SKRIFTLIG FRÅGA P-3575/02

från Ioannis Averoff (PPE-DE) till kommissionen

(6 december 2002)

Ämne: Grekland tillämpar inte det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

I revisionsrättens särskilda rapport 4/2001(1) finns det en tabell (nr 4) som visar en sammanställning över de brister som kommissionen konstaterade i medlemsstaterna för räkenskapsåret 1998 (rapporter över revisionsbesök från 1998 till juni 2000). Av denna tabell framgår att det finns brister i de grundläggande kontrollerna i Grekland. Dessa brister gäller särskilt arealstödet och de förekommer inom iakttagande av tidsfrister, datoriserade databaser, identifieringssystem för skiften, administrativa kontroller, kontroller på plats och påföljder. När det gäller djurbidrag förekommer brister inom iakttagande av tidsfrister, datoriserade databaser, identifierings- och identifieringssystem för djur, ansökningar om stöd, administrativa kontroller och kontroller på plats. Dessutom står det i punkt 64 att kommissionens enheter dragit slutsatsen att det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92(2) om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen, inte har införts i Grekland.

Hur ser situationen ut i dag när det gäller tillämpningen av IACS i Grekland? Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit, eller avser den att vidta, för att se till att Grekland rättar sig efter förordningen om införande av IACS?

Känner kommissionen till vilka anledningar som ligger bakom den bristfälliga tillämpningen? Hur bedömer den konsekvenserna av den bristfälliga tillämpningen av detta system för effektiviteten i de utförda kontrollerna?

Kan kommissionen ange totalantalet ekonomiska anmärkningar gentemot Grekland efter den 1 januari 1997 (sista datum för fullständigt genomförande av IACS) beroende på otillräckliga fysiska kontroller, vilket är en följd av att man inte infört detta system?

(1) EGT C 214, 31.7.2001, s. 1.

(2) EGT L 355, 5.12.1992, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 januari 2003)

Situationen i Grekland och hur den utvecklas har hittills och kommer i fortsättningen att noggrant bedömas av kommissionens funktioner för revision av jordbruksutgifter.

Grekland är ännu inte färdigt med sitt system för identifiering och registrering av nötkreatur enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97(1), som skulle ha varit helt och hållet infört redan den 1 januari 2000. På samma sätt är det med det system där får- och getuppfödare skall föra register över hjordarnas förflyttningar enligt rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992 om identifikation och registrering av djur(2) som inte heller fungerar ordentligt, fastän detta har varit ett krav för bidrag sedan 1995. Greklands system för identifiering av skiften som skulle ha varit färdigt den 1 januari 1997 enligt rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen(3) är ännu inte färdigt. Återkommande problem har också varit förenade med hanteringen av stödansökningar, utbetalningar och kontroller på plats.

Ovan angivna brister berör var och en av nyckelkomponenterna i IAKS det integrerade administrations- och kontrollsystemet. De föreskrivna, administrativa och fysiska kontrollerna, t.ex. samkörningar i datasystem och kontroller vid jordbruksföretagen är alltså inte helt tillförlitliga. Den här otillfredsställande situationen skapar risk för att fonden överdebiteras vilket hanteras i kommissionens granskning och godkännande av räkenskaperna.

På denna grund har kommissionen hittills beslutat om årliga korrigeringar av 5 % eller mera för jordbruksgrödor, 10 % för bidrag för nötkreatur och 5 % för bidrag för får och getter.

Från och med den 1 januari 200 blev identifiering och registrering av djur ett tydligt villkor för berättigande att få djurbidrag, vilket medför att svagheterna i identifiering och registrering i Grekland nu utgör en högre grad av överträdelse av bestämmelserna. Kommissionen överväger därför en korrigering av 25 % av vissa nötkretursbidrag för 2000. Det förslaget är nu i förlikningsfasen. Kommissionen överväger ytterligare korrigeringar med höga procentsatser.

Kommissionen har å andra sidan vid sina revisioner inte funnit tecken på att det ute på jordbruksföretagen skulle förekomma en betydande grad av oegentligheter eller bedrägerier. Det finns alltså ingen anledning att att hysa farhågan att risken för fonden är större än de ekonomiska korrigeringar som kommissionen har beslutat om.

Det totala belopp som kommissionen redan har avslagit att finansiera genom kommissionens beslut för ansökningsåren 19971999 uppgår till 156 153 993 euro. Men eftersom utgifter deklareras budgetåret efter ansökningsåret, skall det noteras att granskningen av räkenskaperna fortsätter när det gäller ansökningsåren 1999 och framåt för sektorn för jordbruksgrödor och för 2000 och framåt när det gäller sektorn för djurbidrag, för vilken det gäller att ytterligare betydande konsekvenser befinner sig i ett långt framskridet gransknings- och godkännandestadium och förutses beslutas under 2003. Med anledning av att risken för att återkommande svagheter i kontrollsystemen år efter år kan medföra en ökning av felaktigheterna i jordbrukarnas deklarationer, förbereder kommissionen dessutom riktlinjer för att höja nivån på schablonkorrigeringarna för de fall där en medlemsstat inte har korrigerat svagheter i kontrollsystemet som redan har lett till ekonomiska korrigeringar inom ramen för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Slutsatsen blir att de ekonomiska korrigeringar som hittills tillämpats står i proportion till den ekonomiska risk som fonden enligt kommissionens bedömning löper. Situationen för 2002 kommer att bedömas under det kommande året och kommissionen kommer att, på grundval av de framsteg som gjorts och på de kvarstående svagheterna, överväga att göra bruk av de bäst lämpade medlen i sådana fall, inbegripet reducering av stödet till medlemsstaten om det visar sig nödvändigt.

(1) EGT L 204, 11.8.2000.

(2) EGT L 355, 5.12.1992.

(3) EGT L 355, 5.12.1992.