ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3358/97 från Caroline Jackson (PPE) till rådet (23 oktober 1997)

Ämne: Amsterdamfördraget: Förklaring om gemenskapsfördragets redaktionella kvalitet

1. Vilka åtgärder avser rådets sekretariat att vidta för att lägga fast riktlinjer angående gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, vilket man uppmanades till av Europeiska rådet vid dess möte i Amsterdam?

2. Vilka lämpliga organisatoriska åtgärder planerar rådet att vidta för att säkerställa att dessa riktlinjer tillämpas?

3. Kommer dess prioriterade åtgärder att innefatta en omprövning av personalutbildningen, en konkret fördelning av ansvar till personalen inom varje avdelning för granskning av lagstiftningen med avseende på språklig klarhet?

4. När förväntar sig rådets sekretariat ha genomfört sina initiativ angående gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, och kommer det att lägga fram en rapport om resultatet inför rådet och Europaparlamentet?

Svar (15 januari 1998)

Rådet ber att få göra den ärade parlamentsledamoten uppmärksam på att den förklaring om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet som fogats till Amsterdamfördragets slutakt, som undertecknades den 2 oktober 1997, inte endast berör rådet. I förklaringen anmodas de tre institutioner som medverkar vid det förfarande då gemenskapslagstiftningen antas, dvs. Europaparlamentet, rådet och kommissionen, att i samförstånd ¨lägga fast riktlinjer för att förbättra gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet och följa dessa riktlinjer när de granskar förslag eller utkast till gemenskapslagstiftning¨.

När dessa riktlinjer har fastlagts skall de vidta ¨de interna organisatoriska åtgärder som de anser nödvändiga för att säkerställa att riktlinjerna tillämpas på ett riktigt sätt¨.

Eftersom arbetet med riktlinjerna naturligtvis ännu inte har inletts, är det i detta skede fortfarande för tidigt att säga något om vad de kommer att innehålla.

Rådet erinrar om att det alltid har fäst stor vikt vid lagstiftningens redaktionella kvalitet. Efter Europeiska rådets möte i Edinburgh 1992 där det krävdes att riktlinjer i vilka kriterier för bedömningen av gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet skulle antas ((Europeiska gemenskapernas bulletin 12*1992, s. 20, punkt I.28. )), antog rådet i juni 1993 en resolution om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. ((EGT C 166, 17.6.1993, s.1. ))

I de tio punkterna i denna resolution berörs frågorna om en klar, enkel och koncis utformning av bestämmelserna, rättsaktens inre koherens, dess koherens i förhållande till andra rättsakter, dess struktur, tydligt definierade rättigheter och skyldigheter, klarhet i fråga om dagen för ikraftträdandet och övergångsbestämmelserna, kravet på en ingress som motiverar artikeldelen av rättsakten samt formuleringar som bör undvikas (till exempel för många hänvisningar inom rättsakten eller till andra rättsakter, bestämmelser utan normativ karaktär eller autonoma bestämmelser i en ändringsrättsakt).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3363/97 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Översvämningarna inom EU: Utvärdering av kostnaderna

De senaste översvämningarna i det spanska Medelhavsområdet, som inträffade under den sista veckan i september, orsakade stora personskador och materiella skador. Enligt de första preliminära beräkningarna, som utförts av småjordbrukarnas organisation, la Unión de Pequeños Agricultores, uppgår de materiella skadorna i Valencia, Murcia och Andalusien till 20 000 miljoner pesetas.

Geomorfologiska faktorer och klimatfaktorer gör att naturkatastroferna i detta område inte är tillfälliga utan periodiskt återkommande. De drabbar även andra medlemsstater som Italien och Frankrike. Dessutom får de allvarliga konsekvenser för miljön eftersom de påskyndar jorderosion och avskogning i områden där den ekologiska förstörelseprocessen redan är mycket långt framskriden.

