SKRIFTLIG FRÅGA P-0735/00

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(6 mars 2000)

Ämne: Fiskeavtal med Baltikum

Konflikten har trappats upp mellan svenska och baltiska fiskare i Östersjön. De svenska västkustfiskarna har problem att fiska på svenskt vatten eftersom de baltiska fiskarna blockerar fiskeplatserna. Genom ett avtal med EU har fiskeflottan i Lettland och Litauen rätt att fiska en del av sin nationella kvot i andra EU-länders fiskezoner. Utländska fiskebåtar skall rapportera in- och utträde i svenska fiskezoner. Förr gick rapporterna direkt till svensk kustbevakning. Idag går de via Bryssel med dagars tidsfördröjning som följd. Detta innebär naturligtvis att båtarna hinner lämna svenskt vatten innan kustbevakningen fått meddelandet.

Hur har kommissionen tänkt lösa de uppenbara kontroll- och samordningsproblemen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(13 april 2000)

Efter antagandet av en deklaration vid fiskeriministrarnas möte i december 1995 lade kommissionen fram en rapport om övervakning av gemenskapens åtgärder för bevarande och förvaltning som tillämpas på tredje lands fiskefartyg(1). På grundval av den rapporten har man dragit slutsatsen att det krävs en ökad övervakning av dessa fartyg, vilket kan göras inom ramen för gällande lagstiftning.

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(2), är varje medlemsstat skyldig att på sitt territorium och i de vatten som faller under dess överhöghet eller jurisdiktion, kontrollera, inspektera och övervaka all fiskeriverksamhet, inbegripet fiske som bedrivs av tredje lands fartyg.

Den svenska kustbevakningen genomförde under 1997 och 1998 46 respektive 23 inspektioner till havs av fartyg under baltisk flagg. Detta antal inspektioner utgör mellan 1 och 3 % av det totala antalet inspektioner av de ifrågavarande fartygens fiskeresor. Kommissionen anser att antalet inspektioner bör öka kraftigt.

När det gäller meddelande om inträde i och utträde ur en fiskezon skall de baltiska fartygen använda de radiostationer som anges i gemenskapslagstiftningen.

Genom dessa radiostationer får kommissionen meddelandena som de skickar vidare till samtliga berörda medlemsstater. De svenska myndigheterna förfogar således över alla meddelanden, inbegripet de baltiska, från fartyg som bedriver fiske också i de danska och tyska delarna av gemenskapens vatten. Även om förseningen normalt inte överstiger mer än några timmar kan den uppgå till 48 timmar efter en helg. I praktiken orsakar denna försening inga problem för de svenska myndigheterna eftersom nästan samtliga (över 98 %) baltiska fartyg skickar sina meddelanden via kustbevakningen i Gryt i Sverige. Meddelandena hamnar alltså där innan de skickas till kommissionen.

Kontrollmyndigheternas problem består snarare i att de geografiska positioner som de baltiska fartygen anger är ofullständiga. Vid kommissionens inspektörers besök på plats har kontroller av detta visat att inget fartyg har kunnat hittas i närheten av de platser som uppgivits i meddelandena. Kommissionen har också kunnat konstatera att vissa meddelanden inte ens har skickats från fartyget av befälhavaren utan av en person på land.

Till följd av att gemenskapens bestämmelser om kontroll av tredje lands fartygs fiskeverksamhet skärptes i december 1998 fungerar inte kontrollen av meddelandena om in- och utträde längre på samma sätt. Från och med början av detta år omfattas alla fartyg som totalt är längre än 24 meter, även utländska fartyg, av ett satellitövervakningssystem. Genom detta system får kontrollmyndigheterna minst varannan timme, i realtid, uppgift om fartygens geografiska position, utan att befälhavaren är inblandad. Detta välfungerande system gör det således möjligt för myndigheterna att kontinuerligt förfoga över de baltiska fartygens geografiska positioner.

Om de gällande bestämmelserna tillämpas fullt ut kommer det att bli möjligt att genomföra en effektiv kontroll, under förutsättning att tillräckliga medel tilldelas för kontrollen av fiskeriverksamheten. Det antal baltiska fartyg som samtidigt bedriver fiske i gemenskapens vatten uppgår i medeltal inte till mer än ett tjugotal fartyg.

För att höja övervakningens kvalitet och öka antalet kontroller när det gäller fiskeriverksamheten i Östersjön kallade kommissionen i början av år 1999 till ett möte i Bryssel där alla Östersjöns kuststater deltog. Ett andra möte kommer att hållas i april 2000 på Bornholm i Danmark.

(1) KOM(96) 493 slutlig.

(2) EGT L 261, 20.10.1993.