ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1813/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(25 juni 2002)

Ämne: Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES)

Har kommissionen för avsikt att ta nästa tillfälle i akt för att få brugden uppförd, med prioriterad ställning, på förteckningen över utrotningshotade arter under CITES?

Om detta är fallet, hur betecknar kommissionen sina möjligheter att lyckas?

Finns det några åtgärder som Europaparlamentet, medlemsstaternas parlament eller enskilda parlamentsledamöter skulle kunna vidta för att förbättra möjligheterna att lyckas med ovannämnda?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 juli 2002)

Gemenskapen är inte ännu är en part till Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES) och därför har kommissionen inte någon befogenhet att lägga fram egna förslag.

Det är i stället någon av medlemsstaterna som lämnar förslagen till CITES sekretariat efter att de godkänts av alla de andra medlemsstaterna. Den berörda medlemsstaten lägger då fram förslagen på Europeiska gemenskapens medlemsstaters vägnar.

När det gäller brugden har Förenade kungariket efter beslut i gemenskapens CITES-förvaltningskommitté lämnat ett reviderat förslag till nästa konferens för parterna till CITES (som skall hållas i Santiago, Chile den 315 november 2002) om att arten skall förtecknas i bilaga II till CITES. Förlaget lades fram i maj 2002 och kommissionen stöder det helt, både från ett miljöperspektiv och ett fiskeriperspektiv.

Förra gången då man övervägde att förteckna denna art var den viktigaste invändningen att denna fråga snarare hörde till FAO:s ansvarsområde (FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor). Förslaget röstades ner med liten marginal.

Två faktorer har ändrats sedan parternas förra konferens.

- FAO har sedan dess godkänt en tolkning av CITES urvalskriterier för kommersiella fiskarter, och det förslag som lagts fram på EG-medlemsstaternas vägnar visar att brugden uppfyller dessa kriterier.

- En av parterna till CITES, nämligen Förenade kungariket, har också haft samråd med FAO och de berörda regionala fiskeriorganisationerna och inte tagit del av några negativa reaktioner.

Det skulle vara till hjälp om alla som är intresserade av att bevara brugden skulle kunna bedriva lobbyverksamhet i de länder som var motståndare till förslaget vid förra konferensen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1865/02

från Brian Crowley (UEN) till rådet

(28 juni 2002)

Ämne: Special Olympics 2003 och skapande av en integrerad idrottsmiljö

Som rådet känner till kommer Special Olympics (för utvecklingsstörda) år 2003 att hållas på Irland. Kan rådet ange hur det ämnar bidra till att detta evenemang blir framgångsrikt, med tanke på att det är det största idrottsevenemanget som arrangeras år 2003, och vilka åtgärder kommer det att vidta i framtiden för att tillse att alla får en integrerad idrottsmiljö?

Svar

(16-19 december 2002)

Rådet anser att initiativ och evenemang som Särskilda olympiaden på Irland 2003 kan vara till stor hjälp för att främja lika möjligheter, bekämpa diskriminering och uppnå ett samhälle för alla. Det bör emellertid framhållas att initiativ med anknytning enbart till idrott inte omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

I detta sammanhang bör det dock nämnas att somliga av rådets beslut hänför sig till skapandet av ett samhälle för alla och därmed indirekt en idrottsmiljö för alla.

Året 2003 har exempelvis utnämnts till Europeiska handikappåret. Rådets beslut härom antogs i december 2001.(1) Där betonas vikten av att främja lika möjligheter (i allmänhet) för handikappade i Europa.

För ögonblicket håller Europaparlamentet och rådet på att studera kommissionens förslag om inrättande av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004.(2) I förslaget ingår bland målsättningarna (artikel 2.5) att uppmuntra till diskussion om vilka insatser som krävs för att främja social integration av mindre gynnade grupper med hjälp av idrottsverksamhet i utbildningssystemen

(1) EGT L 335, 19.12.2001, s. 15.

(2) KOM(2001) 584 slutlig av den 16 oktober 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2460/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(4 september 2002)

Ämne: Rena stränder

Kan kommissionen beräkna hur stor andel av badstränderna i EU som uppfyllde miniminormerna för rent havsvatten under vart och ett av de senaste fem åren?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-2459/02 och E-2460/02ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(30 september 2002)

Badvattendirektivet från 1976 (rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten(1)) speglar de kunskaper och erfarenheter som man hade i början av 1970-talet, vad gäller både den tekniska och vetenskapliga grunden, tillvägagångssättet och allmänhetens deltagande. Därför planerar kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av direktivet.

