ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0735/01

från Roy Perry (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2001)

Ämne: Ett mycket snabbt transeuropeiskt nätverk

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade rådet och kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna, när så är lämpligt, underlätta att man, med stöd av EIB, före utgången av 2001 skapar ett mycket snabbt transeuropeiskt nätverk för att sprida vetenskapliga rön och länka samman forskningsinstitutioner och universitet samt forskningsbibliotek, vetenskapliga centrum och så småningom skolor. Tror kommissionen att detta mål kommer att kunna uppnås och vad kan kommissionen anföra till stöd för sin åsikt?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(1 juni 2001)

Det viktigaste steget mot upprättandet av ett europeiskt forskningsnätverk med hög prestanda var inledandet av GEANT-projektet för den europeiska forskningen. Detta projekt inleddes i november 2000 inom ramen för det särskilda programmet för informationssamhällets teknik (IST) och fick gemenskapsstöd på 80 miljoner euro (sammanlagda projektkostnader: 200 miljoner euro).

GEANT medför att Europas Internet-nät för forskning utvidgas till att täcka trettio (mot tidigare 24) länder, och att dess kapacitet ökar sexton gånger jämfört med den tidigare 155 megabits/sekund-tekniken. Man räknar till och med med att i november 2001 ha installerat kopplingar för 2,5 gigabits per sekund mellan elva länder.

Denna europeiska utveckling speglar och kompletterar utvecklingar på nationell nivå genom de nationella näten för forskning och utbildning (NREN). Det europeiska nätet kopplar samman alla NREN i gemenskapen och de associerade staterna. De nationella näten förbättras också ständigt, och främjar sammanlänkningen av forsknings- och utbildningsinstitutioner. Inom ramen för GEANT har en arbetsgrupp inrättats som skall undersöka hur medel från Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle kunna användas för att ytterligare förbättra de europeiska eller nationella nätverken.

Kommissionen stöder dessutom avancerade transeuropeiska provbänkar som främjar utveckling av höghastighetskommunikation (bortom Gigabits-nivån) och GRID-teknik. Här kan nämnas Datagrid-projektet (under ledning av det Europeiska kärnforskningscentret CERN, och med gemenskapsstöd som uppgår till 10 miljoner euro) som bedriver en provbänk där de mest avancerade instituten för högenergifysik i Europa sammanlänkas med den mest avancerade tekniken för data och nätverk med hög prestanda.

Provbänkar för GRID och GEANT är viktiga stöttepelare för initiativet eEurope och utgör livsviktig infrastruktur för det europeiska området för forskningsverksamhet, i överensstämmelse med de mål som fastställts av Europeiska rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0121/01

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till rådet

(24 januari 2001)

Ämne: Bortförande och otillbörligt anhållande av Panikos Tsiakurmas

Den 13 december 2000 bortfördes den grekcypriotiske byggnadsentreprenören Panikos Tsiakurmas då han befann sig på de brittiska basernas område i utkanten av byn Pergamos. Han är sedan dess anhållen av de turkcypriotiska myndigheterna för narkotikainnehav, vilket är en fullständigt falsk anklagelse.

Det bör betonas att Tsiakurmas tidigare är ostraffad och att det inte finns några uppgifter om att han skulle ha varit inblandad i narkotikaaffärer av något slag.

Panikos Tsiakurmas lider dessutom av diabetes. Den ungerske diabetesläkare som FN skickat och som undersökte honom för flera dagar sedan bedömde hans tillstånd som allvarligt och meddelade att Tsiakuras blodsockervärde uppgår till 349 jämfört med normala 100 och att han är utmattad och inte längre kan gå.

Vilka omedelbara åtgärder har rådet för avsikt att vidta för att reagera på denna grymma kränkning av de mänskliga rättigheterna som är likställd med att medvetet beröva en människa livet?

Svar

(10 juli 2001)

Rådet har av de brittiska myndigheterna informerats om bortförandet av Panikos Tsiakurmas från en brittisk bas. Brittiska myndigheter anser att alla omständigheter tyder på att Panikos Tsiakurmas har anhållits olagligt och förts bort från deras östra suveräna basområde.

