ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2862/97 från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Investeringar i kärnkraftverken Rovno och Chmelnitsky i Ukraina

För ett tag sedan beslutade Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling att inte delta i avvecklingen av kärnkraftverken Rovno 4 och Chmelnitsky 2 i Ukraina, eftersom det framkommit vid en undersökning att investeringen inte skulle fylla det minimikostnadskriterium som banken är ålagd att hålla sig till. För närvarande låter Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling genomföra en andra utredning av vilken det skall framgå om avvecklingen av ettdera av kärnkraftverken trots allt uppfyller minimikostnadskriteriet.

Anser kommissionen att också Euratoms lån till avvecklingen av de två kärnkraftverken kommer att falla bort efter beslutet från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling?

Tycker kommissionen som jag att inga nya investeringar i någotdera av de båda kraftverken bör göras innan Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling har beslutat om att bevilja lån för avvecklingen av det?

Ifall Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling skulle dra sig ur samfinansieringen av avvecklingen av ettdera av de bägge kraftverken, kommer kommissionen att följa detta beslut?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (23 september 1997)

De uppgifter kommissionen har tillgång till bekräftar inte att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) har beslutat att inte delta i färdigställandet av kärnkraftverken Rovno 4 och Khmelnitsky 2. Banken undersöker fortfarande de ekonomiska aspekterna av projektet. Kommissionen fortsätter för sin del att förbereda Euratom-lånet till projektet.

Kommissionen står fortfarande fast vid att avtalsmemorandumet om en stängning av kärnkraftverket i Tjernobyl före år 2000 skall genomföras till fullo och kommer givetvis att beakta alla relevanta aspekter i sitt beslut angående projektfinansiering. Häri ingår bland annat i vad mån den nödvändiga kompletterande finansieringen från andra finansieringsinstitut, som t.ex. EBRD, kommer att bli tillgänglig, behovet av att få garantier för att de två reaktorerna färdigställs enligt internationellt godtagbara säkerhetskrav och den övergripande nödvändigheten av att Tjernobylanläggningen verkligen stängs, särskilt mot bakgrund av den rapport som nyligen lades fram av oberoende exporter och som bekräftar att reaktor 3, som för närvarande fortfarande är i drift, inte är i säkert skick.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1144/97 från Leonie van Bladel (UPE) till rådet (24 mars 1997)

Ämne: Surinam - Bouterse - internationell narkotikahandel

Ministerrådets nederländska ordförande har nyligen ombett Brasiliens och Kinas ambassadörer att vidarebefordra ordförandens missnöje med att en diplomatisk beskickning från Surinam under ledning av Surinams före detta diktator Desi Bouterse tagits emot i Brasilien och i Kina. Enligt den nederländska ordföranden kommer detta mottagande att höja Bouterses anseende. I detta sammanhang utgick ordföranden uppenbarligen från att Bouterse i hög grad varit inblandad i den internationella handeln med kokain och från att i synnerhet Nederländerna och Frankrike anser detta vara en belastning för honom.

1. Har den nederländska ordföranden också inför Surinams ambassad i Haag uttryckt sitt missnöje med att Bouterses anseende kommer att stärkas genom de diplomatiska resor han företar? Om svaret på frågan är nekande - varför har Nederländerna inte gjort så?

2. Kan en internationell aktion av det slag som den nederländska ordföranden företagit rättfärdigas så länge som rättssystemet i Nederländerna uppenbarligen inte vill kräva att en internationell häktnings- och eftersökningsorder skall utfärdas mot Bouterse?

3. Med tanke på i hur hög grad Nordfrankrike och särskilt staden Lille med omgivning blivit lidande på den narkotikahandel som Bouterse bedrivit, skulle det inte te sig förståeligare om den nederländska ordföranden både nu och framgent skulle företa sådana diplomatiska framstötar tillsammans med Frankrikes regering?