De kvalitetsnormer för vatten som kommer att användas i det nya direktivet bygger på forskning som nyligen genomförts inom Världshälsoorganisationen (WHO) och de speglar de senaste vetenskapliga och tekniska rönen.

Inför varje badsäsong offentliggör kommissionen en rapport om vattenkvaliteten på 19 000 badplatser inom EU. I rapporten anges i vilken utsträckning badvattnen uppfyller två krav: de juridiskt bindande värdena som måste följas och de striktare riktvärdena, som båda definieras i badvattendirektivet från 1976. Rapporten offentliggörs i pappersform(2) men den kan också nås via Internet(3).

Under de senaste fem åren har normerna för kust- och sötvatten uppfyllts enligt följande:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen hänvisar till rapporten för mer detaljerade siffror och för en teknisk förklaring av bindande värden och riktvärden.

(1) EGT L 31, 5.2.1976.

(2) ISBN 92-894-3193-8, kan erhållas från OPOCE.

(3) http://www.europa.eu.int/water/cgi-bin/bw.pl och http://www.europa.eu.int/water/water-bathing/report/eu.html.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2360/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(2 augusti 2002)

Ämne: Flygsäkerheten mot bakgrund av katastrofen i Überlingen

Efter att ett ryskt flygplan kolliderat med ett fraktplan i luften över Überlingen i början av juli och 71 personer, mestadels barn, därvid förolyckats, upptäcktes det ett antal fel i systemet. Till dem

hörde att ett kollisionsvarningssystem hade stängts av, liksom också ett telefonsystem i den schweiziska flygkontrollens högkvarter i Zürich samt att en av de jourhavande flygledarna utan tillstånd varit frånvarande då kollisionen inträffade. Dessutom har det rapporterats att den radar som används av de schweiziska myndigheterna inte uppfyllde de normer som fastställts av Eurocontrol.

Utan att föregripa resultaten av haverikommissionens arbete, vad anser kommissionen att Europeiska unionen kan dra för lärdomar av olyckan och hur anser kommissionen att förslagen om ett enhetligt europeiskt luftrum kommer att påverka situation, framför allt beträffande kvaliteten på markradarna och kollisionsvarningssystemen ombord på flygplan?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 oktober 2002)

Enligt den information som för närvarande finns tillgänglig ägde olyckan rum i en sektor av luftrummet som var belägen ovanför tyskt territorium, men som förvaltades av den schweiziska lufttrafikkontrollen i enlighet med ett avtal mellan de två länderna. Olyckan inträffade i ett läge då lufttrafiken inte var överbelastad, strax efter det att flygplanet passerat gränsen mellan den tyska sektorn och den sektor som förvaltas av Schweiz, alltså under det ryska planets övergång från ett kontrollcentrum till ett annat. Enligt de förslag om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum som lagts fram av kommissionen(1) skall åtgärder vidtas på europeisk nivå för att harmonisera definitionen av det övre luftrummet och för att på ett sammanhängande och harmoniserat sätt införa funktionella luftrumsblock. Detta bör på sikt minska antalet övergångar mellan olika lufttrafikkontroller och skapa enhetligare förfaranden för övergångar mellan olika länders sektorer, eftersom dessa övergångar utgör ett avbrott i processen och därmed en riskfaktor.

Kommissionens förslag om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst (ett av förslagen i paketet om ett gemensamt europeiskt luftrum) skulle också kunna ha en positiv inverkan på markutrustningen (radar). Denna utveckling mot kompatibilitet i material och förfaranden bör påverka industrin i hela Europa, särskilt med tanke på att Schweiz deltar i arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum och att landet enligt avtalet mellan EU och Schweiz skall införa en del av gemenskapens luftfartslagstiftning.

Inom ramen för kommissionens forskningspolitik har man länge arbetat för att få fram verktyg för att öka piloternas kunskaper om flygmiljön och se till att den information som piloten och flygledaren erhåller är relevant och tillförlitlig. Dessa nya instrument och förfaranden bör göra det möjligt att öka säkerheten samtidigt som reservkapacitet frigörs.