Frågan har tagits upp av EU:s medlemsstater och Unficyp (FN:s fredsstyrka på Cypern). Storbritannien tog upp denna frågan med både de turkiska myndigheterna och den turkcypriotiska befolkningsgruppen och Grekland med den turkiska regeringen. Rådet uttrycker sin lättnad över att Panikos Tsiakurmas nu har släpps fri men uttrycker farhågor över den fällande domen som inte verkar ta någon hänsyn till bevisen som samlats in av basens polis eller det faktum att han bortförts mot sin vilja från det östra suveräna basområdet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0970/01

från Pere Esteve (ELDR) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: En bedömning av de budgetmedel som anslagits för MEDA-programmet och de finansiella instrument som ingår i EU-strategin för Medelhavsländerna

Vid sitt andra sammanträde i Bryssel den 8 och 9 februari antog det parlamentariska forumet europa-medelhavsländerna en slutförklaring i vilken man uppmanar till genomförandet av en undersökning skall genomföras för att utvärdera partnerländernas förmåga att tillgodogöra sig de budgetmedel som anslagits inom ramen för MEDA-programmet och de finansiella instrument som ingår i den nya EU-strategin för Medelhavsländerna (punkt 33 i slutförklaringen).

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta när det gäller detta krav så att man snarast tar itu med de frågor som väckts av forumet? När tänker kommissionen för Europaparlamentet lägga fram de resultat man får fram med anledning av denna begäran, så att en tilldelning av budgetmedel kan göras på grundval av en uttömmande utvärdering av EU-åtgärderna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(15 maj 2001)

De problem som togs upp vid Europa-Medelhavsforumet behandlas inom ramen för reformen av förvaltningen av kommissionens ekonomiska och tekniska samarbete med tredje land. Denna reform är en av kommissionens viktigaste prioriteringar, vilket bekräftas i kommissionens arbetsprogram för 2001(1). I denna reform ingår upprättandet av den nya byrån för utvecklingssamarbete (EuropeAid) den 1 januari 2001, utveckling av ett mer strategiskt tillvägagångssätt och ett konsoliderat programplaneringsförfarande för tredje land. Dessutom kommer reformen av avdelningarna för yttre förbindelser att leda till en väsentlig ökning av personalen vid kommissionens delegationer, vilket bör bidra till ett snabbare genomförande av det ekonomiska och tekniska samarbetet med tredje land.

I rådets förordning (EG) nr 2698/2000 av den 27 november 2000(2) rörande ändring av rådets förordning (EG) nr 1488/96 införs dessutom ett antal specifika ändringar som kommer att leda till ett effektivare och snabbare genomförande av MEDA-programmet.

Slutligen bör det erinras om att även partnerländerna har en viktig roll att spela i genomförandet av MEDA-programmet. De måste ställa tillräckliga resurser till förfogande för förvaltningen av MEDA. Kommissionen kommer att följa upp detta noga inom ramen för sina bilaterala kontakter med partnerländerna.

Kommissionen kommer att informera om dessa frågor inom ramen för den löpande dialogen med Europaparlamentet, i den årliga MEDA-rapporten och i samband med sin rapportering om genomförandet av reformen av förvaltningen av det ekonomiska och tekniska samarbetet med tredje land.

(1) KOM(2001) 28 slutlig.

(2) EGT L 311, 12.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0680/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(14 mars 2001)

Ämne: Användningen av kemiska vapen i Turkiet och Irak och EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik

Fredagen den 16 februari utförde amerikanskt och brittiskt flyg anfall mot mål i Bagdadregionen i Irak. Det har talats om två döda och tjugo sårade. I byn Hafriya 40 km söder om Bagdad blev två bostäder träffade enligt uppgifter från den irakiska televisionen. I al Rashdiya 20 km norr om Bagdad blev skadorna mer begränsade.

Den brittiske utrikesministern Robin Cook sa att bombningarna var nödvändiga för att upprätthålla flygförbudet i de respektive zonerna i norra och södra Irak. Dessa s.k. flygförbudszoner är nödvändiga för att skydda kurderna i norr och shiiterna i söder. Enligt Cook använde Saddam Hussein kemiska vapen mot kurderna innan flygförbudet i norra Irak infördes, och han kommer att göra detta igen så snart vi ger honom möjligheten.

Cooks ståndpunkt beträffande användningen av kemiska vapen i Irak står i skarp kontrast till medlemsstaternas ståndpunkt vad gäller användningen av kemiska vapen i Turkiet. Rådet har alltså ännu inte uttalat sig angående den turkiska arméns användning av tyska granater med kemisk stridsladdning mot den kurdiska PKK-rörelsen den 11 maj 1999. Emellertid vore det lämpligt att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utveckla ett konsekvent synsätt på kurdproblemet i Irak och Turkiet.

