ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2979/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Tekoindustrin

Är kommissionen medveten om den fortsatta nedgången inom tekoindustrin på grund av att företagen flyttar till utvecklingsländer? Ett aktuellt exempel är Fruit of the Loom, ett amerikanskt företag med säte i grevskapet Donegal i Irland som beslutat flytta till Marocko, vilket leder till en förlust av 300 arbetsplatser och korttidsarbete för 1 500 anställda. Har kommissionen några planer som syftar till att stoppa dessa tendenser?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(13 november 1998)

Att industriell verksamhet flyttar från Europa till tredje land är en effekt av den ekonomiska tillväxten och den världsomfattande konkurrensen. Företag inom textil- och beklädnadssektorn har under de senaste åren utvecklat strategier för att internationalisera sin produktion p.g.a. de fördelar detta ger. Detta fenomen förekommer i större utsträckning inom beklädnadssektorn än inom textilsektorn.

Det är kommissionens övertygelse att denna utveckling inte kan bromsas genom administrativa åtgärder. Dessutom är protektionistiska åtgärder inte en realistisk möjlighet och inte heller lämpliga för att undanröja de bakomliggande orsakerna. Utlokaliseringen kan kanske minskas med hjälp av gemenskapens åtgärder för att främja konkurrenskraften hos textil- och beklädnadsindustrin. Framförallt kommissionens "Handlingsplan för den europeiska textil- och beklädnadsindustrins konkurrenskraft"(1) erbjuder en ram för samordning av alla gemenskapsåtgärder som syftar till att lyfta fram konkurrenskraften hos de europeiska företagen inom sektorn.

Inom strategin för ekonomiskt samarbete (t.ex. Asiainvest, Alinvest, JOP, MEDA-åtgärderna, ECIP och Centret för industriell utveckling), uppmuntrar kommissionen projekt som syftar till att stärka den europeiska sektorns konkurrenskraft med inriktning på de effekter det kan ha på sysselsättningen inom gemenskapen.

Vad beträffar företaget "Fruit of the Loom", känner kommissionen inte till att något gemenskapsstöd skulle ha beviljats.

(1) KOM(97) 454 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0011



SKRIFTLIG FRÅGA E-2365/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (27 juli 1998) Angående: Projekt i Stemnitsa, Arkadien, inom det regionala åtgärdsprogrammet för Peloponnesos I det regionala åtgärdsprogrammet för Peloponnesos ingår projektet för omdaning och vägbyggen i kommunen Stemnitsa som har en budget om 200 miljoner drakmer. Både invånare och experter vittnar dock om att de planerade byggnadsprojekten skulle förvanska den traditionella arkitekturen i bebyggelsen. Med anledning av att Stemnitsa har klassificerats som en historisk och kulturminnesskyddad plats tillfrågas kommissionen vilka åtgärder den kommer att vidta när den bedömer projekten, så att de som skall genomföras är förenliga med byns historiska karaktär och inte förvanskar den traditionella arkitekturen? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (25 september 1998) Kommissionen bekräftar att samfinansieringen av vägnätet i Stemnitsa kommer att ingå i det regionala programmet för Peloponnesos. Detta har beslutats av övervakningskommittén för programmet på grundval av förslaget från de grekiska myndigheterna och eftersom såväl förfarandet för tilldelning av offentlig upphandling som miljökonsekvensbeskrivningen har genomförts korrekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3246/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(28 oktober 1998)

Angående: 1998 års Urban Renewal Act, Irland

Kan kommissionen ange vilka städer som ingår i den stadsförnyelseplan (Urban Renewal Act) för år 1998 som den irländska regeringen lade fram för kommissionen i slutet av september? Kan kommissionen ange om de regionala flygplatsområdena (om ja, i så fall vilka) också tagits med? När tror kommissionen att ett beslut fattas om systemet så att det kan träda i kraft i Irland?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(2 december 1998)

En preliminär granskning av den anmälda ordningen visar att den irländska regeringen ännu inte har valt ut de områden som skall omfattas av ordningen. Dessa områden, på vilka ett eller flera av de incitament som ordningen omfattar kan tillämpas, kommer att utgöras av små områden i olika större och mindre städer. Den slutgiltiga listan kommer att sändas till kommissionen när urvalsförfarandet är avslutat. Vid granskningen av ordningen har det även framgått att inga regionala flygplatsområden omfattas.

