SKRIFTLIG FRÅGA E-1860/99

från Christos Folias (PPE-DE) och Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(14 oktober 1999)

Ämne: Små och medelstora företag och miljövård

Den verksamhet som små och medelstora företag bedriver är ofta miljöförorenande. Att vidta preventiva åtgärder och skyddsåtgärder samt att vinnlägga sig om miljövänliga metoder i samband med företagsdriften medför kostnader för de här företagen, kostnader som läggs till priset på företagens produkter eller tjänster. Det här innebär i sin tur att de små och medelstora företagen har svårare att hävda sig i konkurrensen med andra, och att de externa kostnaderna för dem fungerar avskräckande i sammanhang där det gäller att höja medvetenheten om miljöfrågors betydelse och utveckla miljövänliga metoder.

Erfarenheterna från genomförandet av EMAS-förordningen (gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning) visar att de små och medelstora företagen skyr deltagande i detta system eftersom de är rädda för att det skall höja deras driftskostnader och därigenom också priserna på deras produkter och tjänster. Med andra ord krävs nya incitament (finansiella och andra, i synnerhet inom den andra gemenskapsstödramen) och ett särskilt finansiellt miljöinstrument utöver Life-programmet, som ju prioriterar miljöaspekten i små och medelstora företags verksamhet.

Vi vill fråga Europeiska kommissionen om följande:

1. Vilka incitament för detta ändamål förfogar man över i dagens läge?

2. Vad visar erfarenheterna av dessa och på vilket sätt sker utvärderas åtgärderna?

3. Vilka nya åtgärder kommer kommissionen att försöka vidta för att förverkliga ovannämnda målsättningar?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 december 1999)

Miljöstyrnings- och miljörevisionsordningen (EMAS) är avsedda att fungera som ett marknadsinstrument. Det är marknadens krafter, t.ex. tryck på tillgångskedjan och tryck från konkurrenter, som skall leda till att ordningen antas av organisationer. Detta är det rättvisaste tillvägagångssättet för små och medelstora företag (SMF), eftersom villkoren blir samma för alla organisationer som lämnar anbud om ett kontrakt om antagandet av EMAS blir förutsättningen för att man skall kunna få kontraktet. Därigenom skapas ett rättvist spelfält. Hittills har EMAS erfarenheter visat att organisationer av alla storlekar kan delta. I en nyligen genomförd undersökning av EMAS visade det sig att ungefär 32 % av alla deltagare i EMAS är små och medelstora företag, om man utgår från antalet anställda. Den minsta deltagaren är en tremansorganisation i Förenade kungariket. Det har rapporterats att små och medelstora företag ofta är obenägna att delta i EMAS: detta kan bero på att EMAS hittills inte trängt in på marknaden i tillräcklig utsträckning, och att deltagarorganisationerna ännu inte haft de fördelar de har hoppats på av sitt deltagande. Vid översynen av förordningen skall dessa frågor tas upp, och det skall skapas särskilda villkor för små och medelstora företag, t.ex. i fråga om tillgång till information och befintliga stödmedel. Dessutom har flera medlemsstater genomfört stödprogram, och kommissionen har för avsikt att offentliggöra dessa på EMAS webbsida.

Införandet av EMAS samfinansieras genom delområde 3.2.6 i åtgärd 3.2 Modernisering av företag i driftsprogrammet Industri, inom ramen för gemenskapsstöd för Grekland under den aktuella programperioden (1994-1999). Därigenom vill man främja utvecklingen av certifiering av system för miljöförvaltning i industrier och små och medelstora företag av industriell typ, i enlighet med bestämmelserna i EMAS och med Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) 14001la standard. Samtidigt vill man ge företag som vill införa miljömärkning stöd, genom delområde 3.2.7. Åtgärdens sammanlagda budget uppgår till 702 408, med ett bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden på 193 809.

En rad undersökningar som berör införandet av EMAS i vissa industriföretag inom den offentliga sektorn finansieras dessutom inom ramen för driftsprogrammet Miljö i samma gemenskapsstödram. Den sammanlagda budgeten för denna verksamhet uppgår till 354 000. En utvärdering av resultaten, t.ex. beträffande hur många företag som kommer att ha erhållit certifieringen, kommer att genomföras i slutet av programperioden, som förväntas inträda i slutet av 2001.

Eftersom förslaget rörande den grekiska gemenskapsstödramen för nästa programperiod (2000-2006) just har inkommit till kommissionen är det ännu för tidigt att yttra sig om vilka projekt som kan tänkas framgå ur detta.

Strukturfonderna för 2000-2006 kan uppmuntra små och medelstora företag att skriva in sig i EMAS (eller andra system som går utöver vad som minimalt föreskrivs). Denna uppmuntran kan vara direkt eller indirekt. Dels kan strukturfonderna ge finansiellt stöd till små och medelstora företag som genomför EMAS. Dels kan inskrivningen i EMAS ge de små och medelstora företagen förtur för annat finansiellt stöd, oberoende av vad detta stöd har för målsättning. I meddelandet från kommissionen Strukturfonderna och samordningen med sammanhållningsfonden Riktlinjer för programmen för perioden 2000-2006(1) rekommenderas att medlemsstaterna prövar denna väg. Det är nu medlemsstaternas sak att i samband med förberedelserna av sina planer och program för perioden 2000-2006 dra nytta av de möjligheter som strukturfonderna erbjuder för att främja EMAS bland de små och medelstora företagen.

Det bör också nämnas att ett program för miljö och tillväxt skapades år 1995, på Europaparlamentets initiativ. Detta förvaltas av Europeiska investeringsfonden, med budgetstöd från kommissionen. Lån som utfärdas av medlarbanker i medlemsstaterna till små och medelstora företag inom ramen för detta program, för miljörelaterade investeringar, garanteras, varigenom de små och medelstora företagen kan få gynnsammare lån.

(1) KOM(1999) 344 slutlig.