SKRIFTLIG FRÅGA P-0170/98 från Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) till kommissionen (28 januari 1998)

Ämne: Lätta järnvägssystem i Vitoria, San Sebastián och Bilbao och möjlig europeisk medfinansiering

Europeiska gemenskapen främjar på olika sätt offentliga transporter i städer. Under de senaste åren har spårvagnen fått en nytt uppsving som ett effektivt och icke förorenande transportmedel. Flera städer håller på att gå tillbaka till spårvagn eller andra lätta järnvägssystem och de planerar att göra detta inom kort. Den baskiska regeringen har lagt fram ett projekt för ett lätt järnvägssystem i Vitoria, Bilbao och San Sebastián.

Vilka stöd har Europeiska gemenskapen avsatt för spårvagns- eller lättjärnvägsprojekt?

I vilka städer och mer konkret i vilken omfattning har gemenskapen deltagit i finansieringen av sådana projekt?

Kan gemenskapen tänkas delta i finansieringen av sådana projekt som de som den baskiska regeringen tagit fram för Vitoria, San Sebastián och Bilbao?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Sammanhållningsfonden finansierar transportinfrastrukturprojekt i Grekland, Spanien, Irland och Portugal som faller inom tillämpningsområdet för gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet. För att vara stödberättigade måste projekten hänföra sig till de transportnät som anges i dessa riktlinjer eller uppfylla de kriterier som gäller för att bedöma vilka projekt som är av gemensam betydelse, som t.ex. projekt som möjliggör driftskompatibilitet mellan transeuropeiska järnvägssystem eller samtrafik med andra former av transportnät. Projekt som gäller spårvagnar eller snabba tunnelbaneförbindelser är normalt sett inte berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden, förutom när de leder till att tillträdet till de transeuropeiska näten ökar i betydande omfattning.

Sammanhållningsfonden har beviljat Irland 16,9 miljoner ecu i anslag för utbyggnad av snabbtågförbindelser i Dublinområdet (¨Dublin area rapid transit¨) med pendeltåg som förbinder förorterna norr och söder om Dublin. De spanska myndigheterna har lagt fram ett förslag om medfinansiering med medel från Sammanhållningsfonden av ett projekt för utbyggnad av Madrids tunnelbana till Barajas-flygplats. Projektet är f.n. under behandling.

Vad gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) finns ingen exakt förteckning över det finansiella stöd som lämnats av fonden för att bygga ut tunnelbaneinfrastrukturer, eftersom fonden i huvudsak ger stöd genom att medfinansiera operativa regionalprogram som förvaltas under de berörda medlemsstaternas ansvar. ERUF ger i huvudsak finansiellt stöd till denna typ av åtgärder i mål 1-områden. Som exempel kan nämnas utbyggnaden av Atens tunnelbana (färdigställande och utrustning av två nya spår) och tunnelbanebygget i Tessaloniki, utbyggnaden av tunnelbanan i Lissabon (6 nya spår) och medfinansieringen av den ¨lätta¨ tunnelbanan i Dublin.

Vad gäller mål 2-områden kan medfinansiering av åtgärder för kollektivtransport, tätortstransport och tunnelbanetransport komma i fråga endast om dessa åtgärder direkt skapar gynnsammare förutsättningar att delta i näringslivet för vissa samhällen som i annat fall skulle förbli isolerade eller missgynnas. Finansieringen skall begränsas till fasta anläggningstillgångar och får överhuvudtaget inte användas för transportfordon eller täcka driftskostnader. Den mdfinansiering som kan erbjudas av ERUF för den typen av åtgärder får uppgå till högst 30 % av totalkostnaden.

De städer som nämns av parlamentsledamoten omfattas av mål 2-området. De nyss beskrivna urvalskriterierna är följaktligen tillämpliga på de projekt för lätt tunnelbanetrafik som föreslås av den baskiska regeringen. Upplysningsvis kan nämnas att under punkt 4.2 i mål 2-programmet för Baskien rörande perioden 1997-1999 förutses medfinansiering med medel från ERUF av andra tunnelbanelinjen i Bilbao upp till 29,45 miljoner ecu av ett stödberättigat belopp på 98,16 miljoner ecu sammanlagt.