Kommissionen anser att anmälan av ärendet var ofullständig och arbetar för närvarande på en begäran om ytterligare upplysningar. Ett beslut måste fattas inom två månader från och med den dag då kommissionen tar emot fullständiga upplysningar om den anmälda ordningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3078/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(9 oktober 1998)

Angående: Bötesstraff för trafikförseelser

Enligt vad som stått i pressen skall det för närvarande pågå ett arbete med en överenskommelse om samarbete vid lagföring av brott mot trafikregler och verkställighet av bötesstraff som utdömts för sådana brott.

- Känner kommissionen till om något sådant arbete pågår?

- Har kommissionen vid arbetet med rättsreglerna i samband med Schengenöverenskommelserna kommit i kontakt med något sådant arbete? På vilket stadium befann sig arbetet då?

- Vad går detta arbete rent konkret ut på?

- Hur tänker man lösa problemet med att olika medlemsstater har olika materiella och formella bestämmelser?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(11 november 1998)

1. - 3. Till dess att Amsterdamfördraget och dess bestämmelser om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar träder i kraft, förblir Schengenarbetet mellanstatligt. Kommissionen kan således inte lämna några klargöranden om detta arbete.

4. I juni 1998 slutförde rådet (rättsliga och inrikes frågor) arbetet med att upprätta en konvention mellan medlemsstaterna om kördiskvalifikationer. Kommissionen deltog i detta arbete. Konventionen innebär att körkortsindragningar och andra kördiskvalifikationer p.g.a. trafikbrott som begåtts i en annan medlemsstat än den där trafikanten är bosatt, skall verkställas i bosättningslandet när lagöverträdaren återvänder dit. Denna konvention antogs av rådet den 17 juni 1998 och måste ratificeras av medlemsstaterna innan den träder i kraft.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3201/98

från Astrid Lulling (PPE) till kommissionen

(27 oktober 1998)

Angående: Genomförandet av utstationeringsdirektivet i Förbundsrepubliken Tyskland

I egenskap av författare till yttrandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik om utstationeringsdirektivet vill jag peka på genomförandet av detta direktiv i Förbundsrepubliken Tyskland. Efter många år hade det äntligen lyckats att säkerställa att de luxemburgska företagare som utförde uppdrag i Belgien med sina i Luxemburg bosatta och försäkrade arbetstagare inte behövde betala några avgifter för arbete vid dåligt väder och för tillägg för lång och trogen tjänst.

Nu har arbetsmarknadens parter inom byggsektorn i Förbundsrepubliken Tyskland enats om bestämmelser för en kassa för semester och kompensation för lönebortfall, Urlaubs- und Lohnausgleichskasse (ULAK). Enligt dessa bestämmelser skall luxemburgska företag som utför arbete i gränsområdet betala avgifter till denna kassa motsvarande 14,25 procent av de bruttolöner som utbetalas under utstationeringen, trots att dessa arbetstagare är garanterade rätten till semester och semesterersättning i Luxemburg.

Anser även kommissionen att sådana regler är oförenliga med utstationeringsdirektivet och snedvrider konkurrensen, vilket tidigare konstaterats i fråga om liknande förhållanden i Belgien?

Är kommissionen beredd att ingripa mot dessa och andra trakasserier som rentav blockerar tillträdet till marknaden?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pádraig Flynn

(22 januari 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-3110/98 från Viviane Reding(1).