Räknar kommissionen med att låta göra någon utvärdering av de ekonomiska och ekologiska skador dessa översvämningar orsakar inom EU?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3363/97, E-3364/97 och E-3365/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (25 november 1997)

Kommissionen vill uttrycka sitt djupa deltagande med de unionsmedborgare som drabbades av översvämningarna i Valencia, Murcia och Andalusien i september 1997.

Kommissionen anser att det förebyggande arbetet måste öka och att detta både bör och kan ske enligt de åtgärder och den samfinansiering som redan finns, främst inom ramen för mål 1 som ju omfattar de tre autonoma regionerna. Med stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden kommer kommissionen även fortsättningsvis att hjälpa de spanska myndigheterna att lösa problemet, genom att samla in och behandla alla ansökningar om att pågående åtgärder eller anslag som inte utnyttjats ur gemenskapens stödramar för de berörda regionerna skall gå till de mest utsatta områdena.

Vidare stödjer kommissionen civilförsvarsåtgärder som erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaternas experter och pilotprojekt för att forska fram och befästa ny kunskap. Ett förslag till åtgärdsprogram håller även på att diskuteras i rådet.

Vad gäller frågan om att inrätta en särskild arbetsgrupp för att utreda översvämningar inom gemenskapen och samordna konkreta lösningar, inrättades en arbetsgrupp den 1 februari 1995 vilken fick i uppdrag att utreda vad som bör göras för att minska följderna av översvämning. Arbetsgruppen lade fram sina slutsatser och förslag på hur befintliga instrument lämpligen bör användas i en rapport som kommissionen behandlade och godkände i slutet av mars 1995.

Det särskilda forskningsprogrammet för miljö och klimat ((EGT L 361, 31.12.1994. )) innehåller ett särskilt avsnitt som avser översvämning, inom vilket ett tiotal forskningsprojekt fått stöd för att förutse och minska följderna av översvämning. Forskningsresultaten har lagts fram vid seminarier och konferenser och har publicerats i handlingar som kan erhållas på begäran.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3143/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (30 september 1997)

Ämne: Kommissionens övervakningssystem för kontroll av klyvningsprodukter

Kommissionen håller på att utveckla ett nytt datorstyrt övervakningsprogram för kontroll av flödet av klyvningsprodukter (safeguards). Den datorteknologi som under de förgångna åren använts i detta sammanhang skall bytas ut mot ett nytt tekniskt Euratomsystem.

1. Vilka är de exakta orsakerna som föranlett kommissionen att byta ut den datorteknik som hittills använts mot ett nytt system?

2. Sedan när befattar sig kommissionen med utvecklingen av det nya övervakningsprogrammet, och exakt hur höga är kostnaderna för utveckling och installation och för utbildning av de medarbetare som skall använda systemet?

3. Exakt när kommer det nya systemet att vara tillgängligt?

4. Vilka detaljerade förbättringar och fördelar, jämfört med det system som hittills använts, var utslagsgivande för kommissionen då den beslutade anskaffa det nya systemet?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (29 oktober 1997)

1. Skälen till att man utvecklar och inför ett nytt datorstyrt övervakningsprogram för klyvningsprodukter (safeguards) är desamma som för att införa modern datateknik, det vill säga för att förbättra och effektivisera arbetet, öka flexibiliteten hos datortillämpningarna och även för att äldre dataprogram inte skall skapa problem den 1 januari 2000.

2. Utvecklingen av det nya safeguardsprogrammet inleddes 1992 och har kostat totalt 0,5 miljoner ecu, plus åtta manår för programmering och utbildning. Driftskostnaderna beräknas till mellan 0,1 och 0,2 miljoner ecu och detta ger ett positivt utfall vid en jämförelse med den årliga hyreskostnaden på 0,4 miljoner ecu för det gamla systemet. Kommissionen förväntar sig en minskning med ungefär 63 % av den specifika kostnaden per databehandlad informationsenhet.

