ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0114/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(31 januari 2000)

Ämne: EU:s planer beträffande Världshandelsorganisationen efter misslyckandet vid mötet i Seattle

Enligt uppgifter i media finns det planer på att man skall återuppta millennierundans förhandlingar mellan de ekonomiska blocken, det vill säga de industrialiserade länderna på ena sidan och de fattigaste länderna och utvecklingsländerna på den andra sidan, efter det misslyckande som Världshandelsorganisationens möte i Seattle innebar. Finns det någon grund i dessa påståenden?

Hur kommer rådet att ställa sig till att Europaparlamentet deltar vid fastställandet av den europeiska positionen, mot bakgrund av den nya situation som uppstått och förändringarna i den europeiska och den internationella opinionen?

Svar

(28 mars 2000)

1. Rådet fastställde i sina slutsatser av den 26 oktober 1999 Europeiska unionens ståndpunkt om förberedelserna inför WTO:s tredje ministerkonferens i Seattle. Rådet erinrade då om sin fasta övertygelse att en runda av övergripande handelsförhandlingar är det bästa sättet att möta utmaningarna från de pågående ekonomiska förändringarna, effektivt förvalta globaliseringsprocesserna, öka möjligheterna till utbyte och tillväxt på internationell nivå samt på ett balanserat sätt beakta alla WTO-medlemmars intressen, särskilt utvecklingsländernas.

Samtidigt framhöll rådet betydelsen av att fullt ut engagera det civila samhället i denna process och att därför föra dialogen med detta så att dess legitima intressen och farhågor beaktas.

2. I sin resolution av den 18 november 1999 instämde Europaparlamentet i stort i rådets mål, särskilt beträffande den rekommenderade övergripande strategin i ovannämnda slutsatser.

3. Efter misslyckandet vid Seattle-konferensen är rådet nu i färd med att, på grundval av kommissionens material, som även lades fram av kommissionär Lamy vid hans framträdande nyligen inför Europaparlamentets utskott för utrikeshandel, forskning och energi, undersöka de bästa sätten att uppnå målen i slutsatserna av den 26 oktober 1999, vilka fortfarande utgör grund för unionens ståndpunkt inför de kommande handelsförhandlingarna inom WTO. Samtidigt skall rådet analysera bristerna i förberedelserna av och förfarandena vid Seattle-konferensen, för att på så sätt fastställa lämpliga mekanismer för att förbättra effektiviteten och den inre och yttre öppenheten i WTO-processen samt säkerställa att samtliga medlemmar deltar fullt ut.

4. Det blir ett första åsiktsutbyte på politisk nivå om samtliga frågor vid handelsministrarnas informella möte den 1718 mars 2000 i Porto. Därefter åligger det rådet (allmänna frågor) att fastställa de politiska och strategiska riktlinjerna i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0105/00

från Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) och José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Fredsprocessen i Mellanöstern förhandlingarna mellan Syrien och Israel

Syrien och Israel har just inlett fredssamtal i Shepherdstown under medling av Förenta staterna, och har därvid börjat med att behandla frågor som rör säkerhet och en normalisering av relationerna mellan de båda länderna.

Europeiska unionen fäster stor vikt vid fredsprocessen i Mellanöstern, för vilken relationerna mellan Syrien och Israel har mycket stor betydelse, men allmänheten i Europa hittills inte kunnat se några tecken på att Europeiska unionen skulle ha haft något inflytande över denna fredsprocess.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Planerar kommissionen mot denna bakgrund att vidta några åtgärder för att säkerställa att Europeiska unionen kommer att delta i förhandlingarna mellan Syrien och Israel, och vid andra förhandlingar som ingår i fredsprocessen i Mellanöstern?

- Vad skulle det enligt kommissionen kosta för Europeiska unionen att delta i arbetet med att skapa säkerhet och att upprätthålla freden på gränsen mellan Israel och Syrien?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Kommissionen välkomnar återupptagandet av direkta samtal mellan Israel och Syrien och hoppas att ytterligare samtalsrundor snart kommer att bli möjliga.

Kommissionen delar uppfattningen att gemenskapen måste bidra aktivt till fredsprocessen i syfte att hjälpa till att befästa de framsteg som gjorts och att därmed hjälpa till att bana väg för en varaktig uppgörelse. Den kommer att försöka bidra aktivt under det nuvarande kritiska skedet, inte minst med tanke på de följder som den nya fasen skulle kunna få för gemenskapen.

