ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1317/02

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Import av fisk till Polen

Fiskeindustrin i Förenade kungadömet, särskilt den på Shetlandsöarna, nekas för närvarande ett lika omfattande tillträde för sina fiskprodukter till den polska marknaden som den norska fiskeindustrin har garanterats. Importavgifterna på fisk från Förenade kungadömet ligger kvar på samma nivåer, medan Norge enligt ett bilateralt avtal med Polen får generösare tillträde till marknaden.

Kommissionen har nyligen, på gemenskapens vägnar, godkänt ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet med Polen vilket innehåller en gradvis minskning av tullavgifterna på fiskprodukter. Skulle kommissionen kortfattat vilja ange vilka åtgärder man kommit överens om och vilket datum de kommer att träda i kraft?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

Kommissionen bekräftar läget så som parlamentsledamoten beskriver det. Rådet har antagit tilläggsprotokollet om ömsesidiga handelsmedgivanden för fiskeriprodukter mellan gemenskaperna och Polen. I väntan på att de polska interna förfarandena fullföljs kommer de särskilda bestämmelserna om sänkning av tullavgifterna att tillämpas genom autonoma åtgärder. Polen å sin sida kommer också att tillämpa handelsmedgivandena genom autonoma åtgärder till dess att protokollet formellt träder i kraft, vilket kan dröja på grund av utdragna interna förfaranden. Enligt planerna kommer båda parter att börja tillämpa autonoma åtgärder den 1 juli 2002, under förutsättning att de nödvändiga stegen vidtagits.

Nedan följer en kort beskrivning av innehållet i de ömsesidiga åtgärder som man enats om.

- För alla fiskeriprodukter utom sillprodukter skall parterna sänka tullavgifterna i tre lika stora steg: till en början 1/3 av den avgift som tillämpas för mest gynnad nation (MGN), sänkning med ytterligare 1/3 ett år senare, och frihandel två år efter det att åtgärderna trätt i kraft.

- När det gäller sillprodukter skall båda parter sänka tullavgifterna i tre steg: till en början 30 % av den avgift som tillämpas för mest gynnad nation (MGN), sänkning med ytterligare 30 % ett år senare, och frihandel två år efter det att åtgärderna trätt i kraft.

- De tullkvoter som gemenskapen redan fastställt för Polen fortsätter att gälla. Den import till gemenskapen som överstiger kvoterna beläggs med tull enligt ovanstående sänkta nivåer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1235/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(30 april 2002)

Ämne: Dolomiterna Världskulturarv

I sitt svar på min fråga E-1560/01(1) förklarar kommissionsledamoten Wallström på Europeiska kommissionens vägnar att gemenskapen inte är fördragsslutande part i konventionen om världskulturarvet.

Vore det då inte att rekommendera att EU skulle bli fördragsslutande part?

EU har undertecknat konventionen om Alperna. Kunde inte EU då agera för att Dolomiterna skulle erkännas som en del av världskulturarvet?

(1) EGT C 364 E, 20.12.2001, s. 147.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 juni 2002)

Som påpekas i svaret på den skriftliga frågan E-1560/01 från Michl Ebner(1) främjas begäran om att godkänna Dolomiterna som världsarv bäst genom att de medlemsstater som är direkt berörda officiellt stöder detta.

Det finns ingen möjlighet för regionala organisationer för ekonomisk integration, som gemenskapen, att underteckna eller ratificera Unescos (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för världens kultur- och naturarv. Enligt artiklarna 31 och 32 i konventionen kan enbart stater bli part till denna Unescokonvention.

Frågeställaren förslag att gemenskapen skulle bli part till konventionen skulle därför kräva att ett ändringsprotokoll till konventionen antogs av alla dess 167 nuvarande konventionsstater (Liberia, som är den 168:e parten, har ännu inte deponerat sitt ratificeringsinstrument och är därför inte part än). Därefter skulle alla 167 parterna behöva ratificera en sådan ändring innan gemenskapen kunde bli part.

Därför överväger kommissionen inte i detta läge att inleda åtgärder för att bli part till Unescokonventionen.