3. Väsentliga delar av systemet har varit i drift sedan 1 oktober 1997.

4. De särskilda förbättringar och fördelar som det nya systemet innebär i jämförelse med tidigare system är öppen arkitektur, standardiserad mjukvara, överförbara tillämpningar, ökad säkerhet, ökad integritet och stabilitet hos databasen, flexibilitet när det gäller att lägga till nya tillämpningar och * sist men inte minst * integrering av alla typer av information: bokföring, inspektioner, instrument, metoder, teknik och ledningsinformation.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2754/97 från Michl Ebner (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: EU-överensstämmelse av den italienska lagen D.L. 31/12//1996 nr 669

Under förutsättning att rådets direktiv av den 28 juni 1990 om rätt till bosättning (90/364/EEG) ((EGT L 180, 13.7.1990, s. 26. )) som eftersträvar att EU-medborgarna i alla medlemsstater skall behandlas lika gäller, anmodas kommissionen meddela om artikel 29 i D.L. 31/12/1996 nr 669 är i överensstämmelse med EU-lagstiftningen?

Behandlas i Italien bosatta medborgare från andra EU-medlemsstater orättvist genom den ovan nämnda artikeln 29 eftersom fordon som anmälts i Italien och registrerats i utlandet före den 1 januari 1987 i utlandet inte beaktas i denna lag?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (21 oktober 1997)

I artikel 29 i lagdekret nr 669 av den 31 december 1996 ((Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, nr 305, 31.12.1996 )) om stöd till köp av nya motorfordon i utbyte mot skrotning av motsvarande begagnade ägodel, fastställs som villkor för att detta stöd skall kunna tillämpas att det fordon som skall skrotas registrerades första gången före den 1 januari 1987. Detta villkor verkar inte vara oförenligt med gemenskapslagstiftningen.

Vidare verkar inte den aktuella bestämmelsen innehålla något villkor om att fordonet som skall skrotas skall vara registrerat i Italien. Om parlamentsledamoten skulle känna till något konkret fall av diskriminering på grund av att fordonet är registrerat i en annan medlemsstat, ber kommissionen parlamentsledamoten att meddela den om detta så att den kan kontrollera om det är frågan om en överträdelse av gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3290/97 från Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: OECD-förhandlingar om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI)

I rådets riktlinjer av den 27 november 1995 för OECD-förhandlingarna om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI) anges att det under förhandlingarna skall säkerställas att berörda icke-OECD-länder informeras och att samråd sker med dem.

Har samråd ägt rum mellan kommissionen och AVS-staterna om MAI:s betydelse och konsekvenser för dessa stater? Hur långt har förhandlingarna om MAI kommit inom OECD?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar (19 november 1997)

Staterna i Afrika, Västindien och Sillahavsområdet (AVS) deltar i vittomfattande diskussioner om globaliseringens effekt på investeringsflödet samt om eventuella regler för dessa flöden inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och i världen. Under de senaste månaderna har såväl Förenta nationernas konferens om handel och utveckling (UNCTAD) som Världshandelsorganisationen (WTO) inrättat arbetsgrupper för dessa frågor. Kommissionen och gemenskapen spelar en konstruktiv nyckelroll inom dessa arbetsgrupper. Dessutom har kommissionen tagit aktiv del i OECD:s verksamhet som syftar till att informera länder som inte är med i OECD om förhandlingarna rörande det multilaterala avtalet om internationella investeringar (MIA).

