ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1843/98

från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen

(12 juni 1998)

Ämne: Ekonomiskt stöd till en informationskampanj om Natura 2000

Med anledning av Bjerregaards svar på min skriftliga fråga E-0629/98(1) skulle jag vilja få följande information:

En lista på de icke-statliga organisationer som har fått gemenskapsstöd för projekt som direkt avser Natura 2000 inom ramen för rådets beslut av den 16 december 1997 om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(10 juli 1998)

Inom ramen för ansökningsomgången för främjande av europeiska icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet(2) tilldelade kommissionen under 1997 gemenskapsstöd till icke-statliga organisationer (NGO) för verksamhet som direkt berör Natura 2000. Dessa organisationer är Världsnaturfondens (World Wildlife Fund) europeiska policykontor (Belgien), Stichting Wetlands International (Nederländerna) och Birdlife International (Österrike).

En fullständig förteckning över de icke-statliga organisationer som fått stöd under 1997 har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3).

Inom ramen för rådets beslut 97/872/EG av den 16 december 1997 om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet(4) har kommissionen publicerat en ansökningsomgång(5). För närvarande pågår urvalet ansökningar som inkommit i samband med den ansökningsomgången.

(1) EGT C 310, 9.10.1998, s. 106.

(2) EGT C 53, 22.2.1997.

(3) EGT C 85, 20.3.1998.

(4) EGT L 354, 30.12.1997.

(5) EGT C 25, 24.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1721/98

från Pervenche Berès (PSE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Begränsning av bullret från Europeiska unionens flygplatser: stängning nattetid

I sin resolution av den 10 juni 1997 (A4-0183/97)(1) om kommissionens grönbok "Framtidens bullerpolitik" (KOM(96) 0540) uppmanade parlamentet kommissionen att "fastställa tvingande normer för flygtrafiken och harmonisera kraven för minskning av buller från flygplan" (punkt 29) samt menade att "flygtrafiken, särskilt nattetid, innebär en olägenhet för medborgarna och därför bör begränsas" (punkt 31).

Kan kommissionen ange vilka konkreta initiativ man tagit eller kommer att ta för att efterkomma Europaparlamentets begäran om en samordnad begränsning av buller orsakat av nattrafiken på vissa flygplatser inom Europeiska unionen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(8 juli 1998)

Inom ramen för sitt arbetsprogram för 1998 förbereder kommissionen ett meddelande om lufttransport och miljö som även skall omfatta en utvärdering om omfång och innehåll för en möjlig framtida gemenskapsram i fråga om driftsbegränsningar, i synnerhet av nattflygning vid flygplatser med bullerbegränsningar. Kommissionen har redan lagt fram ett förslag som bygger på tidigare gemenskapsrätt(2) och syftar till att begränsa registrering och användning i gemenskapen av flygplan med ljuddämpande anordningar(3).

(1) EGT C 200, 30.6.1997, s. 28.

(2) Rådets förordning 92/14/EEG, EGT L 76, 23.3.1992., ändrad genom rådets direktiv 98/20/EG, EGT L 107, 7.4.1998.

(3) EGT C 118, 17.4.1998.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 013 , 18/01/1999 s. 0158



SKRIFTLIG FRÅGA P-2754/98 från Olivier Dupuis (ARE) till kommissionen (1 september 1998) Ämne: Jaktlag fastställd av det sicilianska regionala parlamentet Den 20 augusti 1998 antog det sicilianska regionala parlamentet ett lagförslag om skydd av den vilda faunan och utövande av jakt, som bryter mot den nationella italienska lagstiftningen och författningen. Beslutet, som inbegriper den sicilianska stenhönan i jaktbara arter, bryter även mot ett specifikt europeiskt direktiv, nämligen direktiv 79/409/EEG(1) och senare ändringar, där denna fågelart upptas i bilaga 1 över arter som är särskilt skyddade på gemenskapsnivå. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att säkerställa att lagen och gemenskapsdirektiven efterlevs? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Ritt Bjerregaard (10 oktober 1998) Kommissionen kommer att ta de kontakter som är nödvändiga för att erhålla all tillgänglig information i frågan. Den avser att om nödvändigt inleda det förfarande som fastställs i artikel 169 i Romfördraget. (1) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1676/98

från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Användningen av Phare-medel i Lettland

I medlemsstaterna har man ägnat miljöproblemen i Baltikum och föroreningarna i Östersjöområdet stor uppmärksamhet. För att skydda miljön i området och minska på föroreningarna har man erhållit finansiering från många olika håll.

