om att de planerade insatserna genomförs i enlighet med det arbetsprogram som ingår i ansökan och att målen för projektet har uppnåtts.

(1) EGT L 77, 14.3.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1802/00

från Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Fallet Ozgur

Den 26 maj kommer en rättegång mot den turkcypriotiske politikern Ozker Ozgur att äga rum. Ozgur anklagas av myndigheterna i den turkockuperade delen av Cypern för anstiftande av uppror. Den faktiska orsaken till att Ozgur, och med honom utgivaren och de anställda vid tidningen Avrupa, dras in för rätta är att denne upprepade gånger i sina artiklar tagit ställning mot att människor fördrivs från sina bostäder, för att turkisk militär skall kunna ta dessa i bruk. Ozgur själv har förklarat att han vägrar låta sig dömas av en ockupationsdomstol. Hans fall ingår i en rad av på varandra följande direkta ingripanden från den turkiska militärens sida som alla syftar till att garantera att Denktashs makt- och ledarposition inom det turkcypriotiska samfundet bevaras. Fallet Ozgur utgör tveklöst, utöver att det handlar om den stora och övergripande frågan om hur demokratin fungerar, en uppenbar kränkning av individuella rättigheter och av yttrandefriheten.

Jag vill fråga kommissionen om den har för avsikt att ta upp frågan om de upprepade kränkningarna av de individuella och mänskliga rättigheterna i den av turkisk militär ockuperade delen av Cypern, och på vilket sätt den ämnar ingripa för att säkra att rättegången ifråga blir rättvis.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(26 juni 2000)

Kommissionen är väl medveten om att den turkcypriotiska politikern Ozker Ozgur nyligen ställts inför rätta, som påpekats av parlamentsledamoten. Kommissionen kommer att följa utvecklingen av fallet noga. Detsamma gäller för redaktören och de anställda vid tidningen Avrupa. Kommissionen ger varje år ut en återkommande rapport för varje kandidatland, i vilken kommissionen utvärderar framstegen i förhållande till Köpenhamnskriterierna, inbegripet mänskliga rättigheter. Vad gäller Cypern finns ett särskilt avsnitt som behandlar situationen i öns norra del(1). Det är troligt att det fall som parlamentsledamoten tagit upp kommer att behandlas i årets rapport som skall offentliggöras under hösten 2000.

(1) KOM(1999) 502 slutlig, 13.10.1999, s. 11.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1684/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till rådet

(24 maj 2000)

Ämne: Finansiell tillsyn över Europeiska investeringsbanken

Känner rådet någon oro med anledning av anklagelserna från Carlo de Nicola, en tidigare anställd på Europeiska investeringsbanken (EIB), som går ut på att hundratals miljoner euro har gått förlorade på obligationsmarknaderna och att man använder en strategi att endast använda vissa mäklare, varav minst en utgörs av en av en tidigare anställd på EIB? Dessa mäklare uppges ta ut orimligt höga arvoden. Anser rådet att man under alla omständigheter i samband med den kommande regeringskonferensen borde införa en ändring i det konsoliderade fördraget så att revisionsrätten får fullständiga befogenheter att utöva tillsyn över EIB:s verksamhet?

Svar

(10 oktober 2000)

I enlighet med fördraget granskar revisionsrätten räkenskaperna över gemenskapens samtliga inkomster och utgifter. Dess granskning av EIB:s räkenskaper är alltså i princip begränsad till de punkter som omfattar sådana inkomster och utgifter.

Enligt artikel 14 i protokollet om EIB:s stadgar skall en kommitté bestående av tre ledamöter, som utsetts av bankens råd på grund av deras duglighet, varje år pröva om bankens verksamhet bedrivits enligt gällande regler och om räkenskaperna förts i föreskriven ordning. Kommittén skall dessutom intyga att balansräkningen och resultaträkningen överensstämmer med bokföringen och korrekt visar bankens ställning beträffande tillgångar och skulder.

Som den ärade parlamentsledamoten förmodligen vet, har rådet ingen roll i konferensen mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar och kan därför inte kommentera konferensens arbete. Europaparlamentet har däremot två observatörer som är nära involverade i konferensens arbete på förberedande nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1257/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(19 april 2000)

Ämne: Arbetet med tömning av lasten från den grundstötta tankern Erika har försenats genom hemlighållande av att det fanns industriavfall av speciellt slag ombord

1. Känner kommissionen till de rapporter som stått i pressen (Le Parsien av den 31 mars 2000 och Rotterdam Dagblad av den 1 april 2000), och som utgår från

att tankern Erika, som i februari gick på grund utanför Frankrikes västkust, var lastad inte bara med tjockolja (tung brännolja) utan också, enligt det franska institutet för miljö och energi Ineris, transporterade cancerogena ämnen. Därmed underförstås att det skulle ha handlat om speciellt industriavfall (DIS, déchet industriel spécialisé) som är såpass giftigt att det överhuvudtaget inte får transporteras.

2. Känner kommissionen också till vad som underförstått framgått av rapporter att Frankrikes premiärminister Jospin hade lovat oljekoncernen TotalFina, som chartrat Erika, att hemlighålla alla upplysningar om vad tankern var lastad med. Detta har bland annat haft som konsekvens att bärgningsfirman Smit Tak från Rotterdam ännu inte kunnat sätta igång att tömma fartyget på dess last.

3. Tycker kommissionen att det skall få gå till på det här sättet, att en av de berörda myndigheterna till följd av en utfästelse som den gjort till ett av de företag som är involverade i fallet, hemlighåller för allmänheten vilka konsekvenser olyckan kan förväntas föra med sig? Detta innebär ju att ekonomiska intressen anses väga tyngre än säkerhet, miljö och folkhälsa.

4. Är kommissionen beredd att vidta åtgärder för att man så fort som möjligt skall få insyn i vilka konsekvenser olyckan fört med sig både för livsmiljön i havet och utmed kusten och för folkhälsan hos alla dem som berörs av den?

5. Vad tänker kommissionen göra för att få tömningen av fartyget att gå snabbare så att man omedelbart får slut på ytterligare förorening av havet till följd av att lastrester strömmar ut ur fartyget?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

1. Kommissionen känner till vissa påståenden i medierna om vilket slags olja tankern Erika transporterade. Kommissionen har i detta hänseende uppmärksamt följt de franska myndigheternas offentliggöranden, särskilt i fråga om ämnets cancerframkallande egenskaper och de försiktighetsåtgärder som rekommenderas dem som arbetar med rengöringen. Dessutom har kommissionen noterat de franska myndigheternas upprepade försäkringar om att tankern Erika var lastad med tung eldningsolja av kategori 2 enligt den inom handeln med oljeprodukter vanliga klassificeringen.

2.-4. Kommissionen uppmanar ledamoten att ta del av de franska myndigheternas pressmeddelande av den 31 mars 2000 Pompage de l'Erika: transparence dans le respect de la protection des secrets industriels, som återfinns på följande webbplats:

http://www.equipement.gouv.fr/actualites.

5. Kommissionen anser att beslut om tömningen av Erika ingår i de franska myndigheternas ansvarsområde.