(1) EGT C 364 E, 20.12.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1807/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(24 juni 2002)

Ämne: Ineffektivt genomförande av kompletterande undervisningsprogram i Grekland

Inom gemenskapsstödramen medfinansieras ett kompletterande undervisningsprogram inom sekundärskolan. Kan kommissionen mot bakgrund av de klagomål som framförts om programmets effektivitet säga mig om den är nöjd med genomförandet av det kompletterande undervisningsprogrammet inom sekundärskolan?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(1 augusti 2002)

Den insats parlamentsledamoten hänvisar till utgör en del av åtgärd 1.2 i det operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning i ramen för gemenskapsstöd 20002006 för Grekland. Syftet med åtgärden är motverka att eleverna misslyckas i skolan eller avbryter sin skolgång med hjälp av alternativa undervisningsformer.

Budgeten för denna åtgärd var 191 395 miljoner EUR för hela perioden. Åtgärden är avsedd för sådana elever i gymnasieskolor eller tekniska skolor som klarar sig dåligt i skolan och som skulle kunna gynnas av kompletterande undervisning för att inte misslyckas med eller avbryta sin skolgång. Man vill också förebygga att de utesluts från arbetsmarknaden.

En granskning av andra årsklassen i alla gymnasieskolor i Grekland visade att antalet elever med dåliga resultat totalt uppgick till 20 % och att antalet i vissa regioner uppgick till 50 % av alla elever.

Eftersom det är fråga om ett så utbrett problem har man beslutat att denna åtgärd hör till dem som skall prioriteras i de operativa programmet. Enligt planerna skall 35 000 elever i gymnasieskolor och tekniska skolor varje år omfattas av åtgärden.

Enligt de bestämmelser som gäller perioden 20002006 skall medlemsstaten varje år överlämna en rapport till kommissionen om hur de olika programmen har genomförts. Denna rapport är kommissionens främsta källa till information om det operativa programmet och särskilt om denna åtgärd.

I mitten av perioden, dvs. 2003, kommer programmet att utvärderas, och då kommer man att få konkreta uppgifter om hur effektiva åtgärderna har varit. Kommissionen kommer då i samarbete med de nationella myndigheterna att bedöma hur effektiv åtgärden varit i förhållande till de resultat som uppnåtts och de mål som fastställts i programmet och dess programkomplement.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1341/02

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(2 maj 2002)

Ämne: Tillgång till information om fiskeripolitiken

Offentliggörandet av den första delen av lagstiftningsreformen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att fördröjas med åtminstone en månad till. Kopior av de förslag som diskuteras har emellertid cirkulerat fritt under ett antal veckor. Många icke-statliga organisationer och branschorganisationer har tydligen tillgång till preliminära utkast medan ledamöter av Europaparlamentet inte officiellt kan komma över kopior av ens de delar av reformhandlingarna som man inte längre förhandlar om. Kommer kommissionens i rättvisans namn med tanke på lika rätt till information och ett meningsfullt samråd med parlamentets ledamöter att formellt se över sina förfaranden när det gäller att ge ut kopior av preliminära utkast till berörda parter, inbegripet parlamentets ledamöter?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-1319/02, P-1325/02 och P-1341/02ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(22 maj 2002)

Kommissionen önskar meddela parlamentsledamöterna att den inte har gett tillgång till eller skickat ut kopior av sina utkast till förslag om reform av den gemensamma fiskeripolitiken vare sig till icke-statliga organisationer, branschorganisationer eller några andra intressenter.

Förslagen till reform av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att offentliggöras när kommissionen antar dem, i enlighet med relevanta regler och förfaranden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1575/02

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(4 juni 2002)

Ämne: Kväveoxidutsläpp från befintliga stora förbränningsanläggningar i Spanien

Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till kommissionen (P-3645/01(1)) om Spanien som inte klarar utsläppsgränserna för kväveoxider från befintliga stora förbränningsanläggningar enligt direktiv 88/609/EEG(2). Kommissionens ansvariga ledamot svarade (den 6 februari 2002) att det inte fanns några nyare uppgifter än från 1996. Kommissionen lovade att jag skulle få uppgifter om utsläppen och hänvisade till direktiv 2001/80/EG(3), där ovanstående regleras och där det fastställs hårdare utsläppsgränser. Miljöorganisationen Ecologistas en Acción, som anmält de höga utsläppsnivåerna, har återigen klagat på utsläppen och lagt fram nya bevis på att Spanien överskrider utsläppsgränserna.

Vad har kommissionen vidtagit för åtgärder till följd av denna anmälan?