Hur stor andel av Phare-medlen för Lettland användes 1997 för att råda bot på och förebygga miljöförstörelser och på vilket sätt användes medlen?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1814/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Skydd av småsparare

Kommissionen känner säkert till den nyligen utfärdade konsoliderade lagen som reglerar finansmarknaderna i Italien och som innebär en nyhet med avseende på bestämmelserna på området "corporate governance". Vissa av bestämmelserna för skydd av småsparare är positiva, men kan kommissionen trots detta besvara följande frågor:

1. Eftersom detta skydd nästan uteslutande gynnar företagsinvesterare (arbetstagarfonder och -organisationer) skyddar det i själva verket inte den enskilde småspararen?

2. Leder inte det faktum att det måste ske ett fullständigt övertagande när en aktieägare erhåller mer än 30 procent av kapitalet till en situation där de stora grupperna hamnar i en dominerande ställning? I det stora flertalet italienska företag är tillgångarna mycket mer koncentrerade, samtidigt som bestämmelsen i det fåtal stora företag med spritt aktieägande (offentliga företag som nyligen har privatiserats) verkar ha en avskräckande effekt på alla försök att erhålla majoritetskontroll, vilket innebär utbetalningar på tusentals miljarder lire om denna tröskel överskrids.

3. Eftersom aktieägarnas situation i de icke börsnoterade folkbankerna och kooperativa bankerna inte har beaktats, är dessa aktieägare då inte utlämnade till bankens goda vilja i samband med överlåtelsen av sina aktier?

4. Bör det i samband med att euron träder i kraft garanteras ett större och effektivare skydd av småsparare som investerar på aktiemarknaden?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(31 juli 1998)

Kommissionen menar att "Testo unico delle disposizioni finanziare" av den 24 februari 1998 innehåller omfattande bestämmelser på området "corporate governance" till skydd för investerare i allmänhet och därmed även enskilda småsparare. Bestämmelserna syftar till att göra ledningen av företag öppnare, öka informationen till aktieägarna samt förbättra minoritetsaktieägarnas rättigheter, vilket är till gagn för samtliga berörda parter.

I samband med införandet av obligatoriska övertagandebud skall även en åtgärd till skydd av minoritetsaktieägare vidtas. Det ändrade förslaget till direktiv om övertagandebud av den 10 november 1997(1) omfattar anbud som gäller alla aktieägares hela innehav, men även anbud som gäller en väsentlig del av detta.

När det gäller folkbanker (banques populaires) och kooperativa banker som inte omfattas av den reglerade marknaden konstaterar kommissionen att den "gemensamma texten" antagits på grundval av ett mandat från parlamentet som, eftersom parlamentet uppenbarligen inte funnit det nödvändigt att beakta de aspekter som frågeställaren tar upp, uttryckligen begränsade ändringarna av bestämmelserna till att gälla börsnoterade företag.

Införandet av euron ger investerare möjlighet att välja mellan flera olika nationella marknader utan att löpa någon växelkursrisk.

(1) KOM(97) 545 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2099/98

från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: EU:s fågelskyddsdirektiv 79/409/EEG

Jaktlagstiftningen på förbundsstatsnivå liksom på delstatsnivå i Förbundsrepubliken Tyskland bryter på flera punkter mot det europeiska fågelskyddsdirektivet 79/409/EEG(1).