Kommer rådet att vidta de åtgärder som krävs för att få slut på användningen av kemiska vapen mot den kurdiska befolkningen i Turkiet för att uppnå samstämmighet med Cooks ståndpunkt när det gäller användningen av kemiska vapen mot kurderna i Irak? Om inte, varför vägrar rådet att inta en konsekvent hållning vad gäller användningen av kemiska vapen mot, å ena sidan den kurdiska befolkningen i Irak (jfr. utrikesminister Cooks ståndpunkt), och å andra sidan den kurdiska befolkningen i Turkiet?

Svar

(16 juli 2001)

Avseende frågan om kemiska vapen i Turkiet hänvisas den ärade parlamentsledamoten vänligen till svaret på skriftlig fråga nr E-0670/01 om Tyska kemiska vapen i Turkiet. Användningen av kemiska vapen mot kurderna har inte tagits upp i rådet eller några rådsorgan. Rådet har således inte givit något uttryck för sina åsikter i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1225/01

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Utbyggnad av Ferrols hamn (yttre hamn)

Känner kommissionen till att den planerade yttre hamnen i Ferrol kommer att byggas i ett område som skyddas av Natura 2000nätverket?

Känner kommissionen till att officiella organ, fiskesammanslutningarna och icke-statliga organisationer anser att Ferrols yttre hamn innebär ett allvarligt fysiskt, ekologiskt, socialt och arbetsmässigt ingrepp och att projektet inte utgår från ett verkligt behov?

Anser inte kommissionen att projektet bör förkastas och att de europeiska medlen bör dras in?

Kommer kommissionen att försvara Natura 2000området utan att frångå de kriterier eller gränser som fastställs däri, då detta skulle ge ett mycket allvarligt prejudikat som skulle upphäva dess mål och allvarligt äventyra Natura 2000nätverket i Galicien och Spanien?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(26 juni 2001)

Kommissionen har fått kännedom om de uppgifter frågeställaren lämnar genom två klagomål.

Den har kontrollerat att det område där projektet planeras har föreslagits av Spanien som ett område (ES 1110002 Costa Artaba) som bör ingå i Natura 2000nätet i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1). Detta område hyser 28 olika livsmiljötyper som ingår i bilaga I till det direktivet, däribland sju som är prioriterade. Detta område har också identifierats som område av gemenskapsintresse för fåglar (SCI nr 5) enligt inventeringen SEO/BirdLife IBA 98. Området är också viktigt som övervintringsområde för vissa arter av sjö- och vadarfåglar.

Som ett led i undersökningen av dessa klagomål har kommissionen nyligen vänt sig till de spanska myndigheterna för att be om deras synpunkter på dessa uppgifter och mer detaljerad information om projektet.

De enda uppgifter kommissionen har i det här läget är de som har lämnats genom klagomålen. Om frågeställaren kan lämna mer information om detta projekt kommer kommissionen emellertid att undersöka denna noggrant.

Kommissionen kan för tillfället inte uttala sig om huruvida gemenskapslagstiftningen har överträtts eller inte, eftersom den ännu inte har fått de spanska myndigheternas svar (bl.a. om miljökonsekvensbeskrivningen). Så fort kommissionen får denna information kommer den att gå vidare med sin analys för att se till att den tillämpliga gemenskapslagstiftningen följs i det aktuella fallet.

Kommissionen ingriper inte i urvalet av alla enskilda projekt som delfinansieras genom Strukturfonderna och har bett de spanska myndigheterna om kompletterande uppgifter om detta.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1284/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: Direkt EU-skatt

Belgiens premiärminister Guy Verhofstadt efterlyste nyligen en direkt EU-skatt som skulle läggas på alla medborgare. Denna uppfattning stöds av Belgiens finansminister Didier Reynders, som på ett skatteseminarium under belgiskt ordförandeskap den 26 mars 2001 sade att Verhofstadt skulle få möjlighet att ta upp frågan på rådsmötet i Laeken i december.

Budgetkommissionären Michaela Schreyer sade till den danska tidningen Politiken i mars att hon tyckte det var en bra idé och trodde att det skulle få EU-politikerna att känna ett större ansvar gentemot medborgarna. Hon föreslog en skatt som kunde få formen av en skatt på ränta på sparkapital placerat i annat land, eller kunde vara en EU:s CO2-skatt, och tillade att ordföranden Prodi också var intresserad av idén.

1. Kan kommissionen klarlägga om den har några planer på att införa en sådan skatt på EU-medborgarna i någon av de beskrivna formerna eller i någon annan form?