(1) EGT C 135, 14.5.1999, s. 168.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2629/98

från Arie Oostlander (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Kvaliteten på sådana mjölkprodukter från den nederländska mejeriindustrin som omfattas av bidrag inom ramen för EU:s bestämmelser om mjölk till skolorna

I vilken mån uppfyller mjölkprodukter från den nederländska mejeriindustrin, såsom chokladmjölk, kärnmjölk och yoghurtdrinkar de kvalitetsnormer som kommissionen uppställt för mejeriprodukter som omfattas av bidrag inom ramen för EU:s bestämmelser om mjölk till skolorna?

Om de inte gör det: vilka produkter är det då som inte uppfyller kommissionens kvalitetsnormer och vari består bristerna?

Om de ifrågavarande produkterna verkliga uppfyller kvalitetsnormerna, avser kommissionen då att offentliggöra detta så att skolorna har ett minimisortiment av mejeriprodukter att välja mellan?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 september 1998)

I gemenskapens bestämmelser om stöd till mejeriprodukter som distribueras i skolorna anges bara vilken sorts produkter som har rätt till stöd, men inga kvalitetskrav för produkterna. De övergripande kvalitetskraven på mejeriprodukter i handeln tillämpas även på programmet mjölk till skolorna. Inga produkter från nederländska mejerier kan därför uteslutas ur programmet med hänvisning till kvalitetskrav.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3014/98

från Paul Lannoye (V) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Echelon-systemet

I en interimsstudie publicerad av STOA i januari 1998 bekräftas att Echelon-systemet existerar; ett system varigenom Förenta staterna med hjälp satelliten Vortex som täcker in telenäten kan avlyssna samtliga meddelanden som överförs per telefon, fax eller elektronisk post inom Europeiska unionen.

Från en välunderrättad källa har det meddelats oss att kommissionens ordförande genom ett dokument har informerat de högsta ansvariga tjänstemännen inom institutionen om risken för avlyssning av kommissionens meddelanden.

Kan kommissionen bekräfta dessa informationer? Vilka åtgärder avser kommissionen att inom ramen för sina befogenheter vidta för att skydda institutioner, företag och privatpersoner i unionen mot varje slags politiskt eller ekonomiskt spionage?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(6 november 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-1039/98 från Nel Van Dijk(1), E-1049/98 från Nel Van Dijk(2), E-1306/98 från Cristiana Muscardini m.fl.(3), E-1429/98 från Daniela Raschhofer(4), E-1776/98 från Lucio Manisco(5) och E-1987/98 från Nikitas Kaklamanis(6).

(1) EGT C 354, 19.11.1998, s. 55.

(2) EGT C 354, 19.11.1998, s. 54.

(3) EGT C 402, 22.12.1998, s. 109.

(4) EGT C 50, 22.2.1999, s. 35.

(5) EGT C 50, 22.2.1999, s. 90.

(6) EGT C 13, 18.1.1999, s. 130.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 118 , 29/04/1999 s. 0188



SKRIFTLIG FRÅGA E-3387/98 från Diemut Theato (PPE) till kommissionen (17 november 1998) Angående: Ogiltigförklaring av det allmänna uttagningsprovet av den 14 september 1998 Med hänvisning till ovannämnda ärende ber jag kommissionen att sammanställa en detaljerad redovisning av kostnaderna för de enskilda posterna för genomförandet av nämnda uttagningsprov. Vidare ber jag om att denna redovisning delas in efter EU-medlemsstater och de enskilda orter där nämnda uttagningsprov ägde rum. Svar avgivet på kommissionens vägnar av Erkki Liikanen (14 december 1998) Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2439/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Undantag till förordning 2408/92 för avlägsna öregioner i Grekland

Som svar på min fråga om stöd till flygrutter till avlägsna öar som inte är lönsamma eller som går med förlust meddelade den ansvarige kommissionsledamoten att Grekland inte hade begärt undantag från artikel 92.2a i förordning (EEG) 2408/92(1). Förra veckan förde den grekiske transportministern och Olympic Airways ledning diskussioner med kommissionen i Bryssel, framför allt om statsstödet till Olympic Airways.