(1) KOM(2001) 123 slutlig och KOM(2001) 564 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1908/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(2 juli 2002)

Ämne: Guinea-Bissau

Beträffande Guinea-Bissau: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000?

Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2291/02

från Richard Corbett (PSE) till rådet

(25 juli 2002)

Ämne: Rättsstaten i Österrike

Känner rådet till fallet Shalom Weiss, en amerikansk medborgare som blivit dömd för bedrägeri i Miami 1999 och fått 845 års fängelse och flytt till Österrike från detta omänskliga straff?

Känner rådet till att Österrikes justitieminister överlämnat Weiss till de amerikanska myndigheterna innan hans vädjan om att inte deporteras hade behandlats i alla vederbörliga instanser och trots att ett utslag från förvaltningsdomstolen förbjöd att han utlämnades?

Känner rådet till att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna hade angivit att provisoriska åtgärder skulle vidtas enligt artikel 39 i domstolens arbetsordning samt ombett Österrike att se till att Weiss inte skulle utlämnas så länge målet mot honom väntade på att tas upp till behandling?

Känner rådet till att FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna också hade vidtagit provisoriska åtgärder och ombett Österrike att inte deportera Weiss så länge kommittén undersökte frågan ur människorättssynvinkel mot bakgrund av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter?

Tycker rådet att Österrikes agerande passar ihop med att landet i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget förbundit sig att följa principerna om frihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen?

Svar

(16-19 december 2002)

Den ärade parlamentsledamotens fråga gäller förhållanden som utgör en medlemsstats ansvar. Rådet har ingen behörighet härvidlag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1568/02

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(28 maj 2002)

Ämne: EU och risken för ett krig mellan Indien och Pakistan

De senaste dagarnas allvarliga händelseutveckling verkar vara inledningen till ett storskaligt krig mellan Indien och Pakistan. Ett sådant krig skulle få ödesdigra konsekvenser för hela regionen, eftersom bägge parter i konflikten numera har kärnvapen. Bör inte rådet omedelbart sätta in alla tillgängliga diplomatiska medel, och till exempel skicka dit den höge representanten Javier Solana, för att försöka förhindra ett sådant tragiskt förlopp?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-1568/02 och P-1641/02

(5 november 2002)

1. Rådet delar de ärade parlamentsledamöternas oro över de indisk-pakistanska förbindelsernas tillstånd, och särskilt över det pågående ställningskriget vid demarkationslinjen de senaste månaderna. Rådet håller också med om att ett krig i full skala mellan de båda länderna skulle få katastrofala följder i hela regionen och därutöver.

2. Europeiska rådet i Sevilla den 2122 juni 2002 diskuterade spänningarna mellan Indien och Pakistan samt utfärdade en förklaring där Pakistan uppmanades till ytterligare konkreta åtgärder för att stoppa infiltrationen över demarkationslinjen och hindra terroristgrupper från att operera från

territorium under pakistansk kontroll. Europeiska rådet uppmuntrade Indien till att å sin sida vara redo till ytterligare nedtrappning samt betonade vikten av fria, rättvisa och allomfattande val i Jammu och Kashmir. Europeiska rådet bekräftade också EU:s åtagande att arbeta med Indien och Pakistan liksom med andra i det internationella samfundet och söka efter möjliga förtroendeskapande åtgärder för att avvärja den omedelbara krisen, och att fortsätta uppmuntra de båda länderna att genom en dialog med varandra finna en varaktig lösning.

3. Rådet har vid flera tillfällen, och senast vid sina möten (allmänna frågor) den 10 och 17 juni 2002, diskuterat situationens utveckling. Flera personer på hög nivå, däribland brittiske utrikesministern Jack Straw och kommissionär Chris Patten, har nyligen besökt området. Andra har uppehållit regelbundna telefonkontakter med Indiens och Pakistans ledare. EU har också väckt frågan vid olika möten för politisk dialog på hög nivå, bl.a. med USA, Ryssland, Japan och andra bundsförvanter inom G 8 för att bidra till en samordnad internationell insats.

