ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1965/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(5 juli 2001)

Ämne: Tallprocessionsspinnare i Grekland

Känner kommissionen till problematiken kring tallprocessionsspinnare i Grekland? Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att komma tillrätta med problemet och vilka åtgärder planeras?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 september 2001)

Det är sedan länge ett faktum att tallprocessionsspinnaren (Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiff.) orsakar avbarrning av skogsträd i hela den södra delen av Europeiska unionen. Aleppotallen (Pinus halepensis) och lariciotallen (Pinus nigra) är mest drabbade. Angreppen påverkar framför allt skogens tillväxt. Däremot leder avbarrning till följd av angrepp från tallprocessionsspinnaren sällan till att träden dör.

Under hösten och vintern 2000 observerades skador särskilt i närheten av stora städer som Athen och Thessaloniki. Vid den inventering av skogsskadorna som på grundval av gemenskapens nätverk för skogsövervakning genomfördes i Grekland 2000 kunde det utifrån ett stickprov på 422 tallar, utvalda vid 22 olika observationsenheter, konstateras att 29 % av aleppotallarna och 25 % av lariciotallarna var drabbade av tallprocessionsspinnaren.

Det är de lokala myndigheternas uppgift att genomföra växtskyddsåtgärder i skogarna. I Grekland genomfördes under hösten 2000 behandlingar med Bacillus thuringiensis (biologisk bekämpning) och mekaniska behandlingar i de mest drabbade områdena, framför allt inom och i närheten av städer och byar. Behandlingarna kommer att upprepas under hösten 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2420/01

från Baroness Sarah Ludford (ELDR) till kommissionen

(3 september 2001)

Ämne: Angivelse av mervärdesskatt

I vissa EU-länder är det vanligt att priser till exempel på restauranger och för varor i affärer anges exklusive mervärdesskatt. Detta kan leda till förvirring bland resenärer och besökare från andra medlemsstater eftersom det pris som skall betalas inte är detsamma som det angivna priset.

Kan kommissionen ange om det lagts fram några förslag för att uppmuntra medlemsstaterna att kräva att priser skall anges inklusive mervärdesskatt?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(18 oktober 2001)

Ett antal åtgärder har redan vidtagits på gemenskapsnivå för att säkerställa full insyn i fråga om konsumentpriserna. I gemenskapslagstiftningen har det fastställts bestämmelser om grundläggande normer för prismärkning i samtliga medlemsstater. Det viktigaste och senaste exemplet är Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG av den 16 februari 1998 om konsumentskydd i samband

med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter(1). Medlemsstaterna uppmanades genomföra direktivet senast mars 2000. Den fullständiga texten till direktivet (på engelska, tyska och franska) finns på följande adress: http://europa.eu.int/comm/consumers/policy/developments/pric_indi/index_en.html

Momsen är uttryckligen inkluderad i definitionen av försäljningspris och jämförpris i artikel 2 a och b i direktiv 98/6/EG. Direktivet innehåller i artikel 4.1 en allmän skyldighet att ange försäljningspriset och jämförpriset. Endast begränsade och frivilliga undantag är tillåtna, men ingen av dem gör det möjligt att inte inkludera skatter i priserna.

Det är medlemsstaternas skyldighet att genomföra ovannämnda bestämmelser.

(1) EGT L 80, 18.3.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2308/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(20 juli 2001)

Ämne: Hälsoeffekter av sulfiter i vin

Känner kommissionen till de medicinska rön som visar på att höga halter av sulfiter kan orsaka negativa reaktioner för vissa personer, särskilt för vissa astmatiker?

Anser kommissionen att en märkning av vin skall införas på grundval av hälsoeffekter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 september 2001)

Jag vill hänvisa parlamentsledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-2200/01 från Chris Davies(1).

(1) Se s. 78.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2117/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Raps

Vad tänker kommissionen göra för att befrämja användningen av oljeväxten raps, som ju är en förnybar energikälla och som redan används av ett bussbolag i Toulouse, i hela Europeiska unionen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(26 september 2001)

Kommissionen har, inom ramen för gemenskapsprogrammen, särskilt femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) och programmet för främjande av förnybara energikällor (Altener), stött projekt avseende produktion av biobränslen, samt dess användande i kollektivtrafiken. Biodiesel, framställd från raps, är en del av de standardiseringsmandat som finansieras inom ramen för programmet Altener som europeiska standardiseringsorganet (CEN) håller på att utarbeta för kommissionen.

