SKRIFTLIG FRÅGA P-0048/99

från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen

(15 januari 1999)

Angående: Europeiska initiativ mot brottslighet i smärre skala i Italien

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att motverka den oroväckande utvecklingen vad avser brottslighet i smärre skala i de europeiska storstäderna? Som exempel kan man nämna det ökande antalet våldshandlingar och mord i Milano och Rom.

Vilka åtgärder ämnar den uppmana regeringarna att vidta för att tillintetgöra de internationella kontakterna till kriminella organisationer i tredje land, t.ex. Ryssland, Albanien och Kina?

Vet kommissionen att den kinesiska maffian har ett högkvarter i Paris, som leds av en mystisk herr Feng, som även kontrollerar organisationen i Italien?

Hur bedömer kommissionen den italienska regeringens genomförande av Schengenavtalet?

Ämnar kommissionen inleda nya initiativ mot den illegala invandringen till Europa, i synnerhet för att förhindra att antalet kriminella ökar bland de medborgare i tredje land som anländer till unionen?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(18 mars 1999)

Kommissionen noterar med oro att brottsligheten i städerna ökar, bland annat i de städer som parlamentsledamoten nämner. Som fördragen för närvarande är utformade är det dock i första hand lokala och nationella myndigheter som är ansvariga för att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa denna typ av brottslighet.

Kommissionen är emellertid redo att stödja varje initiativ som syftar till att minska brottsligheten inom ramen för relevanta program i rättsliga och inrikes frågor och rådets resolution av den 21 december 1998 om att förebygga organiserad brottslighet inför fastställandet av en övergripande strategi för dess bekämpning(1). Detta kan bland annat ske genom ett övergripande utbyte av erfarenheter och framgångsrika exempel på brottsförebyggande arbete mellan medlemsstaterna, som ett komplement till arbetet för att öka samarbetet mellan poliskårerna i Europa.

Kommissionen tog också upp frågan om trygghet i städerna i sitt meddelande med en handlingsplan för hållbar utveckling i EU:s städer som antogs i november 1998 och som för närvarande behandlas av rådet, parlamentet och Regionkommittén(2). Åtgärd nr 21 - handlingsplanen innehåller 24 åtgärdspunkter - syftar till att öka tryggheten i städerna genom förebyggande arbete. Medlemsstater som vidtar åtgärder i städerna kan få pengar från strukturfonderna.

Redan tidigare har kommissionen stött åtgärder för att minska brottsligheten i vissa områden. Inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) har kommissionen finansierat ett projekt för att öka tryggheten i Syditalien, som inlämnats av de italienska myndigheterna på inrikesministeriets inrådan. Projektet omfattar åtgärder av olika slag för att effektivisera polisarbetet, till exempel datorisering, sammankoppling av polismyndigheter och förbättring av underrättelsearbetet. Projektet är kopplat till andra initiativ som tagits av de italienska myndigheterna, bland annat som ett led i programmet Interreg II. Det innebär också ett genomförande av rekommendation nr 9 i den handlingsplan för bekämpande av den organiserade brottsligheten som antogs av Europeiska rådet i Amsterdam i juni 1997(3).

I handlingsplanen från 1997 och de två rapporter som upprättats av Europeiska rådet i Cardiff respektive Wien anges hur de olika befogenhetsnivåerna (medlemsstaterna, kommissionen, Europol) skall samverka för att bekämpa organiserad internationell brottslighet. Genom programmen Oisin och Falcone stöder kommissionen samarbete mellan polis-, tull- och rättsväsende för att sätta stopp för organiserad brottslighet.

Parlamentsledamotens tredje fråga kan kommissionen inte besvara. Kommissionen känner inte till uppgifterna.

Kommissionen vill erinra om att medlemsstaternas tillämpning av Schengenavtalet ännu inte faller inom kommissionens kompetensområde. Schengenregelverket kommer att införlivas med EU:s institutionella ram först när Amsterdamfördraget träder i kraft.

Enligt Amsterdamfördraget hör frågor om invandring, även olaglig sådan, till de frågor där gemenskapen har befogenheter. Rådet skall inom fem år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande besluta om åtgärder mot olaglig invandring och olaglig bosättning. Kommissionen avser att fullt ut verka för att Amsterdamfördraget genomförs enligt intentionerna, i allmänhet och även inom detta område, men vill samtidigt understryka att man bör undvika att sätta likhetstecken mellan olaglig invandring och brottslighet.

(1) EGT C 408, 29.12.1998.

(2) KOM(98) 605.

(3) EGT C 251, 15.8.1997.