Rådet (allmänna frågor) uppmanade den 24 januari 2000 ordförandeskapet, det särskilda sändebudet och kommissionen att fortsätta kontakterna med parterna i fredsprocessen och med Förenta staterna så att gemenskapen kan göra en så stor konstruktiv insats som möjligt i alla delar av fredsprocessen.

Dessutom uppmanades den höge representanten, det särskilda sändebudet och kommissionen att ingående bedöma ett antal frågor bl.a. rörande säkerhet, vatten och flyktingar där gemenskapen skulle ha särskilt goda förutsättningar att ge ett väsentligt bidrag. Kommissionen kommer att bidra aktivt till bedömningen, med sikte på att rådet i sinom tid ånyo tar denna angelägenhet i betraktande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0377/00

från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen

(14 februari 2000)

Ämne: Skattebefrielse för små företag

Kan kommissionen ange om den förbereder förslag till rättsakt genom vilka små företag skulle undantas kravet om kommissionens godkännande av statligt stöd? Om så är fallet, inbegriper detta skattebefrielser? När kommer dessa förslag troligtvis att vara klara?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 mars 2000)

Genom rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget (nu artiklarna 87 och 88) på vissa slag av övergripande statligt stöd(1) gavs kommissionen möjlighet att genom kommissionsförordningar undanta vissa slag av övergripande stödåtgärder från anmälningskraven. Statligt stöd till små och medelstora företag är en av de stödkategorier som omfattas av denna förordning.

Kommissionen antog den 28 juli 1999 ett utkast till förordning om undantag för små och medelstora företag som inom kort kommer att offentliggöras i EGT. Kommissionen avser att anta förordningen senast i juli 2000.

I förordningen definieras vilka högsta tillåtna stödnivåer som gäller för att vissa stöd till små och medelstora företag skall kunna undantas från anmälningskraven. Dessa stödnivåer gäller oberoende av stödets form och därigenom även skattenedsättningar eller skattebefrielser till förmån för små och medelstora företag.

(1) EGT L 142, 14.5.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0089/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Förhandlingarna om ett nytt fiskeavtal mellan Europeiska unionen och Marocko

De första offentliggjorda nyheterna efter det inledande samtalet mellan kommissionens ledamot Franz Fischler och de marockanska myndigheterna den 20 december gällande förhandlingarna om det nya fiskeavtalet är mycket negativa. Man lyckades inte inleda några egentliga förhandlingar, och enligt offentliga uttalanden av marockanska regeringsmedlemmar tycks det inte lämnas någon möjlighet till nya avtal som inte obligatoriskt bygger på att man inrättar gemensamma företag. Vilka ståndpunkter och förhandlingsinstrument skall kommissionen inta och använda om denna information som i praktiken skulle innebära att flottan i Spanien och i Galicien måste avvecklas stämmer med verkligheten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Kommissionen kan bekräfta att den ståndpunkt som kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och fiske intog inför de marockanska myndigheterna vid dennes besök i Rabat den 20 december 1999 är baserad på behovet av att få till stånd nya fiskeavtal mellan gemenskapen och Marocko som är förmånliga för båda parter och som tar hänsyn till de två områdenas behov.

Kommissionen bekräftar den förhandlingsposition som har intagits under de senaste månaderna, särskilt i det förhandlingsdirektiv som rådet godkände i oktober 1999.

Alla de förhandlingsmöjligheter som står till kommissionens förfogande kommer att användas för att få till stånd ett nytt samarbete mellan gemenskapen och Marocko.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0083/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(24 januari 2000)

Ämne: Karettsköldpaddan

Karettsköldpaddan, vars situation är mycket kritisk, har funnits med i CITES bilaga I sedan 1975. Genom ett kubanskt och japanskt förbehåll kunde Kuba exportera tusentals karettsködpaddeskal till Japan mellan 19751992, då Japan drog in sitt förbehåll. Sedan 1992 har den internationella handeln med karettsköldpaddeskal förbjudits. Kuba föreslog 1997 att man skulle överföra det kubanska beståndet av karettsköldpaddor till CITES bilaga II, att upp till 500 skal skulle exporteras till Japan varje år och att över 5 000 kg regeringsägda lager av skal skulle exporteras till Japan. Detta förslag avvisades med liten marginal. Som förberedelse inför nästa sammanträde i CITES (april 2000) har Kuba bjudit in vetenskapliga myndigheter från EU-parterna för att dessa skall bedöma Kubas program för hanteringen av karettsköldpaddorna. Förenade Kungariket, Nederländerna och Spanien besökte Kuba och rekommenderar att EU-parterna stöder Kubas förslag.