1. Hur många besvär i hithörande frågor har hittills inlämnats till kommissionen?

2. Vid hur många tillfällen har kommissionen i anledning av denna lagstiftning inlett talan om fördragsbrott?

3. Föreligger det några domar från Europeiska gemenskapernas domstol i hithörande mål? Om så är fallet, vilka är de, med omnämnande av datum och nummer?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

1. Hittills har 646 klagomål inkommit till kommissionen angående påstådda överträdelser av direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar. 54 klagomål gäller Tyskland.

2. Kommissionen har inlett ett överträdelseförfarande i samband med varje klagomål. Klagomål om liknande överträdelser har dock handlagts tillsammans. Tre överträdelseförfaranden pågår mot Tyskland för bristande efterlevnad av direktiv 79/409/EEG.

3. Kommissionen har väckt talan om fördragsbrott mot Tyskland för bristande efterlevnad av direktiv 79/409/EEG, vilket resulterat i följande domar:

- Mål C-412/85, dom av den 17 september 1987

- Mål C-288/88, dom av den 3 juli 1990

- Mål C-57/89, dom av den 28 februari 1991

- Mål C-345/92, dom av den 23 mars 1993 (talan grundad på artikel 171 i EG-fördraget p.g.a. underlåtenhet att efterkomma domstolens dom av den 17 september 1987, nämnd ovan).

Mål C-121/97 (talan enligt artikel 171 i EG-fördraget) har avskrivits sedan Tyskland rättat sig efter domstolens dom av den 3 juli 1990, nämnd ovan.

(1) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1959/98

från Jean-Yves Le Gallou (NI) till rådet

(30 juni 1998)

Ämne: Respekt för subsidiaritetsprincipen

Kommissionen anser att det franska järnvägsbolaget SNCF:s rabattsystem för barnrika familjer utgör en diskriminering grundad på nationalitet och ett hinder för etableringsfriheten för medborgare från andra medlemsstater.

Vilken åsikt hyser rådet i denna fråga?

Strider inte kommissionens inställning mot subsidiaritetsprincipen som är fastlagd i unionsfördraget?

Kan denna åtgärd, till nackdel för familjen, vara lämplig i ett Europa som håller på att avfolkas?

Vad avser rådet göra för att sätta stopp för kommissionens begäran?

Svar

(28-29 september 1998)

Med hänsyn till den uppdelning av institutionernas befogenheter som föreskrivs i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen kan rådet endast meddela den ärade parlamentsledamoten att det åligger kommissionen att övervaka att fördragets bestämmelser respekteras.

Det tillkommer inte heller rådet att uttala sig om ett förfarande som inletts enligt artikel 169 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1511/98

från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Modernisering vid mjölkcentralen i Rom

Med hänvisning till frågor som redan lagts fram om Roms mjölkcentral, E-3408/97(1) och E-0547/98(2), och mot bakgrund av de nya uppgifter som offentliggjordes i lokalpressen den 30 mars 1998, tillfrågas kommissionen följande:

1. Anser inte kommissionen att det faktum att statligt stöd beviljats för att täcka driftskostnaderna vid Roms mjölkcentral, skulle kunna skada den i fördraget stadgade fria konkurrensen?

2. Anser inte kommissionen att den privatisering som Roms kommun nu genomför överensstämmer med gällande direktiv?

Dessutom skulle jag vilja bli informerad om de slutsatser kommissionen kommer fram till under sitt arbete i denna fråga.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 juni 1998)

1. Enligt gängse praxis i tillämpningen av artikel 92-94 i EG-fördraget anser kommissionen att driftsstöd till ett företag torde vara oförenligt med den gemensamma marknaden eftersom det ger detta företag en konkurrensfördel gentemot andra aktörer i gemenskapen som inte får ett sådant stöd. I beslutet att inleda förfarandet i artikel 93.2 i EG-fördraget med anledning av det driftsstöd som beviljats Centrale del Latte di Roma följde kommissionen denna praxis.

2. Även om kommissionen inte motsätter sig att Centrale del Latte di Roma privatiseras, har den inlett förfarandet i artikel 93.2 i EG-fördraget eftersom det kvarstår tvivel kring de stöd som tycks ha beviljats under privatiseringsprocessens gång och huruvida dessa stöd är förenliga med EG-fördraget.

