SKRIFTLIG FRÅGA E-2159/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Flygolyckan över södra Tyskland och säkerhetsförhållandena i luften

Underrättelsen om att kollisionen mellan det ryska passagerarplanet Tupolev 154 och ett Boeing 757-plan över södra Tyskland berodde på att det automatiska antikollisionssystemet i flygledningstornet i Zürich inte fungerade har mångdubblat oron beträffande säkerheten i det europeiska luftrummet. För en tid sedan, strax före olyckan, publicerades rapporter och klagomål om de problem som den ökade flygningsfrekvensen medför. De brittiska flygledarna anser till exempel att deras luftrum sedan början av året haft dubbelt flera incidenter som kan ge upphov till risksituationer än tidigare. Ofta har de svårt att höra de piloter de är satta att övervaka, flygplan bara försvinner från radarskärmarna, datorerna kraschar och flygplanen klarar inte av att respektera de obligatoriska säkerhetsavstånden. De grekiska piloterna anser för sin del att det nya systemet för luftkorridorerna (RVCM) är farligt, eftersom det brister i de tekniska förfaranden som Eurocontrol gått in för.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Kan kommissionen bekräfta uppgifterna om att det automatiska antikollisionssystemet tillfälligt inte fungerade då olyckan inträffade?

2. Känner kommissionen till de ovan anförda klagomålen från flygledare och piloter eller andra klagomål som hänför sig till detta? Kan dessa relateras till flygolyckan över Tyskland?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att den ökade flygningsfrekvensensen inte medför risker för passagerarna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2130/02 och E-2159/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(22 augusti 2002)

Den tillgängliga informationen om kollisionen mellan två flygplan ovanför Bodensjön gör det för närvarande inte möjligt att dra några slutsatser om orsaken till olyckan medan undersökningen pågår. Dessa uppgifter verkar bekräfta att det automatiska varningssystemet på marken inte var i drift pga. underhåll. Efter denna tragedi har kommissionen betonat att det inte går att göra någon direkt koppling mellan problemen vid tidpunkten för olyckan, där den mänskliga faktorn också verkar ha spelat en viktig roll, och de lösningar som initiativet om det gemensamma europeiska luftrummet kan medföra. Vissa överväganden av allmän natur är emellertid lika aktuella idag som före tragedin.

Den ökade flygtrafiken under de gångna åren har ökat trycket på de nationella flygtrafikledningssystemen. Denna ökning medför ett ökat informationsutbyte mellan flygledningscentra och flygplanen som befinner sig i luften samt en ökad samordning mellan flygledningscentra. Denna samordning omfattar procedurer som definierar luftrummets struktur, informationsutbyte, kommunikationsmedel och vilka procedurer som skall följas ifall systemet inte fungerar. Ansvaret för att dessa procedurer följs och att de är effektiva ligger i första hand på tjänsteleverantörerna och slutligen på de nationella myndigheterna som skall övervaka att procedurerna följs.

Situationen i Europa visar på flera svagheter, även om nivån på säkerheten fortfarande är hög enligt den information som tjänsteleverantörerna och Eurocontrol tillhandahåller. Följande svagheter finns:

- Trafikökningen har inte föregåtts av en tillräcklig ökning av flygtrafikledningskapaciteten.

- Driftskompatibiliteten mellan flygtrafikledningscentra är för närvarande otillräcklig, särskilt med tanke på den mångfald system som används.

- Luftrummets nuvarande struktur (kontrollzoner och flygleder) som dikteras av de nationella intressena minskar inte konfliktsituationerna och därmed risken för olyckor.

- Slutligen har privatiseringsproceduren vad gäller tjänsteleverantörer inte åtföljts av inrättandet av nationella övervakningsenheter som garanterar att reglerna följs och som ser till att överträdelser bestraffas.

Initiativet avseende det gemensamma luftrummet syftar till att förbättra dessa aspekter, dvs. kapacitetsökning, förbättrad driftskompatibilitet (vad gäller system och procedurer), ökad effektivitet vad gäller luftrummets struktur och förbättrad övervakning av reglerna. Det kommer att göra det möjligt att införa enhetliga regler för procedurer, material och utbildningar samt att hantera bristerna och härigenom begränsa riskerna och garantera en höjd säkerhetsnivå.

Till följd av de senaste händelserna kommer kommissionen den 12 september 2002 samla luftfartsmyndigheternas generaldirektörer för medlemsstaterna och de länder som är associerade till Europeiska unionen (Schweiz, Norge och Island) för att diskutera lufttransportens säkerhetsproblem.