Kan kommissionen mot denna bakgrund ange följande:

1. Handlade någon av de frågor som diskuterades om finansiell kompensation för flygrutter som utförts som en "allmän trafikplikt" i Grekland i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) 2408/92 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen?

2. Anser kommissionen fortfarande att Olympic Airways tvingas av regeringen att upprätthålla små oekonomiska förbindelser mellan fastlandet och de grekiska öarna?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(30 september 1998)

Under de diskussioner som fördes mellan kommissionen och den grekiska regeringen före beslutet av den 29 juli 1998, genom vilket statligt stöd till Olympic Airways åter beviljades, tog man inte upp frågan om finansiell kompensation för flyglinjer som inte är lönsamma eller som går med förlust mellan fastlandet och de grekiska öarna. Kommissionen har hittills inte informerats om någon allmän trafikplikt i Grekland i enlighet med bestämmelserna i artikel 4 i rådets förordning (EEG) 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen(2).

Ett av de villkor kommissionens ställde för beviljandet av stöd är att regeringen inte bör vara inblandad i ledningen av Olympic Airways, vilket innebär att företaget, i frånvaro av allmän trafikplikt på dessa flyglinjer, kan flyga på de grekiska öarna i den utsträckning de anser det vara lämpligt med tanke på lönsamheten.

(1) EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

(2) EGT L 240, 24.8.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2800/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(17 september 1998)

Angående: Oacceptabla förhållanden för hur Parthenon-skulpturerna förvaras i Brittiska muséet

I tidningar har man kunnat läsa om de oreparerbara skador som Brittiska muséet har åsamkat Parthenon-skulpturerna, då man med - till och med för den tiden - helt oacceptabla metoder försökt restaurera dem.

Mot bakgrund av att Akropolis och dess skulpturer utgör en del av det europeiska kulturarv som erkänns i fördraget, vill jag fråga kommissionen på vilket sätt den kommer att försöka få den brittiska regeringen att acceptera en internationell vetenskaplig undersökning av den förstörelse som åsamkats Parthenon-skulpturerna i Brittiska muséet i och med dåligt underhåll.

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(30 september 1998)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikt att Parthenon på Akropolis och dess skulpturer utgör en integrerad och ovärdelig del av det europeiska arkitektoniska kulturarvet. Det är också därför och i den andan som kommissionen varje år sedan 1983 gett ekonomiskt stöd för att skydda, bevara och restaurera Akropolis-monumenten.

Kommissionen har inte fått någon officiell information om de skador som Parthenon-skulpturerna i British Museum skulle ha utsatts för på grund av okonventionella bevaringsmetoder.

Som parlamentsledamoten känner till kan kommissionen med hänvisning till subsidiaritetsprincipen och artikel 128 i EG-fördraget uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller att bevara och levandegöra kulturarvet. Kommissionen är därför beredd att inom Rafael-programmet stödja ett sådant initiativ som parlamentsledamoten föreslår under förutsättning att det inlämnas gemensamt av de myndigheter som berörs, dvs. British Museum och de grekiska arkeologimyndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2526/98

från Graham Watson (ELDR) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Politiskt förtryck i Burma

Militärdiktaturen i Burma har utfört otaliga illdåd mot det burmanska folket. Befolkningen lever i extrem fattigdom trots landets rika naturtillgångar. Vilka åtgärder avser rådet att vidta mot denna bakgrund?

Skulle rådet förespråka att ekonomiska och finansiella sanktioner införs mot den burmanska regeringen?

Svar

(16 november 1998)

Rådet hyser fortsatt djup oro över de upprepade kränkningarna av mänskliga rättigheter och bristen på demokratiska framsteg i Burma/Myanmar. Regimens nyligen genomförda åtstramning av restriktionerna och det ökade trycket på den demokratiska oppositionen är särskilt oroväckande och har fördömts av unionen.