Svar (7 november 1997)

Ordförandeskapet i rådet har sedan den 1 juli 1997 övertagits av Luxemburg. Frågan om utlämnande mellan en medlemsstat och tredje land ligger för övrigt utanför rådets kompetensområde. Dessutom har de åtgärder som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till i sin fråga inte kommit till rådets kännedom.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2878/97 från Wayne David (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Tyska kolsubventioner

Fortsatt praxis med att tillåta utbetalning av statligt stöd till vissa sektorer av den tyska kolindustrin håller på att leda till en prissättning under kostnadsnivån och subventionering av mindre produktiva antracitproducenter. Detta förfarande står även i strid med de specifika villkoren för beviljande av stöd och de grundläggande principerna i EKSG och EG. Följden är att antracitproducenter i t.ex. Förenade kungariket möts av illojal konkurrens.

Kan kommissionen informera parlamentet om vilka åtgärder den ämnar vidta i frågan?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (1 oktober 1997)

Kommissionen har i ett brev av den 1 augusti 1997 till den tyska regeringen offentliggjort i Europeiska gemenskapens officiella tidning ((EGT C 258, 23.8.1997. )) informerat den tyska regeringen om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88 i Parisfördraget. Detta brev rör de tyska stenkolsföretagens Sophia-Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH försäljning av antracit inom gemenskapen.

Med tanke på rätten till försvar har kommissionen bett Tyskland att inom en månad lämna in rapporter om sådan handel med hänsyn till konkurrenslagstiftningen.

Kommissionen har också tillåtit andra medlemsstater och andra berörda parter att lägga fram sina synpunkter i frågan inom en månad efter offentliggörandet i Europeiska gemenskapens officiella tidning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2770/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Användning av sex meter breda åkerrenar

Vad kan kommissionen föreslå när det gäller möjligheterna att använda sex meter breda åkerrenar och åkerkanter som en del av markuttag?

Det förefaller som om det enligt de gällande bestämmelserna för markuttag krävs en bredd på minst 20 meter, vilket i många fall betyder att systemet inte är praktiskt genomförbart för många mindre lantbrukare.

Finns det någon möjlighet att bestämmelserna för markuttag kan komma att ändras till att omfatta ett utnyttjande av åkerrenar och åkerkanter, och vilken är i så fall den tänkbara tidsramen för sådana ändringar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (15 september 1997)

Kravet på arealuttag har som mål att säkerställa produktionsstyrningen för spannmål, oljeväxter och proteingrödor.

I allmänhet är de skiften som är uttagna de minst produktiva. Minsta bredd har satts till 20 meter för att se till att bara de åkerkanter vars produktivitet naturligt är lägre faller under kravet på arealuttag.

Kommissionen har inte för avsikt att förändra de aktuella bestämmelserna, särskilt inte eftersom de problem för små gårdar som parlamentsledamoten hänvisar till inte förekommer eftersom gemenskapsreglerna undantar små producenter från kravet på arealuttag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2918/97 från Arlene McCarthy (PSE) till rådet (8 september 1997)

Ämne: Undersökning angående antidumpningstullar på oblekt bomull från Indien, Pakistan, Indonesien, Turkiet, Kina och Egypten

Kan rådet, med anledning av den nya undersökningen angående antidumpningstullar på oblekt bomull från Indien, Pakistan, Indonesien, Turkiet, Kina och Egypten, förklara varför det har godkänt en tredje undersökning av detta slag så kort efter det att kommissionens föregående undersökning lades ner - utan att officiellt ha avslutats - till följd av rådets avslag i maj 1997 på de föreslagna tullarna?

Rådet tillbakavisade det föregående klagomålet eftersom det ansåg att tullar skulle göra mer skada än nytta för gemenskapen som helhet. Är rådet inte medvetet om att detta till synes politiska beslut att inleda en ny undersökning endast är till skada och inte till någon nytta alls? Håller rådet inte med om att detta nya, men i grunden identiska, fall inte bara hotar de parter som är direkt inblandade - genom att skapa förnyad osäkerhet under den period som klagomålet behandlas, med risk för mycket större återverkningar i form av fabriksstängningar och åtskilliga uppsägningar inom hela EU:s konfektionsindustri och grossistsektor, om tullarna införs - utan också förslösar en avsevärd del av de europeiska skattebetalarnas pengar?