2. Kan kommissionen klarlägga om den har diskuterat frågan vid interna sammanträden eller med medlemmar av den belgiska regeringen?

3. Delar kommissionen budgetkommissionärens uppfattning att en sådan skatt skulle få EU-politikerna att känna ett större ansvar gentemot medborgarna?

4. Vilken ställning kommer kommissionen att inta fram till decembermötet i Laeken, där en direkt EU-skatt kan komma att stå på dagordningen?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Efter de diskussioner som ägde rum i samband med Agenda 2000 antog rådet den 29 september 2000 ett nytt beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). Beslutet kommer att träda i så snart medlemsstaternas parlament avslutat ratificeringsprocessen.

I beslutet föreskrivs (artikel 9) att kommissionen före den 1 januari 2006 skall göra en övergripande översyn av systemet med egna medel vilken vid behov skall åtföljas av lämpliga förslag mot bakgrund av alla relevanta faktorer. Bland dessa faktorer nämns möjligheten att ändra de egna medlens struktur genom att skapa nya autonoma egna medel. I ett uttalande som bifogats beslutet åtog sig kommissionen, på parlamentets begäran, att lägga fram resultaten av översynen före slutet av 2004.

En målsättning skulle kunna vara att ersätta det nuvarande finansieringssystemet för EU:s budget med en eller flera europeiska skatter, utan att därmed öka skattebördan för EU-medborgarna. Kommissionen välkomnar därför alla förslag från medlemsstaterna som kan bidra till att väcka debatt kring dessa frågor. Ett exempel är påpekandena från Belgiens premiärminister nyligen angående Europeiska rådets möte i Laeken som parlamentsledamoten tar upp. Parlamentet uttryckte en liknande uppfattning i sin resolution av den 5 juli 2001 om situationen för Europeiska unionens egna medel 2001.

Kommissionen har ännu inte formellt lagt fram några förslag. Utbyte av åsikter och information i denna fråga skulle kunna äga rum inom ramen för kommissionens vanliga kontakter med den medlemsstat som är ordförande i rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1707/01

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Vägförbindelsen Vic- Olot (Katalonien, Spanien)

Förbindelsen Eje-Olot är en typ av infrastruktur som är jämförbar med en motorväg och som allvarligt hotar ekologiskt mycket värdefulla ekosystem i ett bergsområde med fuktigt

klimat, lokala skogar och växter där förekomsten i många fall utgör den sydliga gränsen för arten. Jordbruksmark i dalar med mycket bördig jord och ett enastående vackert landskap kommer att utsättas för ett avgörande och oåterkalleligt miljöingrepp.

Enligt planerna omfattar sträckningen för denna vägförbindelse även byggandet av Bracons-tunneln som kommer att korsa naturområden som ingår i nätet Natura 2000.

Är kommissionen säker på att för- och nackdelarna som denna infrastruktur medför har utvärderats med hänsyn till alla tänkbara konsekvenser och att hänsyn tagits till den princip om förebyggande åtgärder som skall vara vägledande för alla offentliga arbeten som medför allvarliga ingrepp på miljön och människorna i en region?

Kan kommissionen upplysa om detta projekt kommer att åtnjuta finansiering från Sammanhållningsfonden?

Anser inte kommissionen att direktiven 85/337/EEG(1) om inverkan på miljön och 92/43/EEG(2) och bevarande av livsmiljöer bör tillämpas i detta fall?

Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att se till att gemenskapslagstiftningen för miljöskydd efterlevs i just detta fall?

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(23 juli 2001)

Kommissionen känner till den situation som parlamentsledamoten tar upp.

Faktum är att kommissionen tjänstevägen 1999 inledde ett rättsligt förfarande till följd av den skriftliga frågan E-374/99 från Gutiérrez Diaz(1). Syftet med det var att kontrollera att projektet i fråga följer gällande gemenskapslagstiftning.

I samband med granskningen av ärendet översände de spanska myndigheterna, på begäran av kommissionen, konsekvensbeskrivningen av projektet och informerade om en rad åtgärder för att dämpa konsekvenserna för invånarna, kompensationsåtgärder med avseende på jordbruksmarken liksom om kompensationsåtgärder för flora och fauna, som till exempel finansiering av miljöstudier i området och upprättande av en särskild skyddsplan för floder och områden som påverkas av anslutningen till Braçonstunneln.

Mot bakgrund av detta och på grundval av den information som inkom kunde kommissionen inte fastställa någon överträdelse, varken av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(2), eller av rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(3), och lade ner fallet den 28 mars 2001.