Slutligen har rådet upprepade gånger i offentliga uttalanden fördömt terroristattackerna i regionen och enträget manat båda sidor att återuppta en dialog syftande till en förhandlingslösning på alla tvistefrågor.

4. Rådet välkomnar de inledande mått och steg som båda länderna nyligen har vidtagit för att avvärja krisen. Genom dessa åtgärder har risken för ett krig i full skala minskat. Rådet välkomnar särskilt de inledande steg som tagits av Pakistan för att slå ned på terrorism över gränsen och Indiens meddelande om åtgärder för nedtrappning som svar härpå.

5. För att bidra till en varaktig lösning av konflikten hade Javier Solana, EU:s höge representant för GUSP, samtal den 26 och 27 juli 2002, i New Delhi och i Islamabad, med den indiska och den pakistanska regeringen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2153/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Mali

Kan kommissionen redogöra för vilka projekt i Mali som godkänts för finansiering med medel ur Europeiska unionens budget under 2001, samt uppge totalbeloppet för investeringarna under detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1643/02

från Hans-Peter Martin (PSE) till kommissionen

(3 juni 2002)

Ämne: Sydtyrolen och utvidgning av EU

Måste provinsen Sydtyrolen i Italien räkna med minskat ekonomiskt stöd i samband med den planerade utvidgningen av EU?

Om så är fallet, på vilka områden?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(29 juli 2002)

Under programperioden 20002006, är provinsen Bolzano särskilt stödberättigad enligt mål 2. Bidraget från strukturfonderna till det programmet uppgår till 32,4 miljoner EUR. Regionen Trentino-Alto Adige är också stödberättigad enligt politiken för landsbygdsutveckling som medfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, och i samband med detta har en summa på 118,67 miljoner EUR tilldelats den autonoma provinsen Bolzano för programperioden 20002006.

Dessa summor kommer inte att ändras före slutet av 2006, trots att utvidgningen förväntas börja innan dess. För perioden efter 2006 har kommissionen startat en bred debatt om framtiden för unionens sammanhållningspolitik genom offentliggörandet av den andra sammanhållningsrapporten i januari 2001. Parlamentet har ägnat sig mycket åt diskussioner i detta ämne och har lämnat ett antal formella yttranden över olika aspekter. Kommissionens förslag beträffande sammanhållningspolitiken, även de som gäller utanför de regioner vars utveckling släpar efter kommer att läggas fram i den tredje rapporten om sammanhållningen som kommer att offentliggöras i slutet av 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1280/02

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Belägringen av Födelsekyrkan i Betlehem

Den 2 april 2002 trängde omkring 230 beväpnade palestinier, bland dem 30 milissoldater, in i Födelsekyrkan i Betlehem för att söka skydd undan israeliska trupper som hade ryckt fram i områdena. Ett stort antal civila palestinier liksom katolska, grekisk-ortodoxa och armeniska nunnor och präster befinner sig fortfarande inne i byggnaderna.

Personerna som hålls instängda i Födelsekyrkan har upprepade gånger beklagat sig över de rådande sanitära förhållandena i byggnaderna. Liken av två palestiniers som sköts av prickskyttar från den israeliska armén har legat i byggnaderna i över en vecka.

På vilket sätt avser EU och i synnerhet den höge representanten för utrikespolitiken agera för att bemöta det mycket allvarliga problem som den militära belägringen av Födelsekyrkan i Betlehem utgör?

Anser inte kommissionen att en förbindelsekanal för grundläggande förnödenheter (såsom mat och läkemedel) till de belägrade bör upprättas genom opartiska internationella garantier?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

Kommissionen skulle vilja hänvisa till det förhållandet att situationen i Födelsekyrkan i Betlehem, med hjälp av företrädare för EU, fick sin upplösning den 10 maj 2002.

När det gäller unionens och i synnerhet den höge representantens inblandning skulle kommissionen vilja föreslå att den frågan vidarebefordrades till rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1998/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Mikronesien

Kan kommissionen ange vilka projekt som för Mikronesiens del har finansierats genom Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp som beviljats landet för 2000 inom samtliga stödberättigade områden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2147/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Liberia

Kan kommissionen redogöra för vilka projekt i Liberia som godkänts för finansiering med medel ur Europeiska unionens budget under 2001, samt uppge totalbeloppet för investeringarna under detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.