SKRIFTLIG FRÅGA P-1100/01

från Olivier Dupuis (TDI) till rådet

(28 mars 2001)

Ämne: Tjetjenien

Den 25 februari i år upptäcktes en massgrav med 60 lik i Groznyförorten Chankala, knappt en kilometer från de ryska styrkornas huvudkvarter i Tjetjenien. Enligt olika människorättsorganisationer och

pressorgan har 16 av liken identifierats som civila tjetjener som anmälts försvunna efter att de gripits och kvarhållits av de ryska arméstyrkorna. Allt tyder på att dessa personer avrättats utan någon rättegång. Vittnesmål har inkommit från personer som anmält en närstående person som försvunnen och som sedan identifierat dennes kropp vid ministeriet för nödsituationer i Grozny. Sexton lik har alltså identifierats, och av dessa tillhör tolv civila personer som gripits sedan december förra året, medan de fyra övriga liken tillhör personer som greps i juni och augusti förra året.

Är rådet medvetet om hur allvarliga dessa uppgifter är? Om så är fallet, vilka åtgärder har det tagit, eller tänker det ta, för att se till så att en internationell undersökningskommitté kan kasta ljus över denna fråga och alla övriga fall av försvunna personer? Anser inte rådet rent generellt att dess politik gentemot Ryssland allt mer börjar likna en typ av samförstånd med den kriminella politik som de ryska myndigheterna bedriver i Tjetjenien?

Svar

(27 september 2001)

Det var både med sorg och fasa som rådet fick kännedom om den upprörande upptäckten av 60 döda i en förort till Grozny. Liksom i alla sådana fall har rådet följt rapporterna om upptäckten och de motstridiga anklagelser som gjorts.

EU har högt och tydligt uttryckt sin motvilja mot alla övergrepp när det gäller mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet i Tjetjenien, oavsett förövare. Samtidigt som EU inser vilka svårigheter Ryssland har vid sina södra gränser, har unionen mycket tydligt kritiserat den ryska regeringens roll när det gäller agerandet i landets tjetjenska republik. EU har vid upprepade tillfällen på högsta nivå tagit upp denna fråga med de ryska myndigheterna. Den togs upp vid mötet mellan Europeiska rådet och president Putin i Stockholm den 23 mars, vid mötet i Luxemburg den 10 april i samarbetsrådet mellan EU och Ryssland och senast vid toppmötet med president Putin i Moskva den 17 maj.

Ända sedan konflikten var ett faktum har EU givit sitt fulla stöd till både OSSE:s stödgrupp och Europarådet. EU erkänner att dessa institutioner kan spela en viss roll när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien, bl.a. genom att bidra till utredningarna om alla de rapporterade fallen av saknade personer. EU beklagar därför de upprepade fördröjningarna av OSSE:s återvändande till regionen och har uppmanat Ryssland att upphöra med sina invändningar. EU kan dock välkomna, som ett positivt steg, att en gemensam arbetsgrupp inrättats med den ryska allmänna åklagarmyndigheten, den tjetjenska åklagarmyndigheten och den ryska presidentens särskilda representant för mänskliga rättigheter i Tjetjenien, Vladimir Kalamanov som bistås av experter från Europarådet.

EU har konsekvent intagit en tydlig och principiell ståndpunkt vilket inte har varit utan betydande kostnad för unionens direkta förbindelser med Ryssland. Denna ståndpunkt har fullt ut överensstämt med EU:s allmänna inställning till mänskliga rättigheter, såsom den framgår av den resolution som unionen nyligen lagt fram för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna vid dess session 2001 (2001/24). EU fortsätter att utöva påtryckningar på Ryssland för att få de ryska myndigheterna att snabbt ta nödvändiga steg för att förbättra situationen i Tjetjenien.

Rådets fasta och genomtänkta övertygelse är icke desto mindre att engagemang är det bästa sätt på vilket EU kan bidra till att förbättra situationen i den Ryska federationens tjetjenska republik. Utan dialog skulle vi inte ha några möjligheter att lägga fram våra åsikter för Ryssland och landet skulle då kunna ignorera hur stor vikt EU fäster vid denna viktiga fråga. Rådet anser att det faktum att Ryssland har vidtagit åtgärder i rätt riktning - även om det skett mycket sent och de inte är tillräckligt omfattande - berättigar denna strategi. Vid det toppmöte som nyligen hölls i Moskva erkände president Putin att Ryssland inte har gjort tillräckligt för att återvinna den tjetjenska befolkningens förtroende. Han höll med om att den humanitära situationen i Tjetjenien är allvarlig. Han uppmanande EU att lägga fram riktlinjer för att förbättra det arbete som utförs av humanitära hjälporganisationer i regionen. President Putin föreslog också en omstrukturering av det pågående biståndsarbetet för att fastställa villkoren för och uppmuntra de internt fördrivna personerna att återvända.

Arbetet vid Vladimir Kalamanovs kontor, där medarbetare från Europarådet deltar, inrättandet av en civil domstol, de första åtalen för brott mot de mänskliga rättigheterna samt vidtagandet av några rekonstruktionsåtgärder är dock några första steg i rätt riktning, även om de är otillräckliga. Rådet kommer dock att fortsätta att kräva hos de ryska myndigheterna att de ställer de ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna inför rätta.