1. Hur kommer kommissionen att hantera misstankarna om att det kubanska förslaget inte uppfyller det kriterium som fastställdes under den nionde konferensen med parterna för nedklassificering till bilaga II?

2. Man är rädd för att efterfrågan på skal kommer att öka runt om i världen om man återigen legaliserar handeln med sköldpaddeprodukter och att detta kommer att leda till ökad tjuvjakt och illegal handel. Bör kommissionen uppmuntra handel med arter som är så hotade?

3. Enligt experter finns det endast ungefär 5 000 honkarettsköldpaddor som årligen har sin boplats i Karibien. Hur avser kommissionen hantera det faktum att en årlig fångst på 10 procent av beståndet kommer att få skadliga följder för denna mycket hotade art?

4. Hur kommer kommissionen att hantera misstankarna om att de sköldpaddor som fångas i kubanskt vatten fördelas mellan andra länder i Karibien, vilket innebär att dödandet av sköldpaddor och exporten av skal kommer att påverka beståndet i andra länder?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström

(8 februari 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2488/999 från Robert Evans(1).

(1) Se s. 54.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0189/00

från Salvador Jové Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: Import av tomater från Marocko

De kvantiteter som fastställts för import av tomater från Marocko har överskridits, och följaktligen har bestämmelserna i associeringsavtalet med Marocko tillämpats genom krav på importlicenser.

Enligt uppgifter som nyligen förekommit i pressen skall förvaltningskommittén för frukt och grönsaker den 20 januari 2000 behandla ett förslag om avskaffande av kravet på importlicenser för tomater från Marocko.

Är kommissionen säker på att det finns en rättslig grund som gör det möjligt att ändra bestämmelserna i associeringsavtalet med Marocko genom förvaltningskommitténs handlande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0189/00 och E-0190/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(23 februari 2000)

Sedan kommissionen konstaterat att den marockanska tomatexporten till gemenskapen överskridit de avtalade gränserna och efter fruktlösa kontakter med de marockanska myndigheterna, antog den förordning (EG) nr 2767/1999 av den 23 december 1999 om inrättande av en ordning med importlicenser för import av tomater från Marocko(1). Efter nya kontakter åtog den marockanska sidan sig att för innevarande regleringsår rätta sig efter de avtalade kvantiteterna. Därefter upphävde kommissionen ordningen med importlicenser genom förordning (EG) nr 188/2000 av den 26 januari 2000(2), samtidigt som den åtog sig att förstärka den existerande importkontrollen. Ordningen med importlicenser kan vid behov återinföras.

Förordningen om att införa importlicenser antogs genom förvaltningskommittéförfarande enligt artikel 3 i beslut 95/35/EG av den 19 december 1994 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och konungariket Marocko om ordningen för import till Europeiska gemenskapen av tomater och zucchini med ursprung i och importerade från Marocko(3). Förordning (EG) nr 2767/1999 upphävdes med samma förfarande och på samma rättsliga grund.

Kommissionen upphävde importlicensförordningen sedan Marocko på nytt åtagit sig att, för innevarande regleringsår, efterleva villkoren i ovannämnda skriftväxling. Här förutses att den totala tomatexporten skall begränsas till 145 676 ton för perioden november 1999 till mars 2000.

Kommissionen har åtagit sig att förstärka gemenskapens existerande importkontroller för tomater, vilket skall ske i samarbete med medlemsstaternas tullmyndigheter, och den kommer att återinföra importlicenser om Marocko inte rättar sig efter de avtalade kvantiteterna.

(1) EGT L 333, 24.12.1999.

(2) EGT L 22, 27.1.2000.

(3) EGT L 48, 3.3.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0046/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Kölnbesluten och anpassning av Poseima-programmet på Azorerna gällande starkvinsproduktionen

I artikel 21 i rådets förordning (EEG) nr 1600/92(1) fastställs ett stödsystem för produktionen av Madeira-viner. Tror kommissionen att det skulle vara möjligt att införa ett liknande system för Pico-starkvin, ett vin som tidigare traditionellt exporterats och som man nu försöker lansera på nytt?