Kommissionen står fast vid sin avsikt att främja användandet av biobränslen inom transportområdet, inbegripet biodiesel framställd från raps och andra grödor, utöver det stöd som ges inom ramen för gemenskapsprogrammen.

För detta ändamål håller ett meddelande på att förberedas om en strategi på medellång och lång sikt för alternativa motorbränslen, åtföljt av två förslag till direktiv, ett om en minimiandel biobränsle av den totala mängden bränsle som säljs på den europeiska marknaden, och det andra om möjligheten av en skattereducering på biobränslen.

Meddelandet bör antas av kommissionen under fjärde kvartalet 2001 i enlighet med kommissionens arbetsprogram för 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2462/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(11 september 2001)

Ämne: Utrotningen av språk i hela världen

Olika undersökningar visar att mer än hälften av de 6 800 språk som talas i världen kommer att ha dött ut fram till år 2100 om den nuvarande takten fortsätter. Dessa framtidsperspektiv är dramatiska, och till och med värre än dem som man förutspår för antalet utrotningshotade växter. Vad gör EU för att denna allvarliga kulturella utarmning, som drabbar såväl de berörda folken som hela mänskligheten, skall kunna förhindras och lindras?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2462/01 och E-2464/01ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(17 oktober 2001)

I artikel 151 (f.d. artikel 128) i EG-fördraget bekräftas vikten av medlemsstaternas kulturella mångfald, och det betonas att denna mångfald utgör alla européers gemensamma kulturarv.

Europeiska unionens och Europarådets gemensamma initiativ att utse år 2001 till Europeiska året för språk (till grunden för detta initiativ ligger artiklarna 149 och 150 (f.d. artiklarna 126 och 127) i EG-fördraget) har sitt ursprung i samma vilja att ge en positiv bild av den europeiska språkliga mångfalden och att göra alla europeiska medborgare uppmärksamma på denna gemensamma rikedom.

Vad däremot gäller språkens ställning i medlemsstaterna är det medlemsstaterna själva eller deras offentliga myndigheter som har befogenhet att besluta i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1993/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(6 juli 2001)

Ämne: Snedvridningar på marknaden när det gäller försäljning av flygbiljetter för resor inom EU

Känner kommissionen till att vissa flygbolag, för resor inom Europeiska unionen, endast säljer biljetter till nedsatta priser i ursprungslandet eller landet för resans destination men inte i de övriga tretton EU-länderna? Kan kommissionen förklara hur den kan tillåta denna snedvridning av marknaden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1993/01 och E-1994/01ingivet av Loyola de Palacio och Mario Monti för kommissionen

(29 oktober 2001)

Kommissionen skulle först och främst vilja försäkra parlamentsledamoten om att den är synnerligen uppmärksam på affärsmetoder som syftar till att dela upp den inre marknaden på konsumenternas bekostnad.

Parlamentsledamotens frågor rör två typer av fall:

(a) Vissa flygbolag har nedsatta priser på flygresor med anslutningsflyg för att locka passagerare till deras medellånga och långa flygsträckor. På så sätt kan en flygresa från Amsterdam till New York vara dyrare än en flygresa från Frankfurt till New York med byte i Amsterdam.

(b) Vissa flygbolag reserverar sina lägsta priser bara till vissa medlemsstater. Exempelvis kan lägsta pris på en sträcka mellan två städer bara vara disponibel i medlemsstaten man reser från eller i medlemsstaten man reser till (eller bara i en medlemsstat i fall det rör sig om en inrikesresa). Det skulle inte vara möjligt att köpa samma biljett till samma lägsta pris i en annan medlemsstat.

Den första affärsmetoden avser särskilda produkter. I exempel (a) ska en passagerare resa från Amsterdam till New York och en annan från Frankfurt till New York. Ett flygbolag strider inte mot konkurrensreglerna om det på egen hand beslutar att sätta olika priser på olika produkter.