Unionen har vid många tillfällen, senast den 26 oktober 1998, gjort skarpa offentliga uttalanden i vilka man har uttalat sina beklaganden över situationen för de mänskliga rättigheterna och bristen på demokrati i Burma/Myanmar. Under den 54:e sessionen i FN:s kommission för mänskliga rättigheter lade Europeiska unionen fram en resolution i vilken situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma kritiseras och som antogs den 20 april 1998. Unionen har också vid upprepade tillfällen uppmanat Burmas ledare att inleda en meningsfull dialog med alla demokratiska oppositionspartier.

EU har dessutom regelbunden kontakt med ASEAN-staterna när det gäller Burma/Myanmar och uppmanar dem att utöva starkare påtryckningar på den burmesiska regimen.

Den 26 oktober 1998 beslutade rådet att för ytterligare en sexmånadersperiod förlänga den gemensamma ståndpunkt om Burma som antogs den 28 oktober 1996(1). I denna gemensamma ståndpunkt fastslås en rad restriktiva åtgärder mot Burma och burmesiska tjänstemän. Rådet har även beslutat att stärka den gemensamma ståndpunkten genom att förbjuda utfärdandet av transitviseringar och utvidga förbudet mot utfärdandet av viseringar till att omfatta de burmesiska myndigheter som ansvarar för turistsektorn (samtidigt som man tillser att förbudet strikt tillämpas i fråga om samtliga ledamöter i rådet för fred och utveckling (SPDC) samt militärer och deras familjer). Dessutom instämmer rådet med Aung San Suu Kyis yttrande enligt vilket turister under nuvarande förhållanden avråds från att bege sig till Burma. Rådet har även diskuterat möjligheten att vidta ekonomiska och finansiella sanktioner mot Burma, men har ännu inte fattat något beslut om detta. Man bör dock i detta sammanhang nämna att tvångsarbetet i landet ledde till EG:s beslut att återkalla Burma/Myanmars GSP-förmåner.

(1) EGT L 287, 8.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2064/98

från Anne André-Léonard (ELDR) till kommissionen

(7 juli 1998)

Angående: Europacentrum för validering av alternativa metoder (ECVAM)

Mandatet för ECVAM:s direktör har bara förnyats för en period av två år då det däremot i normalfallet brukar vara en period om fem år.

Riskerar inte ett dylikt beslut från vissa myndigheters sida att äventyra denna institutions framtid?

Dessutom verkar det som ett mandat på två år skulle vara otillräckligt för att slutföra studierna om validering på lång sikt med gott resultat. Den vetenskapliga världen kommer bara att ge begränsad trovärdighet åt detta centrum.

För närvarande finns hos ECVAM en grupp experter som är mycket kända inom området för validering av alternativa metoder. Det skulle vara beklagligt om man tappade denna kompetens genom att man äventyrar själva existensen för organismen.

Skulle kommissionen kunna informera oss läget?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2697/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Flygsäkerhet

Gemenskapslagstiftningen ställer krav på inrättandet av ett oberoende nationellt organ för förebyggande och undersökning av flygincidenter. Ett sådant organs inrättande betraktas som ett av de mest effektiva sätten att uppnå målet om flygsäkerhet.

Enligt ett EEG-direktiv är inrättandet av ett sådant organ obligatoriskt, men Italien har ännu inte genomfört det direktivet. Ett sådant organ har blivit ännu mer angeläget och nödvändigt till följd av den fria rörligheten för transportföretag. Inrättandet av detta organ bör grundas på helt opolitiska principer, helt enkelt på grund av att säkerhet är en rättighet för alla.

Kan Europeiska kommissionen ange vilka medlemsstater som ännu inte har genomfört direktivet och anser inte kommissionen att dessa medlemsstater bestämt bör uppmanas att genomföra det?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(9 oktober 1998)

Sex medlemsstater (Belgien, Grekland, Frankrike, Italien, Österrike och Portugal) har ännu inte fullt ut införlivat rådets direktiv 94/56/EG av den 21 november 1994(1) (om grundläggande principer för utredning av flyghaverier och tillbud inom civil luftfart) med sin nationella lagstiftning.