(1) EGT L 173, 27.6.1992, s. 1.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 och E-0052/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(28 februari 2000)

Parlamentsledamoten har ställt en hel rad frågor om Poseima-programmet för Azorerna.

Vad gäller kommissionens rapport om åtgärderna för att genomföra artikel 299 (tidigare artikel 227) punkt 2 i EG-fördraget så är denna under utarbetande.

Kommissionen kan för närvarande inte svara på de frågor som parlamentsledamoten ställt om rapporten, dvs. innan kommissionen har antagit den.

Vad gäller kommissionens arbetsprogram för år 2000 föreskriver detta att rådet och Europaparlamentet skall föreläggas en rapport om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter(1) (Poseima). Rapporten skall konkret behandla genomförandet vad avser jordbrukssektorn inom Poseima och vid behov innehålla förslag till anpassningar som visar sig behövas för att uppnå programmets mål. Alla åtgärder som avser jordbruket på Azorerna kommer här att tas upp.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0536/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(28 februari 2000)

Ämne: Vården på ålderdomshem

Vilka europeiska bestämmelser reglerar och harmoniserar vården på ålderdomshem?

Har kommissionen för avsikt att genomföra någon studie som kan bidra till att ge vårdtagarna mer ro och säkerhet? Har det gjorts någon sammanställning av de allvarligaste fallen (inklusive äldre människors död) som inträffat under de senaste åren med hänvisning till orsaker, eventuella brister i lagen och påvisbar försumlighet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(20 mars 2000)

Kommissionen skulle vilja hänvisa parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga fråga, E-2474/99, som ställdes av Pérez Alvarez.(1)

Kommissionen har inga planer på att inleda några studier på detta område.

(1) EGT C 203, 18.7.2000, s. 174.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0141/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: Program för tekniskt och finansiellt samarbete för att lindra följderna av de skador som orsakades av naturkatastrofen i Venezuela samt för att bidra till samordning mellan medlemsstaterna

Situationen i delstaterna Vargas och Miranda i Venezuela är mycket svår på grund av de förödande följder som orsakades av störtregnen, översvämningarna och jordskreden i december 1999. Tio tusentals personer fick sätta livet till och hundratals tusen skadades i katastrofen. Materialförlusterna i form av bostäder, infrastruktur, utrustning och allmänna system uppgår till flera miljoner euro. Har kommissionen för avsikt att, förutom att fortsätta det humanitära katastrofbistånd som redan beviljats och som kanaliseras via ECHO, genomföra något program för tekniskt och finansiellt samarbete för att lindra de skador som uppstått och för göra det möjligt att återuppbygga de stater i Venezuela som drabbats av naturkatastrofen samt för att samordna insatserna mellan medlemsstaterna när det gäller att samarbeta med Venezuela till förmån för landets utveckling?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(21 februari 2000)

Kommissionen förbereder för närvarande ett besök i Venezuela av en expertgrupp med uppdrag att göra en bedömning av läget i landet och att fastställa vilka särskilda åtgärder som eventuellt kan komma att vidtas. Beroende på vad expertgruppen kommer fram till kommer kommissionen att fatta beslut om en återuppbyggnadsplan på medellång sikt för Venezuela.

Kommissionen kan i detta skede inte för parlamentsledamoten ange det exakta beloppet för denna åtgärd, eftersom detta helt och hållet kommer att vara beroende av vad expertgruppen kommer fram till och av vad diskussionerna med andra givare ger.

I nära samarbete med andra givare kommer kommissionen att uppmuntra till att det görs en samordnad internationell insats och att de prioriterade områdena för åtgärden tydligt avgränsas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0283/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(3 februari 2000)

Ämne: CITES brugdhajar

Förenade kungarikets regering har föreslagit att brugdhajen skall tas upp på förteckningen i bilaga II i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter.

1. Kan kommissionen ange vilka övriga medlemsstater som hittills har angivit att de också stöder att brugdhajar tas upp på förteckningen?

2. Kan kommissionen ange om den avser att stödja att brugdhajar tas upp på förteckningen vid avtalsparternas nästa konferens i april 2000?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Det finns goda vetenskapliga argument som stöder förslaget om att föra upp brugdhajen på förteckningen i tillägg II till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Kommissionen måste emellertid själv först anta en formell ståndpunkt i den här frågan.