(1) EGT C 158, 25.5.1998, s. 103.

(2) EGT C 310, 9.10.1998, s. 84.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1691/98

från Kirsi Piha (PPE) till rådet

(2 juni 1998)

Ämne: Unionens utvidgning österut och parlamentets roll

Unionens utvidgning österut har fått en konkret början i form av ett granskningsförfarande. Då parlamentet godkände utvidgningsrapporten gav företrädaren för rådets ordförandeland parlamentet ett löfte om att parlamentets roll skulle stärkas i form av en dialog allt eftersom utvidgningen fortskred.

Ämnar rådet sända kommissionens rapporter om granskningsförfarandet till parlamentet och i så fall hur ofta?

Svar

(28-29 september 1998)

Rådet är medvetet om den betydelse Europaparlamentet tillmäter frågan om utvidgningen och om parlamentets roll i den processen. Med anledning av parlamentets diskussioner om den förstärkta föranslutningsstrategin och i synnerhet om ramförordningen om inrättande av partnerskapen för anslutning gav rådet uttryck för sin vilja att hålla parlamentet informerat om all viktig utveckling som sker inom utvidningsprocessen. Sådan information kommer att tillhandahållas av rådets ordförandeskap vid varje tillfälle som bjuds, t.ex. vid parlamentets plenarsammanträden, inför de behöriga parlamentsutskotten och inför de gemensamma parlamentsutskotten.

Den analytiska genomgången av regelverket är en teknisk förberedelse för anslutningsförhandlingarna med Cypern, Ungern, Polen, Estland, Tjeckien och Slovenien. Den är också ett väsentligt inslag i förberedelserna för anslutningsförhandlingarna med Rumänien, Slovakien, Lettland, Litauen och Bulgarien. Denna genomgång som leds av kommissionen har två huvudsyften: För det första att förklara vad unionens regelverk egentligen är för att förvissa sig om att kandidatländerna är fullt medvetna om de skyldigheter de kommer att få som blivande medlemsstater. För det andra att notera eventuella svårigheter som kan uppstå i samband med överföringen av regelverket.

Kommissionen, som påbörjade den analytiska genomgången av de första kapitlen i unionens regelverk den 27 april 1998 går fram sektor för sektor och koncentrerar sig i inledningsskedet på sådana som den anser kan förmodas skapa minst problem. Trots kommissionens mycket snäva tidsplan förväntas inte genomgången vara slutförd förrän i mitten av 1999. Kommissionen håller hela tiden rådets berörda organ informerade de om hur arbetet framskrider.

Utan att det påverkar den direkta information som kommissionen kan vilja ge parlamentet kommer rådet att hålla Europaparlamentet fullt informerat om utvidgningsprocessen i dess helhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2314/98

från Riccardo Nencini (PSE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Ämne: Stängning av tingsrätten i distriktet Borgo S. Lorenzo

Nyligen meddelades beslutet om att stänga tingsrätten i Borgo S. Lorenzo (Florens). Detta beslut förefaller omotiverat - även mot bakgrund av nya beslut från den italienska regeringen - eftersom det rör sig om ett stort område (över 1 127 km2) med 56 000 invånare (lagen kräver minst 50 000 invånare), och eftersom omfattningen av denna tingsrätts verksamhet inte rättfärdigar stängningen.

Indragningen av dessa tjänster innebär avsevärda nackdelar för befolkningen.

Är kommissionen mot bakgrund av EU:s nya riktlinjer för reformerna av rättsväsendet beredd att förespråka en översyn av ovannämnda beslut?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(7 september 1998)

Kommissionen upplyser parlamentsledamoten om att det civilrättsliga och straffrättsliga samarbetet, alltsedan Fördraget om Europeiska unionen trädde ikraft, blivit en fråga av gemensamt intresse för medlemsstaterna. Samarbetet medger emellertid inte något ingripande på europeisk nivå vad gäller rättsväsendets uppbyggnad i medlemsstaterna.