Beträffande en eventuell samfinansiering av sträckan VicOlot med medel från sammanhållningsfonden hänvisas till svaret på den skriftliga frågan E-4162/00 från Knörr Borras(4).

(1) EGT C 341, 29.11.1999.

(2) EGT L 206, 22.7.1992.

(3) EGT L 175, 5.7.1985 och ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.

(4) EGT C 235 E, 21.8.2001, s. 83.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0982/01

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Kommissionens undersökningar av giftigheten hos och strålningsriskerna med utarmat uran

Vilka undersökningar har kommissionen eller Euratom övervägt att genomföra om giftigheten hos och strålningsriskerna med utarmat uran?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0885/01, E-0977/01, E-0978/01 och E-0982/01 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(5 juni 2001)

Kommissionen bjöd in internationella organisationer (Världshälsoorganisationen, FN:s miljöprogram, Internationella atomenergiorganet, NATO) till en rundabordsdiskussion om utarmat uran den 31 januari 2001. Förutom inbjudan har ingen annan korrespondens förekommit. Dessutom informerade kommissionen de andra organisationerna om yttrandet från den expertgrupp som inrättades enligt artikel 31 i Euratomfördraget den 6 mars 2001 och kommissionen informerades om FN:s miljöprograms rapport som kom ut den 14 mars 2001.

Kommissionen hade ingen kontakt med de andra organisationer frågeställaren nämner. Bland det material olika organisationer, särskilt NATO, har bidragit med finns amerikanska handlingar med koppling till miljö- och hälsokontoret (Office of Environmental and Health Sciences) vid det amerikanska försvarsdepartementet.

Informationsflödet om utarmat uran är betydande (i form av exempelvis handlingar och Internet-material). Expertgruppen har undersökt en stor del av detta material och har lagt ned mycket arbete på att identifiera vad som utgör ursprungliga, validerade informationskällor. De viktigaste referenserna till sådana informationskällor finns med i det offentliggjorda yttrandet.

Kommissionen anser att det är i alla organisationers intresse att utbyta information i så stor utsträckning som möjligt, men utan att göra avkall på oavhängigheten i samband med utvärderingen av informationen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0843/01

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Brott mot gemenskapens bestämmelser

Min fråga gäller eventuella brott mot gemenskapens bestämmelser. Kan kommissionen informera mig om de fall då Danmark har stiftat lagar och fattat beslut som kommissionen senare krävt att skall ändras? Om det finns en översikt över dessa kan kommissionen tillhandahålla mig den?

Om det har förekommit tvister mellan den danska lagstiftningen och gemenskapens bestämmelser undrar jag om de gått att lösa bilateralt, eller om man någon gång har varit tvungen att gå till domstolen? Finns det eventuellt en översikt över sätt på vilka man löst eventuella oenigheter?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(23 april 2001)

Överträdelseförfarandena är så många till antalet och av så varierande slag att det inte finns någon förteckning eller något annat sätt att ange i vilka fall medlemsstaterna har behövt ändra sina bestämmelser efter att kommissionen inlett ett överträdelseförfarande.

Vissa indirekta slutsatser kan dock dras av de statistiska uppgifterna om överträdelseförfarandena. Dessa återfinns i årsrapporterna om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning(1). Under tiden 19791999 inleddes cirka 1 300 överträdelseförfaranden mot Danmark. Vid elva tillfällen har EG-domstolen prövat mål om fördragsbrott mot Danmark. I nio fall har kommissionen vunnit. Ett hundratal överträdelseförfaranden pågår för närvarande mot Danmark.

Av överträdelseförfarandena gällde närmare 50 procent underlåtenhet att anmäla nationella genomförandebestämmelser för gemenskapsdirektiv. 10 procent gällde att genomförandebestämmelserna inte överensstämde med direktiven och närmare 40 procent fall av felaktig tillämpning, antingen allmänt eller i enskilda fall, av gemenskapsrätten. Det är främst i de sistnämnda fallen (felaktig tillämpning) som kommissionen ser sig tvungen att uppmana en medlemsstat att ändra sin lagstiftning. I de andra fallen rör det sig om skyldigheten att korrekt införliva gemenskapsdirektiven. Nämnas bör också att omkring 40 procent av ärendena har avslutats redan innan en formell underrättelse behövt skickas, eftersom klagomålet visat sig sakna grund.

(1) För år 1999 se EGT C 30, 30.1.2001.