Svar (10 november 1997)

1. Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att det enligt artikel 5 i rådets förordning nr 384/96 (grundläggande antidumpningsförordning) endast tillkommer kommissionen att avgöra huruvida ett antidumpningsförfarande skall inledas.

2. Enligt de uppgifter som rådet har tillgång till framförde Eurocoton den 26 maj 1997 ett klagomål om importen av oblekt bomullstyg från ett antal tredje länder. Med anledning av detta klagomål beslutade kommissionen i enlighet med artikel 5 i ovan nämnda förordning nr 384/96 att inleda ett antidumpningsförfarande och motsvarande undersökning (yttrandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 11 juli 1997).

3. Det erinras om att en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 6.9 i den grundläggande förordningen om möjligt skall avslutas inom ett år. Sådana undersökningar skall under alla omständigheter avslutas senast inom 15 månader efter det att de har inletts.

4. Rådet avvaktar resultatet av den pågående undersökningen innan det tar definitiv ställning i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2757/97 från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: NASA:s projekt Cassini-Huygens-sonden

Inom ramen för Cassini-Huygens-projektet avser NASA att skjuta upp sonden i rymden i oktober 1997 med hjälp av en Titan-IV-raket med elförsörjning genom plutonium.

1. Känner kommissionen till denna händelse?

2. Erhåller projektet europeiska stöd?

3. Hur bedömer kommissionen uppdragets säkerhetsrisker?

4. Kommer kommissionen att uppmana USA:s regering att istället använda jämförbara alternativ, till exempel solceller?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

Kommissionen känner till den Cassini/Huyghens-uppskjutning som ägde rum i går under amerikansk ledning för att undersöka planeten Saturnus under en fyraårig forskningsperiod (Cassini) och att landa Europeiska rymdorganisationens (ESA) Huyghens-sond på planetens måne Titan.

ESA tillhandahåller Huyghens-sonden (för vilken Daimler Benz Aerospace är huvudsaklig kontraktslutande part) inom ramen för planetutforskningsdelen av ESA:s forskningsprogram. Dessutom deltar Italien på egen hand i den egentliga rymdfarkosten, inom ramen för ett bilateralt avtal med National Aeronautics and Space Administration (NASA), den amerikanska rymdorganisationen. Kommissionen är inte direkt inblandad.

Kommissionen har granskat de föreliggande uppgifter om eventuella risker för projektet, som främst kan uppstå i samband med de generatorer för termoelektricitet från radioisotoper (RTG) som använder den värme som uppstår när plutonium sönderfaller för att generera den ström som krävs ombord. Kommissionen anser att riskerna begränsats till acceptabla nivåer. Det slutgiltiga beslutet om uppskjutning skulle fattas av de amerikanska myndigheterna, och togs av den amerikanske presidenten, och inte av NASA.

ESA:s förvaltning försäkrar kommissionen att solceller inte är något alternativ för strömförsörjning i Cassini/Huyghens-projektet. Detta är av särskild betydelse, eftersom det var solceller som ESA:s och Italien utvecklat gemensamt som nämnts som möjliga alternativ till RTG-tekniken både i USA och i Europa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2995/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (1 oktober 1997)

Ämne: Hagelskador i provinserna Xanthi och Rodopi

De hagelskurar som under de tio sista dagarna av augusti drabbade regioner i provinserna Xanthi och Rodopi, två provinser med stora problem, orsakade särskilt allvarliga skador på säsongodlingar av en storlek på ca 7 000 hektar.