Varje medlemsstat fattar självständigt och efter egna överväganden beslut om domstolarnas antal och lokalisering inom sitt territorium.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2121/98

från Frédéric Striby (I-EDN) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Embargot mot brittiskt kött

Europeiska kommissionen vill häva embargot mot brittiskt kött från djur som fötts efter den 1 augusti 1996. Kan kommissionen motivera sitt beslut och bevisa att britterna verkligen följt reglerna i fråga om djurens utfodring, möjligheterna att spåra nötkött, kontroll av handelsflödena, destruktion av alla riskvävnader samt avskaffande av fodermjöl?

Har oberoende organ och experter kontrollerat bevisens trovärdighet?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1864/98 och P-2121/98 ingivna av Franz Fischler för kommissionen

(5 augusti 1998)

I enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Florens den 21 och 22 juni 1996, grundar sig kommissionens förslag om det gradvisa återupprättandet av den inre marknaden för nötkött på vetenskaplig och teknisk rådgivning.

Förslaget om ett datumbaserat exportsystem som gör det möjligt att från Förenade kungariket exportera urbenat kött och köttprodukter som härrör från vissa nötkreatur födda efter den 1 augusti 1996, har utarbetats i enlighet med Vetenskapliga styrkommitténs synpunkter.

Strikta kontrollbestämmelser har fastställts för systemet för exportcertifiering av djurbesättningar (export certified herd scheme) i rådets beslut 98/256/EG av den 16 mars 1998 om nödåtgärder vad beträffar skydd mot bovin spongiform encefalopati, som ändrar beslut 94/474/EG och upphäver beslut 96/239/EG(1). Kommissionens byrå för livsmedels- och veterinärfrågor granskade genomförandet av dessa bestämmelser i Nordirland den 20 till 22 april 1998. Först därefter fastställde kommissionen den 1 juni som det datum från vilket exporten kunde återupptas. Kommissionens förslag om ett datumbaserat exportsystem innebär liknande hårda kontroller. Kommissionens byrå för livsmedels- och veterinärfrågor kommer tillsammans med experter från medlemsstaterna att genomföra en inspektion innan kommissionen fastställer ett datum från vilket exporten av de aktuella produkterna får återupptas.

Det bör också påpekas att BSE-epidemins tillbakagång i Förenade kungariket överensstämmer med vetenskapliga förväntningar.

(1) EGT L 113, 15.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2204/98

från Alan Gillis (PPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Bougainville

Med tanke på att vapenstilleståndet har en instabil karaktär och att det finns möjligheter att den väpnade konflikten kan återupptas, kan kommissionen uppge om det ekonomiska stöd som utlovats har nått befolkningen på ön Bougainville? Syftet med stödet skulle vara att slå vakt om att fredsavtalet tryggas och att utbildningssystemet och det ekonomiska livet på ön kan komma igång igen.

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(28 juli 1998)

Efter det att nästan alla berörda parter den 30 april 1998 undertecknat den "permanenta och oåterkalleliga" vapenvilan på Bougainville, har regeringen och Papua Nya Guineas givarländer litat tillräckligt på läget för att göra utfästelser om betydande belopp för återuppbyggnad och utveckling av Bougainville. Katstrofhjälpen och återuppbyggnadsarbetet har redan kommit i gång, vilket innebär att "vinsterna av freden" börjar kunna skönjas. Det bästa beviset på stabiliteten i vapenvilan är kanhända att innevånarna på Bougainville själva har börjat återuppbygga bostäder och t.o.m. vägar.

Gemenskapen har ställt ett allsidigt hjälppaket till Bougainvilles förfogande genom att utnyttja en lång rad hjälpmedel som samordnas av den tekniska hjälp som redan är på plats.

