ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2014/99

från Maria Martens (PPE-DE) till kommissionen

(9 november 1999)

Ämne: Tobaksindustrins tillsättning av beroendeframkallande ämnen i cigaretter

Ur en rapport från tre vetenskapliga organisationer (ASH, Action on Smoking and Health, Imperial Cancer Research Fund och Massachusetts Tobacco Control Program) har det framgått att tobaksindustrin tillsätter kemiska ämnen till cigaretter för att göra dem extra vanebildande. Rapporten återfinns på internet: http://www.ash.org.uk/papers/additives.html.

Känner kommissionen dessa fakta?

Hur ser kommissionen på denna praxis inom tobaksindustrin?

Är det med hänsyn till Europeiska kommissionens initiativ på folkhälsoområdet och på området för konsumentskydd dags att kommissionen granskar hur den europeiska tobaksindustrin agerar i detta avseende?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 december 1999)

Kommissionen känner väl till den rapport som parlamentsledamoten nämner. Kommissionen har för övrigt uttalat sig i denna fråga i sin senaste rapport om de framsteg som gjorts när det gäller skyddet mot tobakskonsumtionens skadliga inverkan på folkhälsan(1).

1997 begärde kommissionen att från alla medlemsstater få in uppgifter om deras politik när det gäller tillsatser i cigaretter. En granskning av svaren visar på en stor skillnad mellan de gällande reglerna och ger en uppfattning om den rättsliga situationen i medlemsstaterna när det gäller tillsatsämnen i tobak. Undersökningen har också legat till grund för utarbetandet av ett lämpligt gensvar från gemenskapen i syfte att undanröja hindren för den fria rörligheten på den inre marknaden och ändå behålla en hög hälsoskyddsnivå. Det förslag som detta har utmynnat i antogs av kommissionen den 16 november 1999(2) och har överlämnats till parlamentet och rådet.

I förslagets artikel 7 fastställs det att medlemsstaterna skall föreskriva att alla tillverkare och importörer av tobaksvaror till dem lämnar en förteckning för varje märke över alla andra ingredienser än tobak, bland annat tillsatsämnen och kvantiteter av dessa, som används vid tillverkningen av tobaksvarorna. Medlemsstaterna skall också föreskriva att tillverkare och importörer tillhandahåller samtliga uppgifter om andra ingredienser än tobak, i förbränd och oförbränd form, och att de påvisar att ingredienserna i fråga inte utgör en risk för konsumenternas hälsa om de används på det sätt som avses i deras tobaksvaror.

(1) KOM(1999) 407 slutlig.

(2) KOM(1999) 594 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2714/99

från Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran

Den 27-28 november 1999 dömdes den förre reformpolitikern och inrikesministern Abdollah Nuri till fem års fängelse och den tidning, Chordad, som han gav ut förbjöds. Samma veckoslut dömdes utgivaren för tidningen Asr-e Asadegan, Maschallah Schamsolwaesin, till tre års fängelse, böter och ett femårigt yrkesförbud efter det att fängelsestraffet avtjänats.

Hur bedömer kommissionen arresteringen av denna person och har den någon möjlighet att hjälpa honom respektive besvära sig hos den iranska regeringen med hänvisning till den arresterades öde?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2713/99, E-2714/99 och E-2715/99 ingivet av Christopher Patten för kommissionen

(2 februari 2000)

Kommissionen följer noga frågan om mänskliga rättigheter i Iran. Unionen tar alltid upp frågor om mänskliga rättigheter i den allmänna dialogen mellan unionen och Iran. Senast skedde detta när trojkan mötte Irans vice utrikesminister i Helsingfors den 1 december 1999.

Kommissionen är även delaktig i unionens demarscher till Iran i detta hänseende. Hösten 1999 gjorde unionens trojka liksom enskilda medlemsstater ett antal demarscher avseende de tretton iranska judarna. Den 3 oktober 1999 gjorde unionens trojka en demarsch avseende de rapporterade dödsdomarna mot fyra studenter.

Unionens möjligheter att påverka situationen i Iran är relativt begränsade eftersom det inte finns några avtalsmässiga förbindelser och det bilaterala utbytet är begränsat. Regimen i Iran är dock känslig för internationella påtryckningar eftersom den önskar stärka banden med unionen och med andra parter. För att påtryckningarna skall ha effekt måste de emellertid vara väl avvägda så att man undviker att skapa intrycket av utländsk inblandning.

