SKRIFTLIG FRÅGA E-0319/03

från Dominique Souchet (NI) till kommissionen

(10 februari 2003)

Ämne: Cypern och Malta bort från svarta listan i samförståndsavtalet från Paris

Cypern och Malta låter fartyg fritt registrera sig under sin respektive flagg och staterna anses fortfarande vara länder med bekvämlighetsflagg, eftersom de alltjämt finns med på svarta listan i samförståndsavtalet från Paris.

Men Cypern och Malta är också kandidater för medlemskap i EU. En förutsättning för att ett land skall kunna gå med i EU är att landet anpassat sin lagstiftning efter gemenskapens regelverk. Cypern och Malta har alltså åtagit sig att se till att deras respektive sjörätt stämmer överens med gemenskapens sjörätt och har mig veterligen inte anhållit om vare sig förlängd tid eller undantag i samband med detta.

Enligt kommissionens återkommande framstegsrapporter för 2002 måste Cypern och Malta fortsätta sitt arbete för att komma bort från svarta listan, trots de framsteg de gjort på sjösäkerhetens område.

Kunde kommissionen mot bakgrund av det ovansagda besvara följande frågor:

1. Hur långt har Cypern och Malta kommit med att införliva gemenskapens regelverk med sin sjörättslagstiftning?

2. Finns det någon tidsplan för detta arbete? I så fall: har tidsplanen följts?

3. I vilken mån har lagstiftningen effektivt genomförts i praktiken? Har Cypern och Malta verkligen vilja och förmåga att snabbt genomföra den?

4. När och på vilket sätt kommer Cypern och Malta att ansluta sig till samförståndsavtalet från Paris?

5. Vilka är de åtaganden som Cypern och Malta gjort för att kämpa mot bekvämlighetsflaggorna?

6. Vilka lättnader (skattemässigt och socialt) beviljar Cypern och Malta fortfarande? Vilka är de åtaganden som Cypern och Malta gjort på skattelättnadernas område?

7. Vilken är den respektive genomsnittliga åldern för ländernas handelsflottor?

8. Vad gör kommissionen för att få Cypern och Malta att så snabbt som möjligt följa gemenskapslagstiftningen och den internationella lagstiftningen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(18 mars 2003)

När det gäller införlivandet av gemenskapens regelverk har Cypern och Malta (se 2002 års återkommande rapport) efter 1998 års återkommande rapport för Cypern och kommissionens yttrande 1999 för Malta gjort framsteg när det gäller införlivandet av sjölagstiftningen. Enligt 2002 års återkommande rapport har en stor del av Cypern sjölagstiftning bringats i överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning. Beträffande Malta nämndes i 2002 års rapport att man hade gjort vissa framsteg på lagstiftningsområdet, men att viktiga delar av regelverket ännu inte har införlivats och att man måste fortsätta med insatser i denna riktning.

Kommissionen påminner om att det finns tidsplaner som utgör en del av de åtaganden som gjorts i samband med anslutningsförhandlingarna. Såsom nämnts i dokumentet På väg mot en utvidgad union Strategidokument och rapport från Europeiska kommissionen om de enskilda kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning(1), fortsätter kommissionen med att noggrant övervaka situationen i medlemsstaterna med avseende på deras åtaganden. Därvid rapporterar kommissionen till rådet i enlighet med nuvarande förfaranden. Denna kontinuerliga uppföljning bör genomföras via etablerade kanaler, exempelvis via associeringsavtalen. I enlighet med nuvarande förfarande kommer kommissionen att påpeka varje försening eller problem som rör fullgörandet av de åtaganden som gjorts.

Den vilja och de resurser som Cypern och Malta har mobiliserat för att införliva och genomföra regelverket på sjötransportområdet tar sig framförallt uttryck i den administrativa kapacitet som inrättats för detta ändamål. Enligt 2002 års återkommande rapport har Cypern gjort betydande framsteg dels när det gäller förstärkningen av den administrativa kapaciteten i ministeriet för handelsflottan, dels när det gäller förbättrade säkerhetsnormer. Samtidigt betonades emellertid att det kommer att krävas ytterligare insatser när det gäller personalsituationen på dessa båda områden. Malta har enligt 2002 års återkommande rapport gjort betydande insatser för att förstärka den administrativa kapaciteten, men dessa insatser måste fortsätta för Malta skall kunna förbättra sina säkerhetsnormer. Utvärderingen av de åtaganden som gjorts av dessa två kandidatländer avseende ländernas administrativa kapacitet utgör en del av ovannämnda kontinuerliga uppföljning.