I synnerhet de befintliga projekt inom ramen för 7:e Europeiska utvecklingsfonden, budgetposten för miljövänligt skogsbruk och Stabex, som var blockerade på grund av säkerhetsläget, håller nu på att genomföras. Enbart för Stabex har det ingåtts åtaganden för eller utbetalats nästan 2 miljoner ecu och en ny insats inom Stabex på omkring 5 miljoner ecu håller på att förberedas. Den kommer förmodligen att inriktas på återuppbyggnad av jordbruket, särskilt kakaoodling, återuppbyggnad av de tillfartsvägar som är av betydelse för jordbruket och förmodligen miljövänligt skogsbruk, eftersom det finns ett stort behov av timmer på ön.

Kommissionen har dessutom nyligen beslutat om ett gåvobistånd till Internationella röda korset på 500 000 ecu. Det skall användas för utdelning av medicinsk utrustning, byggnadsmaterial och -redskap samt för vattentillförsel och avloppssystem till förmån för sjukvårdsanläggningar på Bougainville och några små närliggande öar.

Slutligen har även andra traditionella givarländer som Australien och Nya Zeeland redan utlovat betydande belopp till Bougainville.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2088/98

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Behandling av djur vid slakt

I artikel 13 i rådets direktiv 93/119/EG om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning anmodades kommissionen att senast den 31 december 1995 överlämna två rapporter, den ena till rådet och den andra till Ständiga veterinärkommittén, vilka skulle utarbetas på grundval av ett yttrande från Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén, tillsammans med relevanta förslag i ett antal frågor som berörde behandlingen av djur vid slakt.

Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén publicerade sitt detaljerade yttrande i oktober 1996. I synnerhet rekommenderade kommittén att inte bara en utan båda halspulsådrorna skulle skäras av för att orsaka hastig blödning och död. Kommittén satte också upp krav för minsta tillåtna strömstyrka, nödvändig för att framkalla effektiv bedövning av var och en av de viktigare arterna för uppfödning.

När avser kommissionen att överlämna rapporterna tillsammans med relevanta förslag som krävs i artikel 13 (2) (b) och artikel 13 (2) (c) i rådets direktiv 93/119/EG? Avser kommissionen att bland sina förslag medta

- ett krav på att båda halspulsådrorna skall skäras av,

- bestämmelser om minsta tillåtna strömstyrka vid bedövning av var och en av de viktigare arterna för uppfödning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 juli 1998)

Kommissionen har för avsikt att inom kort överlämna två rapporter, den ena till rådet och den andra till Ständiga veterinärkommittén, vilka har utarbetas på grundval av ett yttrande från Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén, tillsammans med relevanta förslag beträffande användningen av främst pistol med skarp ammunition, gaser eller kombinationer av dessa vid bedövning eller avlivning. Rapporterna och förslagen kommer dessutom att behandla vilken styrka och varaktighet strömmen måste ha för att bedöva de olika arterna i fråga, liksom alla övriga vetenskapligt erkända metoder för bedövning eller avlivning.

Det är vidare kommissionens avsikt att i förslaget inbegripa ett krav på att djur som har bedövats, måste tappas på blod genom att båda halspulsådrorna eller de kärl som dessa kommer från skärs av för att orsaka hastig blödning och död, samt bestämmelser om minsta tillåtna strömstyrka för bedövning för de olika arterna i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1536/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(18 maj 1998)

Ämne: Förbud mot användning av PVC inom EU

Enligt uppgifter från Greenpeace men även från andra vederhäftiga internationella organisationer är PVC som används i barnleksaker ett direkt hot mot barns hälsa. Undersökningar har visat att rester både av de giftiga ftalsyraföreningarna och vissa tungmetaller (bly, kadmium etc.) som tillsätts PVC finns kvar på ovanligt hög nivå i barnleksaker. Dessa ämnen kan avges från plastleksakerna och komma in i små barns känsliga organismer, vilket leder till skador på lever och njurar, störningar i fortplantningssystemet, cellförändringar, utveckling av cancer i levern och njurarna samt i blodet och framkallande av endokrina eller hormonella störningar.

Kan kommissionen upplysa mig om den eventuellt avser att främja en reglering i syfte att förbjuda användningen av PVC inom EU:s medlemsländer, ett ämne som verkar bära på mardrömslika risker för barnens hälsa på vår kontinent?