I fallet med de tretton iranska judarna har företrädare för Iran utlovat att de häktade skall få en rättvis rättegång. Det har även antytts att de kan komma att släppas i nationens intresse. De iranska myndigheterna är otvivelaktigt även medvetna om de starka internationella reaktioner en avrättning av studentledare skulle väcka.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2832/99

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Brister i forskning om klimatförändringar

Vilka brister har konstaterats inom forskningen om klimatförändringar av kommissionen, dess sakkunniga rådgivare eller den rådgivande kommitté som övervakar arbetet inom forskningsprogrammet om energi, miljö och hållbar utveckling?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2832/99 och E-2842/99 ingivet av Philippe Busquin för kommissionen

(14 februari 2000)

Arbetsprogrammet från de första två ansökningsomgångarna har utarbetats och utformats i samråd med den rådgivande expertgruppen och programmets förvaltningskommitté. Mot bakgrund av ansökningsomgångarna kommer man att föra ytterligare diskussioner med dessa organ.

Framförallt av budgetskäl, men också efter råd från ovannämnda organ, tog man upp deltemat 2.1.3 Prognoser och scenarier rörande klimatförändringar i den första ansökningsomgången. Detta är inte med i den andra ansökningsomgången, men kommer att återupptas i ansökningsomgången för år 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2420/99

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: En begränsad försvarsstruktur för EU

Under de tredje rundan i strategidiskussionerna mellan Spanien och Frankrike har bägge länderna uttalat att de vill att EU så snart som möjligt skall få en begränsad försvarsstruktur för att kunna agera vid uppblossande kriser såsom Kosovokrisen.

En sådan struktur skulle kunna bestå av en politisk säkerhetskommitté på ambassadörsnivå, en generalstab och ett högkvarter vilka skulle ha till uppgift att planera och genomföra militära insatser.

Hur ser kommissionen med hänsyn till sin fördragsenliga initiativrätt på Frankrikes och Spaniens ståndpunkt beträffande en mindre kärnstruktur som skulle ligga till grund för en europeisk säkerhets- och försvarsidentitet? Kan kommissionen ställa sig bakom deras ståndpunkt?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 januari 2000)

De fransk-spanska samtalen rörde i huvudsak militära och icke-militära aspekter av krishantering, dvs. Petersberg-uppgifterna. Som parlamentsledamoten säkert känner till diskuterades dessa frågor uttömmande i rådet under den period som föregick Europeiska rådets möte i Helsingfors.

Det mål som man enades om i Helsingfors är att unionen skall ha möjlighet att fatta självständiga beslut, att inleda och därefter utföra EU-ledda militära operationer där Atlantpakten i sin helhet inte är engagerad. Det huvudsakliga mål som antogs i Helsingfors är att unionen inom 60 dagar skall kunna sätta in styrkor på upp till 50-60 000 man som klarar av hela skalan av Petersberg-uppgifter.

Temporära institutioner kommer att inrättas som skall fatta beslut om krishantering och operativ kontroll av militär och icke-militär verksamhet som kan inledas i krissituationer.

En rapport i vilken icke-militära (civila) aspekter av krishanteringen och resurser för krishantering på unions- och nationell nivå fastställs uppmärksammades också i Helsingfors. Avsikten är att samla den kapacitet som finns på nationell och europeisk nivå (polis, kontrollanter och experter på människorättsfrågor), och att inrätta en mekanism för snabb samordning och utplacering.

Som ett första steg kommer nya besluts- och rådgivande organ att inrättas temporärt i Bryssel. De strukturer som skall inrättas är en politisk kommitté och en säkerhetskommitté som skall bestå av företrädare på hög nivå. En militär kommitté kommer också att inrättas som under den temporära fasen kommer att bestå av militära företrädare för medlemsstaterna. Kommittén kommer vid behov att tillhandahålla rådet rådgivning i militära frågor. En samordningsmekanism för civil krishantering kommer också att inrättas inom rådet.

Alla beslut som rör den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken kommer att fattas inom den gemensamma institutionella ramen, så att enhetlighet mellan pelarna garanteras. Kommissionen ser fram emot dessa nya former av samarbete och kommer att bidra aktivt på de områden där den har ansvar och erfarenhet, nämligen när det gäller icke-militär krishantering och förebyggande av konflikter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2765/99

från Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) och Stefano Zappalà (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Baraldini betalning av böter

Känner kommissionens ordförande till händelsen angående de 50 000 dollar som den italienska regeringen, på den tiden då Prodi var regeringschef, ådömde Baraldini att betala i böter?

Bortsett från att detta är en särskilt allvarlig fråga bör man påpeka följande:

- Det italienska utrikesministeriets budget hade manipulerats under formella former, vilket formellt hade godkänts av ett helt generaldirektorat vid det aktuella ministeriet, utan att några orsaker eller motiv för detta angavs.