Förhandlingarna har fortskridit i god takt varför det tycks möjligt att avsluta dem i tid till det av OECD:s ministrar överenskomna datumet för slutförande, nämligen maj 1998. Ett antal viktiga politiska frågor återstår dock att avgöra som till exempel frågan om MIA:s tillämpning på alla nivåer i statsförvaltningen, omfattningen av de allmänna undantagen samt undvikandet av andrahandsbojkotter vid investeringar (som, till exempel, Helms Burton-lagen i USA).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2702/97 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (28 juli 1997)

Ämne: Mycket låg utnyttjandegrad av medel ur gemenskapsstödramen för Grekland vad gäller distriktet östra Makedonien och Thrakien

Enligt uppgifter i grekisk press är utnyttjandegraden av medel ur gemenskapsstödramen för Grekland vad gäller distriktet östra Makedonien och Thrakien ytterst låg. Fram till dags datum, det vill säga tre år efter det att gemenskapsstödramen för Grekland trädde i kraft, är utnyttjandegraden för det regionala operativa programmet för östra Makedonien och Thrakien, vars budget sammanlagt uppgår till ca 200 miljarder drakmer, endast 33 %. Mot bakgrund av att östra Makedonien och Thrakien hör till ett av de mest isolerade och minst utvecklade områdena, inte bara i Grekland utan i hela Europa (en bland de 25 fattigaste regionerna i Europa, enligt kommissionens första sammanhållningsrapport), ber jag kommissionen upplysa mig om i vilket skede genomförandet av det regionala operativa programmet för östra Makedonien och Thrakien befinner sig, vad de stora förseningarna beror på och vilka åtgärder kommissionen har för avsikt att vidta i samarbete med de grekiska myndigheterna för att genomförandet av programmet skall ske i snabbare takt?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Kommissionen bekräftar att utnyttjandegraden för det operativa programmet 1994-1999 för östra Makedonien och Thrakien för närvarande är 33 %. Utnyttjandegraden är dock bara ett av flera mått på vilken framgång ett operativt program har och säger ingenting om kvaliteten på genomförandet. Beträffande programmet för östra Makedonien och Thrakien har kommissionen noterat att framsteg stadigt görs med avseende på såväl genomförandets kvalitet som på utnyttjandegraden.

För att förbättra det övergripande genomförandet av gemenskapsstödramen har den grekiska regeringen, vad gäller offentliga uppdrag, verkat för att genomdriva ett antal rättsakter och organisatoriska anpassningar för modernisering och effektivisering av de aktuella mekanismerna och förfarandena. Vidare avser de grekiska myndigheterna och kommissionen att, där så är nödvändigt, i samband med halvtidsgranskningen av gemenskapsstödramen, snarast göra programjusteringar i syfte att ytterligare underlätta ett snabbt och effektivt genomförande.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 117 , 16/04/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA E-3097/97 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (2 oktober 1997) Ämne: De olympiska spelen och direktiv 85/337/EEG Känner kommissionen till den akt som Grekland har lagt fram inför de olympiska spelen samt de projekt som denna omfattar? Känner kommissionen vidare till om det har lagts fram några studier om vilka konsekvenser spelen kommer att få för miljön (direktiv 85/337/EEG ((EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. ))) och kan den säkerställa att den kommer att fortsätta att göra relevanta investeringar samt garantera att gemenskapslagsstiftningen efterlevs i god tid innan genomförandet av projekten börjar? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (3 november 1997) Kommissionen har inte några befogenheter vad gäller de olympiska spelen, vilket innebär att de grekiska myndigheterna inte har lämnat in några dokument som rör detta till kommissionen. I enlighet med direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt är medlemsstaterna alltid skyldiga att se till att direktivet tillämpas på korrekt sätt oavsett i vilket sammanhang projekten genomförs. Kommissionen kommer således även i fortsättningen att övervaka att bestämmelserna i direktivet efterlevs, också om det skulle bli aktuellt i samband med projekt för de olympiska spelen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2629/97 från Gijs de Vries (ELDR) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Crédit Lyonnais

Enligt The Economist (5 juli 1997) var det några viktiga detaljer i den senaste räddningsplanen, som Bryssel godkände år 1995, som aldrig respekterades.