Med hänsyn till att dessa skador, som åtföljer fjolårets katastrofer, har lett till en katastrofal ekonomisk situation för producenterna i de berörda regionerna, ombedes kommissionen att uppge vilka åtgärder den ämnar vidta för att nödvändiga ersättningar skall betalas ut till de drabbade producenterna.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2870/97 och E-2995/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (16 oktober 1997)

Kommissionen beklagar mycket de jordbrukare som fått sin gröda förstörd av hagel. Den har full förståelse för de problem som kan uppstå till följd av en naturkatastrof av denna omfattning.

Det bör emellertid påpekas att gemenskapens budget inte har några instrument till sitt förfogande för att ersätta förlust av skördar eller årsproduktion, vilka är de vanligaste skador som förorsakas av hagelbyar. Om det däremot finns bevis på att byggnader eller kreatur tagit skada i samband med naturkatastrofer, skulle kommissionen kunna undersöka en eventuell ansökan från medlemsstaten inom ramen för strukturfonderna genom en lämplig omfördelning av de finansiella anslagen i gemenskapens stödramar (GSR), men först efter det att medlemsstaten ändrat sina prioriteringar. Ett lämpligt tillfälle för detta vore till exempel granskningen efter halva tiden av gemenskapens stödramar för Grekland.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2015/97 från Nana Mouskouri (PPE) till kommissionen (11 juni 1997)

Ämne: Auktioner i TV-program

Hur ställer sig kommissionen till det faktum att vissa televisionskanaler, framför allt de grekiska, sänder program med auktionsförättningar?

Anser inte kommissionen att sådana program kan skada konsumenternas rättigheter och konsumentskyddet?

Om svaret på föregående fråga är jakande - har kommissionen då några planer på att fastställa rättsliga bestämmelser på europeisk nivå för att reglera detta, eller finns det redan gemenskapsbestämmelser som kan tillämpas på ett effektivt sätt?

Anser inte kommissionen att det i vilket fall som helst vore nödvändigt att vidta särskilda åtgärder i syfte att leva upp till målsättningen om konsumentupplysning som anges i artikel 129a i fördraget?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Parlamentsledamoten hänvisar i sin fråga till vissa typer av program som sänds i Grekland. Kommissionen känner inte till om sådana program sänds i andra medlemsstater.

I frågan lämnas inte tillräckliga uppgifter för att det skall gå att klart avgöra vilken typ av verksamhet det är fråga om. Om denna verksamhet skulle betraktas som köp-TV, skulle den omfattas av direktiv 89/552/EG ((EGT L 298, 17.10.1989. )), senast ändrat genom direktiv 97/36/EG (det s.k. direktivet om gränslös television) ((EGT L 202, 30.7.1997. )). Om så vore fallet, skulle det vara de grekiska myndigheternas ansvar att se till att programleverantörer inom deras rättskipningsområde följer direktivets bestämmelser.

Om verksamheten inte skulle betraktas som köp-TV, skulle den omfattas av grekisk lagstiftning (om auktioner). Om så vore fallet, skulle det vara de grekiska myndigheternas ansvar att se till att programleverantörer inom deras rättskipningsområde följer den grekiska lagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2729/97 från Marianne Thyssen (PPE) till kommissionen (30 juli 1997)

Ämne: Kompensationsbestämmelser för nederländska bensinstationsinnehavare längs med Belgiens och Tyskland gräns

Efter vad som kommit till kännedom kommer i dag den 23 juli 1997 nya bestämmelser att träda i kraft för nederländska bensinstationsinnehavare längs med Belgiens och Tyskland gräns. Dessa bestämmelser skall kompensera innehavarna för den förlust de lidit genom att skatten på bensin höjts i deras land.