- Den italienska budgetlagstiftningen för 1997, som ingår i den grundläggande statslagstiftningen och som i tabellerna A och B innehåller balansräkningen för de olika avdelningarna, hade också manipulerats.

Vad anser kommissionen om denna fråga, som rörde en medlemsstat och Förenta staterna?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(6 mars 2000)

Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2760/99

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Trafikleden Tirana-Kukes-Prizren-Pristina

Konflikten i Kosovo och utvandringen av hundratusentals människor från Kosovo till Albanien har inte bara visat hur otillräckliga förbindelserna är mellan Albanien och Kosovo, utan även orsakat allvarliga skador på befintliga kommunikationsleder.

Kan kommissionen lämna alla tillgängliga uppgifter om projekt för renovering och modernisering av trafikleden Tirana-Kukes-Prizren-Pristina? Kan kommissionen ange vilken tidsplan man har för färdigställandet? Kan den dessutom uppge om den anser att det för unionen är ett prioriterat projekt i regionen? Kan den slutligen uppge vilka olika internationella organisationer (IBRD, världsbanken osv.) som eventuellt har beslutat att finansiera projektet samt hur stora belopp var och en av dem bidragit med?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(1 februari 2000)

Kommissionen anser att förbättringen av kommunikationslederna i Kosovo och Albanien bör prioriteras, särskilt i syfte att underlätta handeln och befordran av det humanitära biståndet. Ett katastrofprogram inrättades före vintern för att upprätthålla ständig framkomlighet längs vägnätet i Kosovo (punktvisa reparationer av vägarna). Vilka trafikleder som i första hand skall rustas upp beror på vad som framkommer vid undersökningen om förutsebara trafikströmmar till och från grannländerna. Leden Pristina-Skopje-Saloniki är en av dem som kommer att prioriteras, förbindelsen med Tirana-Kukes en annan möjlig prioritering, vilket för övrigt gäller även vägen till Montenegro (Podgorica-Bar). Vägen Tirana-Kukes-Pristina går inte längs en transeuropeisk korridor eller större internationell genomfartsled. Världsbanken och det italienska utrikesministeriets avdelning för biståndssamarbete deltar redan i upprustningen av avsnittet Tirana-Shkoder, som är en del av den nationella albanska trafikled som går i nord-sydlig riktning. Ett lån från Världsbanken har nyligen beviljats för akuta reparationer av avsnittet Shkoder-Kukes. Det sista avsnittet mellan Kukes och gränsen mot Kosovo (Morina) skulle slutligen kunna komma i fråga för finansiering från det amerikanska organet för utvecklingssamarbete (USAID). Kommissionen deltar inte i finansieringen av trafikleden Tirana-Morina, men i flera större projekt i Albanien, nämligen de som rör den paneuropeiska korridoren VIII och den nationella trafikleden i nord-sydlig riktning. Sträckan Tirana-Morina är på grund av det allmänna skick i vilket den befinner sig till följd av bristen på underhåll inte framkomlig under vissa perioder under vintern och mycket svårframkomlig under hela året.

De internationella organisationerna som Världsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europeiska investeringsbanken (EIB) deltar inte i finansieringen av vägar i Kosovo.

Kommissionen är beredd att i samförstånd med Förenta nationernas tillfälliga administration i Kosovo (UNMIK) genomföra nödvändiga undersökningar beträffande förbättringar av vägnätet i Kosovo och fortsatta insatser i Albanien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2780/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Stödåtgärder för priset på apelsiner som skall bearbetas till juice i Grekland

Kommissionen har tagit beslut om en minskning med 30 % av stödet till apelsiner som skall bearbetas till juice på grund av att gällande tröskel för bearbetning på 1 189 000 ton, som kommissionen fastställt för perioden 19992000, har överträtts. Detta förväntas leda till en ytterligare minskning av producenternas inkomster, eftersom de fastställda priserna inte täcker produktionskostnaderna. Dessutom är marknadspriset i de kontrakt som ingåtts med förädlingsindustrierna extremt lågt.