Vad gäller samförståndsavtalet från Paris har Cypern och Malta redan uttryckt sin avsikt att ansluta sig till detta. För detta ändamål har regeringarna i dessa länder begärt information, från sekretariatet för Parisavtalet, om det förfarande som skall användas för att de skall kunna ansluta sig som samverkande medlemmar. Diskussioner om denna fråga har ägt rum under 2002.

Enligt tillgänglig information har regeringarna i de två länderna emellertid hittills inte framställt någon formell begäran om anslutning eller överlämnat någon självbedömning avseende uppfyllelse av de kriterier som anges i artikel 8.2 i samförståndsavtalet (som bland annat handlar om kapacitet och resultat när det gäller flaggstatskontroll och hamnstatskontroll), vilket utgör den första etappen i anslutningsförfarandet.

Det bör påpekas att kampen mot bekvämlighetsflaggorna rör fartyg som inte uppfyller de normer som fastställts i gemenskapen och på det internationella planet i fråga om arbetsvillkor och säkerhet. De kontroller som syftar till att upptäcka dessa fartyg omfattas av gemenskapens regelverk, vars införlivande och genomförande i Cypern och på Malta övervakas av kommissionen.

De system för statligt stöd till sjötransporterna som är i kraft i Malta och på Cypern har samma grundläggande egenskaper i fråga om tonnageskatt som de system som används i EU-länderna. I detta avseende bör det noteras att 1997 års riktlinjer för gemenskapen i fråga om statligt stöd till sjötransporter tillåter lättnader i fråga om skatter och sociala avgifter för redare och sjöfolk, varvid dessa avgifter ibland kan sättas till noll.

Enligt statistik för år 2001 (från Institut of Shipping Economics and Logistics i Bremen) är genomsnittsåldern för fartyg på minst 1 000 bruttoton (av alla typer) 17,9 år för Cypern och 23,4 år för Malta. Det bör dock preciseras att säkerheten för fartyg endast delvis bestäms av deras ålder och att andra faktorer, bland annat underhållet av fartygen, har en avgörande betydelse för fartygets allmänna skick och sålunda för dess säkerhetsnivå. Uppgifterna om den årliga andelen kvarhållna fartyg som seglar under cypriotisk och maltesisk flagg (provisoriska data för 2002: 7,68 % respektive 7,61 %, jämfört med 8,85 % och 9,48 % för år 2001 samt 11,8 % och 9,7 % för år 2000) ger därför en bättre bild av fartygens säkerhetsnivå.

Sedan mars 2000 har kommissionen planerat och genomfört ett flertal stödprojekt inför anslutningen. Projekten syftar till att stärka den administrativa kapaciteten när det gäller genomförandet av regelverket på sjösäkerhetsområdet i Cypern och på Malta. Totalbeloppet för dessa projekt är cirka 4 miljoner euro. Dessutom kommer kommissionen under hela 2003, och ända fram till anslutningen av dessa länder, att fortsätta att övervaka de framsteg som görs av dessa länder både vad gäller genomförandet av dessa projekt och de åtaganden som gjorts på sjösäkerhetsområdet. Denna övervakning genomförs med hjälp av olika strukturer (anslutningskommittéer, övervakningsbesök, gemensam kommitté för övervakning av projekt som genomförs inför anslutningen). Övervakningen kommer att redovisas i interimsrapporter, med särskild uppföljning av de viktigaste punkterna för de berörda länderna. Man planerar att sammanställa en övergripande övervakningsrapport till slutet av 2003. Utöver denna övergripande övervakningsrapport, kommer kommissionen att fortsätta med att förse Europaparlamentet bland annat inom ramen för gemensamma parlamentariska kommittéer med information om genomförandet av gemenskapens lagstiftning i de båda länderna under perioden fram till ratificeringen av anslutningsfördraget.

(1) KOM(2002) 700 slutlig.