Kan kommissionen ge mig besked om huruvida dessa bestämmelser som inte gäller generellt på medlemsstaten Nederländernas hela territorium utan geografiskt är begränsad till gränszonernas står i överensstämmelse med gemenskapens bestämmelser om konkurrens?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (11 september 1997)

De åtgärder som parlamentsledamoten åsyftar skulle kunna utgöra statligt stöd enligt artikel 92 i EG-fördraget och borde, i den mån de inte omfattas av gällande regler för stöd av mindre betydelse ((EGT C 68, 6.3.1996. )), anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 93.3. Kommissionen har emellertid inte fått kännedom om dessa åtgärder. Den undersöker frågan i den berörda medlemsstaten och kommer inte att underlåta att informera parlamentsledamoten om resultatet av denna undersökning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2162/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - metoder för påvisande

1. Vilka system för påvisande skall inrättas för att genomföra den föreskrivna ¨relevanta analysen¨?

2. Vilka metoder kommer antagligen att användas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 och E-2186/97 (28 oktober 1997)

I enlighet med vad som anges i artikel 8.1a i förordning (EG) nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997. )) bör en relevant analys i förekommande fall visa på att vissa egenskaper hos ett livsmedel eller en livsmedelsingrediens ¨skiljer sig i jämförelse med traditionella livsmedel eller livsmedelsingredienser, med hänsyn till erkända gränser av naturliga variationer avseende sådana egenskaper¨. Det kan också påpekas att eventuella tillämpningsföreskrifter beträffande artikel 8 kommer att antas i enlighet med det (kommitté)förfarande som anges i artikel 13.

Frågornas lydelse gör det inte möjligt att veta vilka kontroller den ärade parlamentsledamoten avser. Under alla omständigheter tillämpas de allmänna föreskrifterna i gemenskapslagstiftningen beträffande kontroll av livsmedel.

Vad beträffar de utvärderingar som skall företas i enlighet med artiklarna 4 och 6 i förordning 258/97 anges föreskrifterna för dessa, och särskilt den roll som medlemsstaterna skall ha i förhållande till utvärderingsorganen, i artikel 4.3 och i artikel 6.2-6.4, vilka i förekommande fall kompletteras av artiklarna 7 och 9. Det kan noteras att artikel 4.4 föreskriver att kommissionen skall offentliggöra rekommendationer om de vetenskapliga aspekterna av utarbetandet av de första utvärderingsrapporterna. Dessa bestämmelser kompletteras i förekommande fall av tillämpliga föreskrifter i direktiv 90/220/EEG ((EGT L 117, 8.5.1990. )).

När det gäller analysmetoderna erinras om att artikel 4 i direktiv 93/99/EEG ((EGT L 290, 24.11.1993. ))föreskriver att medlemsstaterna skall se till att valideringen av de analysmetoder som används för offentlig kontroll av livsmedel i möjligaste mån överensstämmer med vissa kriterier i direktiv 85/591/EEG ((EGT L 372, 31.12.1985. )) om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1581/97 från Amedeo Amadeo (NI) till rådet (12 maj 1997)

Ämne: Dublinförklaringen om sysselsättning

Förklaringen betonar ännu en gång sysselsättningsproblemet betydelse. Förklaringen omfattar de huvudsakliga sysselsättningsprioriteringar som gjordes i Essen i december 1994, med särskilda rekommendationer för att förbättra situationen på den europeiska arbetsmarknaden.

Med de mest utsatta grupperna avses arbetslösa kvinnor, arbetslösa ungdomar och långtidsarbetslösa (även om erfarenheten visar att åtgärder för långtidsarbetslösa även om de inte särskilt riktar sig till ungdomar tenderar att gynna ungdomar).

Det är en källa till stor besvikelse att äldre arbetstagare inte tagits med i uppräkningen av de mest utsatta grupperna, som behöver särskilt stöd.

Kan rådet redogöra för skälen till detta? Är det möjligt att korrigera misstaget?

Svar (28 oktober 1997)

Rådet delar inte den ärade parlamentsledamotens uppfattning om att situationen för de äldre arbetslösa har kommit i skymundan i gemenskapens sociala program.

