SKRIFTLIG FRÅGA E-2010/99

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(9 november 1999)

Ämne: Associeringssystemen för de utomeuropeiska länderna och territorierna

Europeiska unionen upplever en identitetskris beträffande de utomeuropeiska länderna och territorierna, som endast har förbindelser med fyra medlemsstater (Förenade kungariket, Frankrike, Nederländerna och Danmark).

Europeiska unionen spelar en mycket viktig roll i utvecklingen för de gamla utomeuropeiska länderna och territorierna, som nu är AVS-staterna, men tycks försumma de områden som den anser vara en hybrid av begreppet utomeuropeiska länder och territorier. Osäkerhet om regelsystemen, enhällighetsförfarandet i rådet och artificiella handelsströmmar har till ringa del bidragit till de utomeuropeiska ländernas och territoriernas utveckling, men har i stor utsträckning negativt påverkat den gemensamma marknaden. Detta är en ofullständig uppräkning, som dock belyser de verkliga svårigheterna för dessa länder.

I samband med att Amsterdamfördraget undertecknades uppmanade regeringskonferensen rådet att på grundval av artikel 136 i fördraget ompröva de utomeuropeiska ländernas och territoriernas associeringssystem före februari 2000 med fyra olika mål.

Vilka konkreta inriktningar har kommissionen för avsikt att föreslå rådet för att uppfylla målen beträffande förbättrad ekonomisk och social utveckling, ökning av förbindelserna mellan Europeiska unionen och de utomeuropeiska länderna och territorierna med beaktande av olikheterna i regelsystemen, och förbättrade finansieringsinstrument?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(17 november 1999)

Parlamentsledamoten hänvisar med rätta till förklaringen om utomeuropeiska länder och territorier (ULT) som ingår i slutakten från Amsterdamkonferensen.

Kommissionen har sedan dess genomfört samråd med de fyra medlemsstater som de tjugo ULT lyder under och inom ramen för partnerskapet samrått med de tjugo ULT:s egna myndigheter vilka för första gången samlades på högsta nivå i Bryssel.

De huvudsakliga tankarna bakom detta breda samråd framgår av meddelandet från kommissionen av den 20 maj 1999(1), Reflektioner kring ställningen för de utomeuropeiska länder och territorier som är associerade med EG och riktlinjer för ULT 2000, i vilket kommissionen beskriver ULT och deras status i förhållande till gemenskapsrätten, inleder den grundläggande debatten om en associering av ULT till gemenskapen och anger riktlinjerna för år 2000.

Inom en nära framtid kommer kommissionen att för rådet lägga fram ett förslag som är avsett att från och med den 1 mars 2000 ersätta det associeringsbeslut som nu gäller.

Detta förslag, vilket fortfarande diskuteras, torde i stor utsträckning komma att präglas av de riktlinjer som ULT förespråkar. Det kommer bl.a. att föreslås att ULT:s status skall fastställas tydligare i förhållande till den från fördraget härledda sekundärrätten, att förvaltningsmetoderna för gemenskapens bistånd till ULT avsevärt skall förenklas genom att det sker en större decentralisering till mottagarna i ULT, att samarbetet skall utvidgas till att omfatta nya områden för att ULT skall kunna hantera världsekonomins krav och att ULT:s önskemål bättre skall tillgodoses beträffande den bristande ömsesidigheten i fråga om etableringsregler.

(1) KOM(1999) 163 slutlig.