Kommissionen har redan skickat motiverade yttranden till dessa medlemsstater och kommer före detta års utgång att fatta beslut om huruvida det är nödvändigt att dra dem inför domstolen.

(1) EGT L 319, 12.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2825/98

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(11 september 1998)

Angående: Orangutangkrisen i Indonesien

Är kommissionen medveten om det upprop om att skydda orangutangerna som miljöforskningsbyrån gått ut med?

Håller kommissionen med om det nödvändiga i att genomföra det som står i dokumentet, och är kommissionen redo att hjälpa till att genomdriva detta genom att villkora biståndet?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(1 oktober 1998)

Kommissionen känner inte till uppropet om att skydda orangutanger. Den vill dock tacka frågeställaren för att han fäst dess uppmärksamhet på rapporten och är beredd att svara på frågor som tas upp i rapporten vid ett senare tillfälle.

Under tiden skulle kommissionen vad beträffar medel till projekt för att skydda orangutangerna vilja hänvisa till sitt svar på den skriftliga frågan E-1852/98 från Cristiana Muscardini(1).

(1) EGT C 402, 22.12.1998, s. 161.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3408/98

från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen

(17 november 1998)

Angående: Pensionsvillkoren för piloter och deras assistenter

Nyligen höjde den italienska regeringen minimigränserna för pensionsålder för piloter och deras assistenter. Denna åtgärd tycks dock ha vidtagits utan att man tagit hänsyn till vissa tröttande omständigheter som är typiska för flygningar: att sömncykeln rubbas, att man andas in torr luft med hög ozonhalt, att den kosmiska strålningen är tre gånger så hög som den som personer som arbetar i radiologiska laboratorier utsätts för. I och med att kabinpersonal utsätts för detta i många år är deras livslängd betydligt lägre än medellivslängden. För närvarande finns inga vetenskapliga uppgifter om detta ämne tillgängliga, vilket delvis beror på att den forskning som bedrivs av flygbolagen inte har tillkännagjorts för anställda och fackföreningar.

Mot bakgrund av detta ställs följande frågor:

1. Har kommissionen uppgifter och undersökningar om detta ämne?

2. Finns det direktiv eller andra dokument som rör pensionsvillkoren för denna yrkeskategori?

3. Vilka riktlinjer finns i Europeiska unionens övriga medlemsstater?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(21 december 1998)

1. Kommissionen har inga uppgifter eller vetenskapliga undersökningar om den förväntade livslängden för denna kategori av arbetstagare, vars pensionsvillkor inte omfattas av något specifikt direktiv.

2. När det gäller den sociala tryggheten kan medlemsstaterna fritt bestämma hur systemet för social trygghet skall organiseras och fungera i det egna landet under förutsättning att gemenskapsrätten om likabehandling av kvinnor och män (artikel 119 i Romfördraget, rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet(1) och rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet(2), ändrat genom direktiv 96/97/EG(3)) och om migrerande arbetstagares sociala trygghet(4) följs. Följaktligen kan medlemsstaterna fritt fastställa pensionsåldern för piloter och kabinpersonal under förutsättningen att de ovannämnda gemenskapsbestämmelserna följs.

3. När det gäller de allmänna tendenserna och riktlinjerna i de övriga medlemsstaterna, har kommissionen publicerat jämförbara tabeller över system för social trygghet (Missoc). Dessa tabeller gäller emellertid inte specifikt piloter och kabinpersonal.

(1) EGT L 6, 10.1.1979.

(2) EGT L 225, 12.8.1986.

(3) EGT L 46, 17.2.1997.

(4) Förordningarna (EEG) 1408/71 och 574/72 (uppdaterade genom förordning (EG) 118/97 - EGT L 28, 30.1.1997).