Den tröskel på 1 189 000 ton som fastställts för att utdöma sanktioner inom apelsinproduktionen har beräknats på grundval av vissa år, under vilka olika omständigheterna gjorde att produktionsvolymerna blev sällsynt små, och den står i klar strid mot de verkliga produktionsnivåerna. Detta är också något som Europaparlamentet noterade vid sammanträdet den 14 april 1999 och parlamentet föreslog då att tröskeln skulle bestämmas till 1 665 000 ton. Har kommissionen för avsikt att fastställa ett högre tak för apelsiner som skall bearbetas så att sanktionerna minimeras och producenternas inkomster skyddas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 februari 2000)

Citrusfruktodlarnas intäkter måste komma från försäljningen av deras produkter, såväl på färskvarumarknaden som på marknaden för bearbetade frukter. Stödet till bearbetning utgör ett komplement till dessa intäkter.

Den tröskel för apelsiner som rådet har fastställt har beräknats på grundval av de kvantiteter som tidigare har bearbetats med gemenskapsstöd.

Enligt rådets förordning (EG) nr 2202/96 av den 28 oktober 1996 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter(1) skall kommissionen förelägga rådet en rapport om tillämpning av ordningen för bearbetade citrusfrukter, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag. I samband med den rapporten kommer kommissionen att granska nivån på tröskeln för apelsiner.

(1) EGT L 297, 21.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2411/99

från Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: ERUF regionen Murcia

Genom beslut C(94)2587 godkände kommissionen en allmän subvention för att modernisera produktions- och affärsstrukturen i företagen i regionen Murcia, öka nivån på humanresurserna och på detta sätt främja skapandet av varaktiga arbetstillfällen.

1. Kan kommissionen tillhandahålla en detaljerad redogörelse för det stöd och de åtgärder som beviljats fram till dags datum inom ramen för detta beslut?

2. Kan kommissionen tillhandahålla en förteckning över mottagarna av detta stöd?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(17 januari 2000)

Det sammanlagda stöd som tilldelades regionen Murcia genom beslut C(94)2587, från Europeiska regionala utvecklingsfonden, för den innevarande programperioden 1994-1999 uppgår till 76,16 miljoner euro.

Per den 31 december 1998 hade det organ som förvaltar stödet (Instituto de Fomento de la Region de Murcia) beviljat stöd till 4 434 företag inom regionen till ett totalbelopp på 62,02 miljoner euro.

Fördelningen av stödet per åtgärd är följande:

>Plats fÄHor tabell>

En detaljerad förteckning över stödmottagarna kommer att skickas till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1426/99

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: EU-medel för kärnkraftverket Krsko i Slovenien

Österrike har sedan länge gått i bräschen för ett atomfritt Mellaneuropa. Likafullt är landet omgivet av kärnkraftverk. Eftersom dessa kärnkraftverk ofta inte motsvarar säkerhetsnormerna har Österrike ett vitalt intresse av att de läggs ned. Av dessa skäl skulle frågeställaren vilja få besked om följande av kommissionen:

1. Får kärnkraftverket Krsko någon form av finansiellt understöd från EU eller har det någon gång fått det?

2. Om svaret på ovanstående fråga är ja, hur stora belopp har det då varit fråga om?

3. I vilken form har detta understöd givits (direktinvesteringar eller krediter)?

4. Inom ramen för vilka program har detta understöd beviljats?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(22 oktober 1999)

Säkerheten vid kärnkraftverken i länderna i Central- och Östeuropa är en av kommissionens främsta prioriteringar. Detta framhölls tydligt i Agenda 2000 och i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet från mars 1998(1). I båda dokumenten delades kärnanläggningarna i länderna i Central- och Östeuropa upp i tre kategorier: västkonstruerade reaktorer, sovjetkonstruerade reaktorer som bedöms kunna förbättras så att de når en godtagbar säkerhetsnivå samt sovjetkonstruerade reaktorer som inte bedöms kunna förbättras.

Kärnkraftverket i Krsko hör till den första kategorin. Vad gäller den kategorin sägs i kommissionens meddelande från mars 1998 att det främsta målet är att sörja för en bibehållen hög driftssäkerhetsnivå på lång sikt.

Dessutom har rådet i sina slutsatser om kärnsäkerheten i samband med unionens utvidgning av den 7 december 1998 uppmanat kommissionen att fortsätta samarbetet, exempelvis inom ramen för Phare-programmet, för att förbättra kärnsäkerheten i kandidatländerna. Kommissionen har särskilt ombetts att genom samarbete främja utvecklingen av kärnsäkerhetsmyndigheter som har teknisk kompetens och tillräckliga resurser och är fullständigt oberoende.

I linje med detta ges för närvarande stöd till kärnkraftverket i Krsko inom ramen för Phare-programmet. Fem hundra tusen euro har anslagits för en seismisk studie av Krsko-området. Detta projekt genomförs för närvarande och de första resultaten väntas vid slutet av detta år.