Medlemsstaterna kommer att redogöra för sina åsikter i rådet, som därefter kommer att bestämma gemenskapens ståndpunkt utifrån ett förslag från kommissionen inför konferensen mellan parterna i CITES.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0067/00 från Manuel Medina Ortega (PSE) till kommissionen. Latinamerika och budgetposter.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 219 E , 01/08/2000 s. 0187 - 0187



SKRIFTLIG FRÅGA E-0067/00 från Manuel Medina Ortega (PSE) till kommissionen (24 januari 2000) Ämne: Latinamerika och budgetposter Kan kommissionen ange hur stor del av budgetposterna för utvecklingen av de olika latinamerikanska länderna som genomfördes under åren 1998 och 1999? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Chris Patten (21 februari 2000) Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0133/00

från Frank Vanhecke (TDI) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Kommissionens stöd till politiska manifestationer

Den 9 december 1999 hölls en diskussion i Europaparlamentet mellan ledamöterna Dirk Sterckx och Fréderique Ries över temat Pressen Europas kyliga älskare. Både talarna tillhör den liberala gruppen.

Att döma av de affischer med vilka det gjordes reklam för denna diskussion stöddes programaftonen av Belgiens utrikesministerium, Europaparlamentets informationskontor för Belgien och Europeiska kommissionen.

1. Vad bestod detta stöd av?

2. Vilka kriterier skall politiska grupper uppfylla för att komma i fråga för sådant stöd?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(14 februari 2000)

1. Den diskussion som parlamentsledamoten hänvisar till har inte fått något ekonomiskt stöd från kommissionen. Det anordnades av Europaparlamentets informationskontor för Belgien och Mouvement Européen Belgique asbl. Den sistnämnda organisationen får stöd från kommissionen för att anordna offentliga debatter.

2. Kommissionen finansierar inga politiska grupperingar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0143/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Byggplanering i område med hög risk för jordbävningar

I kommissionens svar på min fråga E-1882/1999(1) om byggplanering i staden Rio betonas att byggplaneringen i Rio inte samfinansieras under gemenskapsstödramen för Grekland för perioden 19941999. I ett dokument från ministeriet för miljö, regionplanering och offentliga arbeten (protokoll nr 32533/10402 av den 5 november 1997) framhålls dock uttryckligen att dessa undersökningar finansieras under den andra gemenskapsstödramen som löper till slutet av 1999. Skulle kommissionen mot denna bakgrund kunna ta upp frågan igen och ge ett slutgiltigt svar?

(1) EGT C 203 E, 18.7.2000.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(11 februari 2000)

Studier av den fysiska planeringen ingår i de projekt som får medfinansieras inom ramen för det operativa programmet Miljö, som ingår i gemenskapsstödramen för Grekland under perioden 19941999 (EPPER II på grekiska). På grund av antalet projekt är det emellertid de grekiska myndigheterna som utifrån egna kriterier beslutar om finansieringssättet (gemenskapsmedel eller nationella medel).

På grundval av uppgifter som kommissionen förfogar över kan den bekräfta att stadsplanestudien för kommunen Rio i Grekland inte har medfinansieras under det nämnda programmet utan med nationella medel.

Den 5 november 1997, då det dokument offentliggjordes som parlamentsledamoten hänvisar till, hade de grekiska myndigheterna sannolikt för avsikt att föreslå att denna studie skulle medfinansieras inom ramen för EPPER II. Så blev emellertid inte fallet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0130/00

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Administrativ förvaltning inom OLAF

Kan kommissionen säkerställa att tjänstemän inte uttalar sig offentligt i skuldfrågor, i fall då nationella åklagarmyndigheter har beslutat att lägga ner utredningar som UCLAF/OLAF ursprungligen tagit initiativ till?

Kan kommissionen säkerställa att anslag som tilldelats till ett projekt inte kan dras tillbaka på grund av att kommissionen misstänker att det finns krav från andra projekt, fastän det inte har inletts några rättsliga förfaranden om några krav?

Frågorna ställs mot bakgrund av kommissionens handlande i ett ärende som gäller Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, där en av kommissionens tjänstemän har gått ut med uppgifter om att centret har gjort sig skyldigt till bedrägeri, medan de behöriga myndigheterna i Danmark har konstaterat att det inte finns några bevis för anklagelserna.

Kommissionen har dessutom stoppat utbetalningen av bidrag till en grupp bidragstagare där centret ingår, och straffar därmed företag som inte har någonting med ärendet att göra.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michaele Schreyer

(7 februari 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.