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta, och inom vilka tidsramar, för att se till att utsläppsgränserna inte överskrids och att gemenskapens regelverk respekteras?

Har kommissionen lämnat något svar till den miljöorganisation som anmält utsläppen?

(1) Se s. 13.

(2) EGT L 336, 7.12.1988, s. 1.

(3) EGT L 309, 27.11.2001, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 juli 2002)

Spanien har lämnat in nya uppgifter beträffande utsläppen av kväveoxid från befintliga stora förbränningsanläggningar i enlighet med rådets direktiv 88/609/EEG av den 24 november 1988 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar.

Enligt uppgifterna har följande utsläpp skett:

- 1997: 270 kiloton (kt)

- 1998: 231 kt

- 1999: 268 kt

- 2000: 284 kt

Utifrån dessa uppgifter är det tydligt att kväveoxidutsläppen har ökat, så att de överskrider utsläppstaken för 1998 (277 kt) enligt artikel 3.2 i direktiv 88/609/EEG och bilaga 2 till direktivet. Det bör påpekas att direktivet inte innehåller bestämmelser om utsläppstak för de andra åren.

De uppgifter frågeställaren tar upp har bedömts av kommissionen. På grundval av detta har kommissionen sänt ett brev till de spanska myndigheterna för att begära ytterligare information om situationen. Kommissionen kommer att se till att bestämmelserna i ovanstående rådsdirektiv beaktas av de spanska myndigheterna.

Så snart kommissionen fattar beslut i ärendet kommer den klagande att informeras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2032/02

från Giovanni Pittella (PSE) och Massimo Carraro (PSE) till kommissionen

(9 juli 2002)

Ämne: Forskningsanslag

Nyligen blev det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling slutgiltigt antaget.

Att döma av de synpunkter som framförts av Europaparlamentet är det grundforskningen som skall spela den viktigaste rollen och som därför borde förfoga över tillräckliga resurser för att kunna skapa de innovationer som successivt skall införas i olika industriella verksamheter.

Det är ingen tillfällighet att grundforskningens betydelse har insetts av de mest avancerade länderna i detta sammanhang, Förenta staterna och Japan.

Dessvärre har emellertid den nuvarande italienska regeringen, i motsats till den föregående, beslutat att minska anslagen till grundforskning, i strid mot det som sker i övriga medlemsstater i Europeiska unionen, varigenom den allvarligt äventyrar forskningens utveckling.

Kan kommissionen förklara vilka instrument den tänker föreslå medlemsstaterna för att förstärka och utveckla grundforskningen, för att undvika att sådana beslut som de som fattats av den italienska regeringen skall kunna bidra till att vidga den klyfta som finns mellan Europeiska unionen å ena sidan och Förenta staterna och Japan å den andra?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(1 augusti 2002)

I sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer stöd att ges till aktiviteter inom hela spektrumet från grundforskning till tillämpad forskning. Sådant stöd kommer att ges med hjälp av alla programmets olika instrument, bland annat de nya instrumenten spetsforskningsnät och integrerade projekt, som är särskilt lämpliga för stöd till grundforskning som motsvarar instrumentens syften. Dessutom skall en rad andra instrument, som samordningsåtgärder, stöd till forskningsinfrastruktur och Marie Curie-stipendier bidra till det utbyte av forskare och idéer som vanligtvis främjar grundforskning.

För närvarande håller kommissionen på att förbereda ett meddelande om sambanden och samspelet mellan forskning, utbildning och innovation i Europa. Meddelandet kommer särskilt att inriktas på den viktiga roll som universiteten spelar i ekonomin, och i skapandet av ett kunskapsbaserat samhälle. I detta sammanhang kommer man särskilt att beakta grundforskningens bidrag till vetenskaplig kvalitet.

Kommissionen övervakar forsknings- och utvecklingsverksamheten i medlemsstaterna mycket noga och noterar med tillfredsställelse alla insatser för att bidra till skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Bland annat försöker kommissionen hjälpa medlemsstaterna att så långt som möjligt uppnå målet att 3 % av bruttonationalprodukten (BNP) skall satsas på forskning till år 2010 (detta mål fastställdes vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1923/02

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Stadsbilar som drivs med tryckluft

Vilken respons har kommissionen fått på stadsbilar som drivs med tryckluft, med tanke på de möjligheter till nollförorening i städerna som dessa erbjuder?