I exempel (b) däremot har olika priser satts på samma service. Sådana affärer kan, under vissa omständigheter, strida mot gemenskapens konkurrensregler, särskilt mot artiklarna 81 och 82 (f.d. artiklarna 85 och 86) i EG-fördraget. Detta skulle vara fallet om flygbolaget i fråga hade en dominerande ställning på den berörda marknaden. Detta skulle också vara fallet om affärsmetoden i fråga direkt eller direkt hade sitt ursprung i ett horisontalt avtal genom vilket ett flygbolag hindrat sin agent att sälja en biljettkategori utanför den medlemsstat där bolaget har sitt säte.

Kommissionen kontrollerar med stort intresse all information som den får rörande detta ämne.

Kommissionen planerar också att ta itu med dessa frågor inom ramen för den undersökning som skall genomföras på tioårsdagen av ikraftträdandet av det tredje avregleringspaketet för flygtransporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2631/01

från Cecilia Malmström (ELDR) till kommissionen

(27 september 2001)

Ämne: Ang. språkåret 2001

År 2001 har utsetts till det Europeiska språkåret av EU och Europarådet. Språkåret är tillägnat alla språk som talas i Europa. Projekt som får bidrag från Europeiska kommissionen under språkåret omfattar förutom de elva officiella EU-språken även isländska och norska, andra nationella språk som iriska och luxemburgska, många regionala språk och minoritetsspråk, klassiska språk och teckenspråk.

Av någon anledning ges dock inget stöd till språket esperanto. Esperanto skapades år 1887 med tanken att, utöver alla andra språk, skapa ett nytt artificiellt gemensamt språk. Eftersom inget folk har esperanto som modersmål skulle alla ha samma utgångsläge. Hundratusentals människor i Europa talar esperanto idag.

Med anledning härav vill jag ställa följande fråga till kommissionen: Varför är inte esperanto inkluderat i språkåret 2001?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(9 november 2001)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om inrättande av Europeiska språkåret 2001(1) fastställs att de planerade åtgärderna kommer att omfatta de officiella gemenskapsspråken samt iriska, luxemburgska och andra språk som enligt medlemsstaterna skall omfattas av detta beslut. I praktiken har inga medlemsstater begränsat antalet språk som man kan få bidrag till inom ramen för detta initiativ. Projekt som rör esperanto eller andra artificiella språk bedömdes på samma grunder som andra projekt. Antalet ansökningar som rörde sådana projekt var dock mycket litet och inga av dessa projekt fanns med bland de utvalda.

(1) EGT L 232, 14.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2199/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(23 juli 2001)

Ämne: Markkvalitet och bioavfall

Kommissionen har offentliggjort två utkast till förslag till direktiv om biologisk bearbetning av bioavfall, men nu har det antytts att detta arbete kan komma att ersättas och att man istället skall utarbeta ett förslag till direktiv om markkvalitet.

Kan kommissionen redogöra för sina tankar om hur den vill utveckla politiken inom dessa områden samt för sina prioriteringar och sin tidsplanering för offentliggörande av ytterligare utkast och slutliga förslag?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(24 september 2001)

I och med antagandet av sitt meddelande om Europeiska gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram 20012010: Vår framtid vårt val(1) fastslog kommissionen en rad prioriterade åtgärdsområden för miljön. Ett av dessa områden handlar om hur man kan förbättra markskyddet i gemenskapen. Kommissionen är i färd med att utarbeta ett meddelande om markskydd som kan komma att antas under första hälften av 2002. För närvarande finns få gemenskapsåtgärder som specifikt gäller markskydd (t.ex. direktivet om avloppsslam)(2), och på gemenskapsnivå finns få uppgifter om markens tillstånd. I det planerade meddelandet kommer man att ta upp frågor om markens funktioner, nedbrytning och aktuella strategier. Dessutom kommer man att redogöra för en rad alternativ för framtiden som skall diskuteras med parlamentet, rådet och berörda parter.

(1) KOM(2001) 31 slutlig.

(2) Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket, EGT L 181, 4.7.1986.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2327/01

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Djurförsök inom ramen för det sjätte ramprogrammet

I sitt förslag till det sjätte ramprogrammet verkar kommissionen ha ignorerat sina rättsliga förpliktelser enligt fördragets protokoll om djurskydd samt det faktum att Europaparlamentet och EU-medborgare uttryckt en växande oro över den långsamma utvecklingen av alternativ till djurförsök för att bedöma de toxikologiska riskerna med kemikalier.

