SKRIFTLIG FRÅGA E-2286/98

från Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till rådet

(28 juli 1998)

Angående: Det bilaterala handels-, utvecklings- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Sydafrika

I slutet av april 1997 blev Sydafrika den 71:a medlemmen av Lomékonventionen. Sedan dess förhandlar Europeiska unionen och den sydafrikanska regeringen emellertid om ett bilateralt handels-, utvecklings- och samarbetsavtal. Dessa samtal skulle i normala fall varit slutförda vid 1998 års mitt. Det nya avtalet skall ersätta GATT-preferenssystemet (allmänna preferenssystemet) som föreskriver lägre importtullar för vissa sydafrikanska produkter med en asymmetrisk frihandelszon.

Jag skulle gärna vilja få svar på följande frågor från rådet:

1. Vilka sydafrikanska produkter är för närvarande belagda med tull eller andra pålagor från Europeiska unionens sida?

2. Vilka sydafrikanska produkter kommer att vara belagda med tull eller andra pålagor från Europeiska unionens sida även enligt det bilaterala handels-, utvecklings- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Sydafrika?

3. Vilka produkter från Europeiska unionen är för närvarande belagda med tull eller andra pålagor från Sydafrikas sida?

4. Vilka produkter från Europeiska unionen kommer att vara belagda med tull eller andra pålagor från Sydafrikas sida även enligt det bilaterala handels-, utvecklings- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Sydafrika?

5. Hur långt har förhandlingarna om det bilaterala handels-, utvecklings- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Sydafrika framskridit?

6. Hur många förhandlingsomgångar (med vilka deltagare, var, när och om vilka frågor) har genomförts sedan de bilaterala förhandlingarna inleddes?

7. När planerar man att genomföra den avslutande förhandlingsomgången (med vilka deltagare och var) om det bilaterala handels-, utvecklings- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Sydafrika?

8. Vilka konsekvenser får frihandelsavtalet för regionen Södra Afrika enligt den övergripande studie som kommissionen låtit utföra?

9. Angående vilka a) principer b) åtgärder c) tullavtal och d) produktlistor har man redan uppnått enighet?

10. Angående vilka a) principer b) åtgärder c) tullavtal och d) produktlistor har man ännu inte uppnått enighet (vem har gjort invändningar och varför när det gäller de olika konkreta problemen)?

11. Kan Republiken Sydafrika sedan man godkänt avtalet tullbelägga subventionerade jordbruksprodukter från Europeiska unionen för att undvika eller kompensera allvarliga störningar inom lantbrukssektorn i Södra Afrika? Om inte, av vilket skäl?

12. Kan Europeiska unionen sedan man godkänt avtalet tullbelägga a) jordbruksprodukter b) stenkol c) stål som importeras från Sydafrika? Om det förhåller sig så, varför och på vilka medlemsstaters begäran?

Svar

(9 november 1998)

Den 24 april 1997 beviljades Republiken Sydafrika begränsad anslutning till Lomékonventionen. Denna anslutning omfattade inte handelsbestämmelserna i konventionen, eftersom dessa var avsedda att omfattas av ett särskilt bilateralt handels- och samarbetsavtal som skall förhandlas fram mellan EU och Sydafrika. Den 19 juni 1995 och den 25 mars 1996 gav rådet kommissionen fullmakt att förhandla fram detta avtal. Sedan dess har kommissionen förhandlat med Sydafrika och bör därför ha bättre möjlighet att göra den önskade informationen tillgänglig. För närvarande kan rådet endast göra följande kommentarer till de olika frågorna:

Beträffande produkter som är belagda med tull eller andra avgifter importerar EU produkter från Sydafrika i 437 tullpositioner med nolltullar och produkter i 3473 tullpositioner med tullavgifter (1996 års siffror). Sydafrika importerar produkter från EU i 2628 tullpositioner med nolltullar och produkter i 5380 tullpositioner med tullavgifter (genomsnittssiffror från 1994-1996).

Frågan om antalet tullbelagda produkter från vardera parten är precis vad de båda parterna förhandlar om och därför kan frågan inte besvaras i detta skede.

Vad gäller antalet förhandlingsrundor som redan ägt rum kan bara kommissionen ge ett korrekt svar på den frågan, eftersom det är kommissionen som sköter förhandlingarna. Rådet har informerats om 20 förhandlingsrundor.

Förhandlingarna har pågått sedan 1996 och avsevärda framsteg har uppnåtts i dessa svåra förhandlingar. Man kan hoppas att det inte kommer att dröja alltför länge innan förhandlingarna avslutas, även om man inte för närvarande siktar på något bestämt datum.

Utgångspunkten för förhandlingarna är att man inte har kommit överens om någonting förrän man har kommit överens om allting. Eftersom förhandlingarna ännu inte har avslutats kan frågorna 9-12 från den ärade ledamoten inte besvaras.