SKRIFTLIG FRÅGA E-2386/02

från Brice Hortefeux (PPE-DE) till kommissionen

(2 augusti 2002)

Ämne: Risker med direktreklam för vissa läkemedel

Frågeställaren tillåter sig att inrikta kommissionens uppmärksamhet på avsikten att ändra gemenskapslagstiftningen så att det skulle bli tillåtet med direktreklam till konsumenterna för vissa receptbelagda läkemedel.

Men erfarenheter från Förenta staterna på detta område bör tjäna som en varningssignal inför vad som kan hända i Europa. Enligt en nyligen gjord undersökning i Förenta staterna har nämligen direktreklamen en vilseledande effekt på allmänheten, så att folk i stor skala börjar använda nya och dyrbara produkter, som ofta inte alls är effektivare än de billigare alternativen och detta leder till att inflationen i fråga om läkemedelskostnader fördubblas. Något liknande har också iakttagits på Nya Zeeland, det enda övriga land där det är tillåtet med sådan direktreklam till konsumenterna.

Har inte kommissionen mot bakgrund av detta tänkt på att det banar väg för ökade kostnader och onödig användning av läkemedel i Europa, enligt amerikansk modell, om direktreklam tillåts?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 september 2002)

Läkemedel skiljer sig från de flesta andra produkter i så måtto att de ur folkhälsosynpunkt inte bör användas så mycket som möjligt, utan så lite som möjligt.

Enligt artikel 88.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel(1) ska medlemsstaterna förbjuda reklam riktad till allmänheten för läkemedel som är receptbelagda.

Kommissionens förslag om att ändra den befintliga läkemedelslagstiftningen(2) berör inte det stränga förbudet mot reklam till allmänheten för receptbelagda läkemedel. Kommissionen känner mycket väl till erfarenheterna av direktreklam till konsumenterna i andra länder och har inte för avsikt att agera i den riktningen.

De ändringar som kommissionen har föreslagit av artikel 88 i direktiv 2001/83/EG rör information och inte reklam. Denna distinktion är viktig eftersom information ska tjäna patienternas syften, medan reklam ska främja försäljning av produkten och tjäna läkemedelsindustrins syften.

I förslaget räknar man med ett pilotskede då läkemedelsindustrin under strikta villkor tillåts att direkt sprida viss information till allmänheten om några receptbelagda läkemedel. Dessa villkor måste överensstämma med principerna för väl fungerande informationsförmedling och måste kontrolleras av Europeiska läkemedelsmyndigheten i London innan informationen släpps ut till allmänheten.

Syftet med förslaget är uteslutande att främja patienterna och deras behov av bättre information. Detta syfte framgår tydligt av att kommissionens förslag i nuläget begränsas till att gälla tre specifika sjukdomsgrupper (diabetes, förvärvad immunförsvarsbrist (aids) och astma). Alla tre är långvariga kroniska sjukdomar där det finns ett specifikt patientbehov av information. Dessutom tar patienter som lider av dessa sjukdomar oftast redan särskilda mediciner. Därför kommer förbättrad information att gynna patienterna, samtidigt som det inte väntas öka eller skapa ett behov av dessa läkemedel.

(1) EGT L 311, 28.11.2001.

(2) EGT C 75 E, 26.3.2002.