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att ändra det sjätte ramprogrammet och se till att ekonomiska resurser görs tillgängliga för forskning i syfte att utveckla toxikologiska tester som inte utförs på djur?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(29 oktober 2001)

Inom ramen för förberedelserna av gemenskapens nya ramprogram 20022006 för forskning, teknisk utveckling och demonstration antog kommissionen den 30 maj 2001 förslag till de särskilda programmen(1).

Utvecklingen av nya in-vitro testmetoder i syfte att ersätta djurförsök nämns där uttryckligen som forskningsprioritering under punkt ii) i det prioriterade tematiska området 1.1.1 Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa (s. 199).

Dessutom nämns på flera ställen i förslaget i allmänna ordalag att man måste ta hänsyn till djurens välbefinnande, vilket gäller all verksamhet i det nya ramprogrammet (fotnot 1, s. 198).

Rubriken Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov(3) gäller politikorienterad forskning. På grund av den flexibilitet som är möjlig på detta område kan forskningen även komma att omfatta alternativ till djurförsök.

Gemensamma forskningscentret (GFC) kommer även fortsättningsvis att validera dessa tester, som för närvarande genomförs vid ECVAM (Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder). Dessutom kommer Europeiska kemikaliebyrån, GFC och generaldirektoratet för miljö att även fortsättningsvis försöka öka erkännandet av alternativa metoder i lagstiftningssammanhang.

I kommissionens vitbok om en strategi för den framtida kemikaliepolitiken(2) bekräftas att kommissionen är bunden att följa lagstiftningen om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. I vitboken fastställs som åtgärd 3 F att man skall satsa på forskning om utveckling och validering av alternativa metoder både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, och förbättra den information av betydelse som kan erhållas från försöken utan att samtidigt öka antalet djur som används.

Mot denna bakgrund verkar det som om ledamotens fråga på ett omfattande sätt besvaras i förslagen till de särskilda programmen. Kommissionen kommer att fortsätta med sitt politiska arbete för att begränsa, förfina och ersätta djurförsök med andra metoder.

(1) EGT C 240 E, 28.8.2001.

(2) KOM(2001) 88 slutlig.

(3) EGT C 240 E, 28.8.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2188/01

från Sérgio Marques (PPE-DE) till kommissionen

(23 juli 2001)

Ämne: Finansiellt genomförande av gemenskapsstödramen för Portugal

Den 3 maj 2001 godkände rådet och Europaparlamentet en överföring till perioden 20022006 av de strukturfondsanslag som inte godkändes under 2000 och som inte kunde överföras till budgetåret 2001. På grund av den försening som uppstod i samband med godkännandet av vissa program som samfinansieras av strukturfonderna kunde ett belopp på 6 152 miljoner euro av anslagen för 2000 varken godkännas eller överföras till 2001. Av det belopp på 26 297 miljoner euro som tagits upp för budgeten för 2000 godkändes knappt 12 107 miljoner euro och 8 038 miljoner euro överfördes till budgetåret 2001.

Budgetförordningen för 20002006 begränsar denna typ av överföringar till de anslag som inte utnyttjades 2000. Skulle kommissionen, med tanke på att de anslag som inte godkändes under tidigare år inte längre kan tas upp i budgeten, besvara följande frågor:

1. Vilken var genomförandenivån för gemenskapsstödramen för Portugal under 2000 och under första hälften av 2001?

2. Om det finansiella genomförandet för gemenskapsstödramen för Portugal skulle visa sig vara lägre 2001, vilka konsekvenser kommer detta att få? Kommer Portugal att förlora de belopp som inte utnyttjades 2001?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Genomförandenivån av de åtagandebemyndiganden inom gemenskapsstödramen (GSR) för Portugal under år 2000 och 2001 var 100 %, då alla program i ovan nämnda GSR blev antagna och godkända. Åtagandena uppgick till 3 202 miljoner euro för 2000 och 3 125 miljoner euro för 2001. Betalningarna uppgick till 1 337 miljoner euro för 2000 och 254 miljoner euro till och med 20 juni 2001. Den första utbetalningen, på 1 378 miljoner euro, betalades ut i sin helhet för alla program.