Dessutom har, inom ramen för Phare-programmet, över en miljon euro anslagits till stöd till kärnsäkerhetsmyndigheten i Slovenien, särskilt för överföring av metoder och förfaranden från kärnsäkerhetsorganen i gemenskapen. Tekniskt stöd till den slovenska kärnsäkerhetsmyndigheten för utvärdering av resultaten av den seismiska analysen av Krskoanläggningen planeras också.

(1) KOM(98) 134 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2035/99

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Skatt på förlovningsringar

Jag har fått ett klagomål från en brittisk medborgare som bor i Australien. Han skickade en förlovningsring till sin fästmö i Portugal, deklarerade innehållet och värdet på paketet och betalade alla skatter i Australien. Vid mottagandet av ringen i Portugal beskattades ringen med 17 procent. Kan kommissionen bekräfta att en förlovningsring är ett beskattningsbart föremål?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 december 1999)

Mindre gåvor som en privatperson bosatt i tredje land sänder till en annan privatperson bosatt i gemenskapen får endast importeras tull- och skattefritt om deras värde inte överstiger 45 euro(1). Eftersom förlovningsringens värde förefaller att ha överskridit denna gräns hade de portugisiska myndigheterna rätt att beskatta den importerade ringen till hela dess värde.

(1) Artikel 29 i rådets förordning (EEG) nr 918/83 av den 28 mars 1983 om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse (EGT L 105, 23.4.1983), ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 1315/88 av den 3 maj 1988 om ändring av förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan och förordning (EEG) nr 918/83 (EGT L 123, 17.5.1988). Artikel 14 1 d i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977). Artikel 1 i rådets direktiv 85/576/EEG av den 20 december 1985 om ändring av rådets direktiv 78/1035/EEG om befrielse från införselskatter på varor i småförsändelser av icke-kommersiell karaktär från tredje land (EGT L 372, 31.12.1985). Artikel 1 i rådets direktiv 78/1035/EEG av den 19 december 1978 om befrielse från införselskatter på varor i småförsändelser av icke-kommersiell karaktär från tredje land (EGT L 366, 28.12.1978).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2113/99

från SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 1999)

Ämne: Flygtrafikkontroll

När kommer Europeiska unionen att ansluta sig till Eurocontrol?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 och E-2117/99 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(20 december 1999)

Kommissionen har utfärdat ett meddelande(1) om det nuvarande läget för förseningar i lufttrafiken och om nya initiativ som skall tas för att tillhandahålla gemenskapen med den flygledningstjänst (ATM-system) den behöver för att säkerställa att dess inre marknad fungerar på rätt sätt. De flesta av de frågor som tas upp av parlamentsledamoten besvaras i detta dokument som antogs den 1 december 1999 och har skickats till rådet och parlamentet.

Vid förberedandet av detta meddelande arbetade kommissionen i nära samarbete med intresserade parter, särskilt användare av luftrummet, flygplatser, arbetare och tillhandahållare av flygledningstjänster genom deras representativa organisationer. Den rådfrågade också de civila luftfartsmyndigheterna i alla medlemsstater om de olika åtgärderna som bör tas för att komma till rätta med situationen.

En minskning av förseningar i lufttrafiken är huvudsakligen medlemsstaternas och deras samordningsorgans Eurocontrol ansvar. I detta sammanhang är det upp till specialisterna att definiera och genomföra driftsmetoder och tekniska förbättringar. Gemenskapens uppgift är i huvudsak att skapa den organisatoriska ram på nationell och europeisk nivå för att säkerställa att sådana lösningar accepteras och genomförs av alla på ett samordnat och konsekvent sätt. Det är därför som gemenskapen 1998 beslutade att gå med i Eurocontrol för att utöva politisk kontroll över denna organisation. Förhandlingar med detta som syfte har nästan slutförts, men ratificeringsförfaranden kan ta flera år. Kommissionen kommer därför att begära att gemenskapens deltagande genomförs snabbt.

Strategin för ATM 2000 är ett dokument som har tagits fram av Eurocontrol och det är den organisationens ansvar att anta och genomföra de förslag som finns i strategin. Kommissionen har bidragit med framtagningen av detta dokument tillsammans med användare av luftrummet, medlemsstater och internationella organisationer. Kommissionen stöder de allmänna målen och strategiska principer såsom anges i strategin, men undrar om det inte krävs mer arbete för att utveckla en mogen, tillförlitlig och stabil plan som tar upp den tekniska utveckling som är nödvändig för att klara av en beräknad fördubbling av trafiken till 2015.

(1) KOM(1999) 614.