Kommer kommissionen att samtycka till en offentlig utvärdering av projektet med att bygga en luftbil/taxi i Carros i Frankrike, tillsammans med Europaparlamentets vetenskapliga och tekniska experter?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(9 augusti 2002)

Denna fråga behandlades 1997 i ett europeiskt forskningsprojekt med titeln Automotive Drive Using Pneumatic Batteries with oil/hydraulic interface and fast refilling performances (fordonsdrift med tryckluftsbatterier med olje-/hydraulikgränssnitt och snabb påfyllnadsprestanda) (kontraktnummer BRST-CT97-5084). Projektet lyckades inte uppnå det fastställda målet att skapa ett tryckluftsdrivet fordon med nollutsläpp.

Kommissionen känner till de tryckluftsdrivna fordon som utvecklas i södra Frankrike av Guy Negre och företaget MDI. Redan 1999 demonstrerades Guy Negres arbete och visioner för kommissionen, och kommissionen har också informerats om att det certifieringstest som till en början planerats för första hälften av år 2000 ännu inte har ägt rum.

Kommissionen kan bara bidra till kostnaderna för demonstrationsprojekt om ett konsortium lämnar in förslag som överensstämmer med de regler för deltagande som fastställts i gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Alla behöriga ansökningar som inkommer i samband med en ansökningsomgång granskas av kommissionen i enlighet med klart fastställda regler som garanterar opartiskhet och insyn. Kommissionen bistås i sitt arbete av oberoende experter med sakkunskap inom de berörda områdena. Dessa väljs från en databas som upprättats med hjälp av anbudsförfaranden. Den första ansökningsomgången för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling förväntas offentliggöras i november 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1861/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Säsongarbetares arbetsförhållanden

I ett reportage som sändes i portugisisk TV den 16 juni i år fick tittarna erfara att arbetsgivare inom jordbruket inom de baskiska provinserna i Spanien utnyttjar tillfälliga säsongarbetare från Portugal inom jordgubbsplockning och har dem att arbeta under förhållanden som påminner om rena slaveriet.

I anledning av detta ber jag att kommissionen skall stå till tjänst med följande:

1. upplysningar om sådana fall där arbetstagare från Portugal grovt utnyttjats i de baskiska provinserna under förhållanden som påminner om rena slaveriet,

2. besked om vad kommissionen avser vidta för åtgärder för att få en lösning på problemet.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(23 juli 2002)

1. Kommissionen har ingen specifik information om portugisiska arbetstagares arbets- och levnadsförhållanden, som parlamentsledamotens fråga gäller.

I EG-rätten har dock minimikrav och bestämmelser fastställts beträffande arbetsförhållanden för att ge arbetstagare ett rimligt skydd när det gäller hälsa och säkerhet. Medlemsstaterna ska t.ex. enligt rådets direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden(1) vidta de åtgärder som behövs för att se till att varje arbetstagare får minst 11 tim mars sammanhängande vila per 24-tim marsperiod och att den genomsnittliga arbetstiden per sjudagarsperiod inte överstiger 48 timmar. Medlemsstaterna ska också se till att arbetsgivarna fullgör sin skyldighet att upplysa arbetstagarna om de villkor som gäller anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (rådets direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet(2)). I direktivet om utstationering av arbetstagare (Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster(3)) fastställs vissa arbets- och anställningsvillkor, bl.a. när det gäller minimilön och säkerhet, hälsa och hygien på arbetsplatsen, som måste beaktas i den medlemsstat där den utstationerade arbetstagaren utför sitt arbete. Det föreskrivs också att företag som är etablerade i en icke-medlemsstat inte får behandlas förmånligare än företag som är etablerade i en medlemsstat.

2. Klagomål över brott mot medlemsstaternas lagstiftning om genomförande av EG-rätten i enskilda medlemsstater ska riktas till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.

(1) EGT L 307, 13.12.1993.

(2) EGT L 288, 18.10.1991.

(3) EGT L 18, 21.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0127/02

från Rolf Berend (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2002)

Ämne: Företaget CREAM med säte i Luxemburg

Företaget CREAM (Community Research European Aid Management) med säte i Luxemburg lär mot en ersättning av 100 000 euro plus 1,5 procent i provision om de lyckas, utlova stöd från EU. Företagets kontrakt undertecknas med CREAM EuropeAid. Vid undersökningar via Creditreform visade det sig att företagets affärsidé är att sälja teknisk rådgivning på området avgasteknik med infraröda mätinstrument.