Det är ännu alltför tidigt för att uttala sig om hur långt arbetet har framskridit från det faktiska påbörjandet av ovan nämnda GSR. Vid övervakningskommitténs sammanträde den 6 juli 2001, informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att genomförandet av programplaneringen för 2000 uppgick till 28 % den 30 juni 2001. Dessa myndigheter beräknar ett fullständigt genomförande till slutet av 2001.

I rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelserna för strukturfonderna(1) garanteras att det skall göras åtaganden för gemenskapens anslag för varje antaget program, oavsett framsteg i detta programs framskridande under ett givet år. Det finns alltså ingen direkt risk för att anslaget går förlorat som parlamentsledamoten antydde i sin fråga. Däremot skulle eftersläpningar i programmens genomförande kunna resultera i förlust av anslaget för de berörda programmen, som ett resultat av tillämpningen av automatisk frigörande: denna regel tillämpas när ansökan om utbetalning lämnas in till och med årsslutet n+2, inklusive den första utbetalningen, och innebär att det åtagandet som gjorts under året n och de tidigare åren inte tas i anspråk fullt ut.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2727/01

från Bernd Lange (PSE) till kommissionen

(5 oktober 2001)

Ämne: Avfallshantering i Chalkidiki i Grekland

Jag har fått upplysning om möjliga brott mot gemenskapens miljöskydds- och hygienbestämmelser i grekiska Chalkidiki. Där skall regelbundet gödselvatten tippas i öppna havet i närheten av badstränder. Likaså skall där gödselvatten tillsammans med olika sorters avfall dumpas i uttorkade flodbäddar.

Känner kommissionen till dessa händelser? Om så är fallet: Vilka åtgärder kommer att vidtas?

Om kommissionen inte har någon kännedom om detta, planerar den att genomföra en undersökning?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

Vattenkvaliteten i området Chaldiki i Grekland övervakas i enlighet med badvattendirektivet(1). Över hela badsäsongen utvärderas vattenkvaliteten på 75 platser utmed stranden. Enligt dessa mätningar har vattenkvaliteten varit utmärkt på alla mätpunkter sedan 1993.

Kommissionen känner inte till några fall där avloppsslam eller avfall skulle ha släppts ut i havet eller dumpats i torra flodbäddar. Kommissionen skulle vara tacksam över ytterligare uppgifter om sådana aktiviteter (tidpunkt, plats och mängd). Med sådana uppgifter skulle kommissionen vara i en bättre position för att ta upp frågan med de lokala myndigheterna.

(1) Rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten, EGT L 31, 5.2.1976.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2037/01

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Militära operationer i Västra Papua

Vet kommissionen att indonesisk polis och säkerhetstrupper allt oftare genomför aktioner i den indonesiska provinsen Västra Papua (Irian Jaya), bland annat i Manokwari som styrs av en förmyndarregering?

Vet kommissionen att fyra personer med visshet dödades i Nabire i en konflikt mellan lokala invånare och ett skogsbolag, varvid de indonesiska säkerhetstrupperna och polisen ingrep, och att ännu fler papuaner har dött på ett oklart sätt.

Kan kommissionen ange vad den kommer att göra för att den indonesiska regeringen skall upphöra med de militära aktionerna och brotten mot de mänskliga rättigheterna, eftersom de militära aktionerna även strider mot president Wahids löfte att inleda en politisk dialog om Västra Papua?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(5 september 2001)

Kommissionen är informerad, både genom sina egna källor och genom rapporter i media, om den pågående konflikten i Irian Jaya/Västra Papua, i synnerhet säkerhetsstyrkornas operationer i denna indonesiska region.

Problemen avseende våldsamma oroligheter i olika regioner och strukturella ekonomiska och sociala problem diskuteras ofta med Indonesiens regering, vid alla lämpliga tillfällen och på olika nivåer. Samtidigt har kommissionen kontakter med företrädare för den lokala befolkningen i Irian Jaya/Västra Papua.

Förhoppningen är att Indonesiens parlament inom kort kommer att behandla förslag gällande en betydande autonomi för denna region. Under tiden avser kommissionen att inrikta sitt arbetsprogram för utvecklingssamarbete för perioden 20022004 på ett antal olika regioner, däribland Irian Jaya/Västra Papua, inom verksamhetsområdena hälso- och sjukvård, utbildning och förstärkning av institutioner.