Den ärade parlamentsledamoten vet att den gemensamma strategi för sysselsättningen i Europeiska unionen som lades fram vid Europeiska rådet i Essen och som bekräftades och utvidgades i Dublinförklaringen om sysselsättningen (december 1996) som en av sina prioriteringar har de äldre arbetslösa, och detta genom den åter bekräftade viljan att bekämpa långtidsarbetslösheten. Denna prioritering framgår tydligt av kommissionens meddelande ¨ Insatser för sysselsättningen i Europa - en förtroendepakt¨ och den gemensamma rapport om sysselsättningen som förelades Europeiska rådet i Dublin i december 1996.

Dessutom antog Europeiska rådet i Amsterdam den 16 juni 1997 en resolution om tillväxt och sysselsättning och beslutade att i november hålla ett särskilt toppmöte ägnat åt kampen mot arbetslösheten, vilket bör ge förnyad kraft åt skapandet av arbetstillfällen. Kommissionen och rådet har uppmanats att i samarbete med EIB utarbeta en lägesrapport i ärendet. Andra europeiska institutioner som Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén förbereder också diskussionsinlägg till det särskilda Europeiska rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2385/97 från María Estevan Bolea (PPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Thermie-programmet

Kommissionen har via Thermie-programmet stött den första fasen av projektet Colón-Solar i Huelva i Spanien, som går ut på att producera el genom att med hjälp av nya tekniker använda solvärmeenergi i stor skala tillsammans med gas.

Avser generaldirektoraten XVII och XII, inom ramen för främjandet av förnyelsebara energikällor, vilket är ett av kommissionens prioriterade områden, att stödja den andra fasen i detta och andra liknande projekt?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (16 september 1997)

Kommissionen fäster stor vikt vid utvecklingen av ny teknik inom sektorn förnybara energikällor.

Sedan 1995 har kommissionen inom ramen för åtgärder för främjande av och särskilt stöd till (action de promotion et d'accompagnement specifique - APAS) förnybara energikällor finansierat en teknisk-ekonomisk studie om industriell användning av solvärmeenergi för produktion av elektricitet i medelhavsregionen.

Kommissionen finansierade under 1996 den första fasen av de två demonstrationsprojekten (ett i Spanien och det andra i Grekland) om industriell användning av en kombination av solvärmeenergi och konventionella bränslen för att producera elektricitet.

Eftersom den första fasen fortfarande pågår och de första resultaten ännu inte är tillgängliga, har kommissionen i samråd med Thermie-kommittén satt upp finansieringen av efterföljande faser av dessa projekt på en reservlista.

För att uppmuntra den berörda industrisektorn har kommissionen emellertid beviljat ett ytterligare stöd på 1,2 miljoner ecu till det spanska projektet.

Den slutliga finansieringen av solprojekten kommer att bero på resultaten av det preliminära arbetet samt på resultaten av en teknisk-ekonomisk utvärdering av dessa projekt vilken medlemmarna i Thermie-kommittén har begärt och som kommer att genomföras före utgången av 1997.

Ett förslag till forskningsprojekt lades nyligen fram under Joule-programmet (forskning och utveckling). Det kommer att utvärderas i enlighet med de föreskrivna förfarandena och resultaten kommer att läggas fram för Joule-kommittén för att den skall avge ett yttrande innan kommissionen tar sitt beslut, vilket beräknas ske i oktober 1997.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 082 , 17/03/1998 s. 0026



SKRIFTLIG FRÅGA E-2055/97 från Frode Kristoffersen (PPE) till rådet (18 juni 1997) Ämne: Nationella minoriteter Anser rådet att medlemsstaternas förpliktelser angående att skydda och främja nationella minoriteter skall beaktas i samband med den kommande revideringen av Maastrichtfördraget och detta fördrags tillämpning? Svar (16 oktober 1997) Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till det svar som har avgivits på den skriftliga frågan nr E-1621/97 om minoriteters rättigheter, ställd av Eva KJER HANSEN.