Känner kommissionen till företagets verksamhet? Är denna typ av verksamhet laglig?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(5 april 2002)

Kommissionen har undersökt saken och känner inte till det företag som parlamentsledamoten talar om.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2413/02

från Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen

(7 augusti 2002)

Ämne: Närmare frågor om jordbruksbidragen till drottning Beatrix

Den 18 juli 2002 ställde jag frågor till kommissionen om de bidrag Nederländernas drottning skall ha fått för anläggandet av en olivträdsodling på det nederländska kungahusets lantställe i Porto Ercole i Italien. Sedan dess har kungahuset låtit mig få veta att det handlar om drottningens lantgård i Tavernelle i Italien och jag ber kommissionen att basera sitt svar på mina frågor av den 18 juli på dessa uppgifter.

Som en reaktion på det som stått i pressen om mina frågor har en talesman för drottningen framhållit att hon skall ha försökt vägra ta emot bidragen, men att detta inte kunde komma på fråga eftersom sådana bidrag ges mer eller mindre automatiskt.

1. Kan kommissionen ange enligt vilket förfarande bidragen betalats ut? Hade drottningen kunnat vägra ta emot dem? Finns det bidrag som betalas ut mer eller mindre automatiskt?

2. Kan kommissionen bekräfta att det rörde sig om gemenskapsbidrag och inte om bidrag som utbetalats nationellt och sedan godkänts av Bryssel, vilket gjorts gällande av en talesman för kommissionen den 19 juli i år?

3. Hur mycket pengar per olivträd fick drottningen och hur många olivträd rörde det sig om i hennes fall?

4. Var det frågan om ett engångsbidrag eller har drottningen också under tidigare år fått bidrag för sin olivträdsodling?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Fischler

(9 september 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1433/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Allvarliga brister i genomförandet av forskningsbudgeten för den spanska regeringens ministerium för vetenskap och teknik

Enligt den information som lämnats av den spanska regeringen har det spanska ministeriet för vetenskap och teknik inte utbetalt 70 procent av de budgeterade anslagen för forskningsprojekt år 2001. Kan dessa projekt ha samfinansierats av Europeiska unionen? Om så är fallet, vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att tvinga den spanska staten att uppfylla sina åtaganden?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 juni 2002)

Uppgifterna i frågan räcker inte för att avgöra vilka projekt som skulle ha samfinansierats genom strukturfonderna. Kommissionen ber därför parlamentsledamoten att precisera frågan.

Kommissionen gör en ingående uppföljning av alla insatser som samfinansieras genom strukturfonderna för att kontrollera att de genomförs på ett korrekt och godtagbart sätt. Detta sker bland annat vid uppföljningskommittéernas möten, vid de årliga sammanträdena med förvaltningsmyndigheterna, och vid granskningen av de årliga genomföranderapporterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0653/02

från Mario Borghezio (NI) till rådet

(19 mars 2002)

Ämne: EU-krav på fullständig frihet för Arafat

Efter mordet på den israeliske ministern Zeevi utfärdade den israeliska regeringen en efterlysning av uppdragsgivaren. När denna person sedan togs till fånga av den palestinska myndigheten utgick hela världsopinionen från att Arafats fångenskap var till ända.

Den israeliska regeringen har dock fattat det allvarliga beslutet att fortsätta att hålla Arafat instängd på det begränsade landområdet Ramallah. Detta beslut bidrar inte till avspänning och fred, utan hindrar Arafat från att i full frihet övervaka de palestinska terrorgrupperna och att utöva politisk medling, vilket allmänt anses vara en förutsättning för fred.

Anser inte rådet att den palestinske ledaren om han lovar att övervaka och bekämpa terrorismen omedelbart bör återges fullständig rörelsefrihet, en frihet som inte skiljas från den palestinska myndighetens rätt att utöva fullständig suveränitet på åtminstone en liten del av det palestinska territoriet?

Svar

(27 juni 2002)

Rådet delar den ärade parlamentsledamotens oro. Rådet liksom Europeiska rådet i Barcelona har tydligt klargjort sin önskan att president Arafat skall få åtnjuta full rörelsefrihet. Det är en ståndpunkt som rådet också har klargjort vid sina kontakter med Israels regering, genom ordförandeskapet och den höge representanten.