SKRIFTLIG FRÅGA E-4050/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(9 januari 2001)

Ämne: Stödundervisning på grekiska gymnasier

På stödundervisningen i de högsta klasserna på det grekiska gymnasiet har man lektioner av samma typ som inom den privata extraundervisningen och den sker utanför ordinarie lektionstid. Syftet är

att få bukt med misslyckade studieresultat enhetsgymnasiet för att göra det möjligt för eleverna att fortsätta och fullborda sina studier. Projektet finansieras av åtgärd 1.2 om enhetsgymnasium, inom delprogram 1, allmän och teknisk utbildning i handlingsprogrammet. Programmet kan inte anses särskilt kostsamt, om man beaktar antalet elever som har deltagit i det, men även när det gäller utnyttjandegraden. Det är även ständigt efterfrågat av eleverna, särskilt av dem som kommer från familjer med låg inkomst eller som bor i avlägset belägna områden.

1. Känner kommissionen till vad det beror på att eleverna inte utnyttjar programmet och vilka åtgärder föreslår den för att det skall bli mer tilldragande och effektivt för eleverna?

2. Finns det liknande stödåtgärder för elever i syfte att bekämpa misslyckade insatser i skolan i andra medlemsstater? Om så är fallet, vilka är det som undervisar och i vilket förhållande står dessa lärare till dem som undervisar i skolorna? Anser kommissionen att denna verksamhet samtidigt medverkar till att bekämpa arbetslösheten bland lärarna?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(8 mars 2001)

Inom ramen för det operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning i gemenskapsstödramen för Grekland 19941999 har man ur Europeiska socialfonden bekostat stödundervisning till gymnasieelever.

Kurserna startades som pilotverksamhet i mars 1998 som stöd till utbildningsreformen (dvs. inrättandet av enhetsgymnasium, avveckling av inträdesprov till högskolor) och för att minska misslyckad skolgång och avhopp. Under läsåren 1998-1999 och 19992000 utvidgades åtgärden till fler ämnen, klasser och elever och omfattade även teknisk och yrkesinriktad utbildning.

Under denna tid och enligt information från det grekiska utbildningsministeriet omfattade åtgärden uppskattningsvis 140 000 elever, den sammanlagda kostnader utgjorde 23 miljoner euro och antalet deltagande lärare var cirka 23 000.

Beträffande frågan hur attraktiva kurserna är uppskattar man att cirka 8 % av eleverna hoppade av stödundervisningen under läsåret 19992000. Problemet gäller främst storstäder. Antalet deltagande elever minskade inte på öarna, i isolerade regioner ooch inom kvällsundervisningen.

Genomförandet av åtgärden hittills har bedömts i en extern utvärdering av det operativa programmet och av projektets vetenskapliga kommitté, och ett antal förbättringar har föreslagits vad gäller undervisning, förvaltning och organisation. Dessa förbättringar kommer att beaktas under den nya programperioden 20002006. Dessutom kommer man att anstränga sig att bättre rikta in den nya stödundervisningen för att undvika misslyckad skolgång och minska avhoppen, särskilt i mindre gynnade regioner. I detta syfte avser utbildningsministeriet utarbeta särskilda läromedel, förbättra lärarutbildningen och på ett bättre sätt använda ny nätverksteknik. Ministeriet anser att dessa åtgärder kommer att bidra till att göra stödundervisningen mer attraktiv för eleverna och även mer effektiv.

Insatser i andra medlemsstater för att åtgärda misslyckad skolgång samt egenskaperna i deras utbildningssystem skiljer sig medlemsstaterna emellan och är svåra att jämföra. Kommissionen kommer dock att inom ramen för samarbetet med medlemsstaterna uppmuntra Grekland att beakta internationell erfarenhet och bra metoder.