SKRIFTLIG FRÅGA E-0426/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(17 februari 2000)

Ämne: Kosovoalbanska fångar i Serbien

Med anledning av en hungerstrejk (24 december 1999-6 januari 2000) och en demonstration den 5 januari 2000, som organiserades av kosovoalbaner från det albanska världsförbundet för att kräva att de kosovoalbanska fångarna i Serbien frigavs, togs jag den 5 januari 2000 emot av företrädare för den höge representanten för den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken och det portugisiska ordförandeskapet. Båda företrädarna förklarade sig villiga att ta upp frågan med de kosovoalbanska fångarna på dagordningen för Europeiska ministerrådets möte den 2425 januari. Vid en genomläsning av protokollet från detta möte verkar det emellertid som om frågan inte behandlades.

Jag skulle därför vilja ställa följande frågor:

1. Hur tänker rådet följa upp Europaparlamentets resolution av den 16 september 1999 där ordförandeskapet uppmanades att föra direkta samtal med den serbiska regeringen beträffande frisläppandet av alla politiska fångar?

2. När tänker rådet diskutera frågan om de kosovoalbanska fångarna i Serbien?

3. År rådet villigt att ta initiativ till en resolution i FN:s säkerhetsråd om frigivande av de albanska fångarna i Serbien? Om nej, varför inte?

4. Är rådet villigt att göra lösningen på problemet med de albanska fångarna till ett villkor för att avskaffa sanktionerna mot Jugoslavien och för att låta Serbien delta i stabilitetspakten för Sydösteuropa? Om nej, varför inte?

Svar

(8 juni 2000)

Rådet har noterat Europaparlamentets resolution av den 16 september 1999 som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till. Under nuvarande omständigheter har rådet inga

möjligheter till direkta kontakter med den serbiska regeringen, och kan heller inte förväntas påverka Serbien att släppa politiska fångar fria. Rådet delar emellertid fullt ut den ärade parlamentsledamotens oro över vad som händer med de Kosovofångar som fortfarande hålls fängslade i Serbien. Rådet stöder det internationella samfundets alla strävanden, bland annat Internationella rödakorskommitténs (ICRC), att få alla politiska fångar frisläppta. EU välkomnar de frisläppanden som ICRC redan har lyckats få till stånd.

Rådet beslutade vid sitt möte den 1415 februari att bibehålla sin övergripande politiska ram som innebär att man utövar så stora påtryckningar som möjligt på Milosevic. Rådets beslut att upphäva flygförbudet mot bakgrund av krav från oppositionen kombinerades därför med en utvidgning av de gällande viseringsrestriktionerna och en ökning av de nuvarande ekonomiska sanktionernas effektivitet. Alla framtida rådsbeslut om upphävande av sanktioner kommer att bero på ett antal faktorer och kan endast fattas på grundval av en bedömning av den totala situationen.

Rådet noterade den vädjan som framfördes av Kosovos övergångsråd den 23 februari, där man uppmanar det internationella samfundet och i synnerhet FN:s säkerhetsråd att utöva så stora påtryckningar som möjligt på myndigheterna i Belgrad att släppa alla de Kosovofångar fria som olagligt hålls fängslade i jugoslaviska fängelser. EU:s medlemsstater kommer säkerligen att stödja alla FN-initiativ som bidrar till att problemet blir löst. I detta sammanhang noterade rådet noga den åtgärd som Bernhard Kouchner, chef för FN:s uppdrag i Kosovo, föreslog i FN:s säkerhetsråd, att en särskild representant skall utses för att diskutera denna fråga med myndigheterna i Belgrad.

Den ärade parlamentsledamoten kan vara säker på att rådet även i fortsättningen kommer att se framstegen när det gäller de demokratiska friheterna och respekten för minoriteternas rättigheter, däribland Kosovofångarnas öde, som en av de viktigaste inslagen vid en förändring av sanktionspolitiken mot Belgradregimen. Rådet håller ständigt situationen i området och EU:s politik gentemot Förbundsrepubliken Jugoslavien under uppsikt.