Är detta påstående korrekt? Om så är fallet, vilka specifika initiativ tog kommissionen för att Crédit Lyonnais skulle efterfölja kommissionens beslut från 1995?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (22 september 1997)

År 1995 godkände kommissionen ett omstruktureringsstöd till Crédit Lyonnais på 45 miljarder franska franc (6 800 miljoner ecu). Det mycket komplicerade stödprogrammet inbegrep ett kapitaltillskott från den franska staten och en överföring på 135 miljarder franska franc (20 400 miljoner ecu) av Crédit Lyonnais tillgångar till ett särskilt bolag som omfattades av den statliga garantin. Kommissionen godkände detta under förutsättning att de franska myndigheterna uppfyllde ett antal villkor ((EGT L 308, 21.12.1995. )). Dessa villkor var bland annat att den omstruktureringsplan som man lagt fram för kommissionen skulle tillämpas och genomföras i sin helhet, att Crédit Lyonnais affärsverksamhet utanför Frankrike skulle minskas så att den i slutet av 1998 motsvarade 35 % av den verksamhet som banken hade utomlands i slutet av 1994, att Crédit Lyonnais skulle utfärda ett nollkuponglån till förmån för EPFR (Etablissement public de financement et de restructuration) samt vissa villkor angående förbindelserna mellan Crédit Lyonnais och det bolag som tog över en del av Crédit Lyonnais tillgångar.

Crédit Lyonnais på omkring 4 miljarder franska franc (605 miljoner ecu). Kommissionen beslutade ((EGT C 390, 24.12.1996. )) att godkänna undsättningsstödet och att inleda formella undersökningar av allt eventuellt ytterligare stöd till Crédit Lyonnais, liksom att granska huruvida 1995 års beslut respekterades i alla delar (bland annat skyldigheten att utfärda ett nollkuponglån). Denna undersökning har ännu inte lett till något slutligt beslut.

Kommissionen känner i detta skede inte till någon annan överträdelse än underlåtelsen att utfärda nollkuponglånet.

Kommissionen har beslutat att inom ramen för den pågående undersökningen utse en ledande investeringsbank som rådgivare vid bedömningen av den nya omstruktureringsplanen för Crédit Lyonnais.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2847/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (11 september 1997)

Ämne: Ekonomiskt stöd till bönder

Kan kommissionen ange vilket ekonomiskt stöd de bönder kan erhålla som råkat i ekonomiska svårigheter sedan de förlorat huvuddelen av sin bärskörd på grund av för årstiden onormal och oväntad frost?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (29 september 1997)

Enligt artikel 5h i förordning (EEG) nr 4256/88 om bestämmelser för tillämpningen av förordning (EEG) nr 2052/88 i fråga om EUGFJ:s utvecklingssektion ((EGT L 374, 31.12.1988. )) får lantbrukare i områden som omfattas av mål 1 och mål 5b i strukturfonderna som drabbats av en naturkatastrof motta ekonomiskt stöd inom ramen för respektive regionalt operativt program.

Detta stöd kan endast användas för omstrukturering av produktionspotentialen. Medlemsstaterna ansvarar för eventuell kompensation av inkomstförluster som ett resultat av en naturkatastrof.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2819/97 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Portugisisk frukt- och grönsaksodling drabbad av regn och hagel

Nyligen inträffade senkomna skyfall, i många fall åtföljda av kraftiga hagelskurar, som orsakade mycket stora skador på frukt- och grönsaksproduktionen i Portugal. Enligt vissa bedömningar drabbades 60 % av potatisproduktionen, särskilt i regionerna Beira Litoral, Ribatejo (Chamusca), Setúbal och Tras-os-Montes. Även körsbärsproduktionen (i Beira Interior) och tomatproduktionen drabbades i flera andra regioner.

Uppenbarligen omfattar de portugisiska jordbruksförsäkringarna inte dessa specifika väderleksförhållanden. Eftersom de flesta av de gårdar som drabbats är familjejordbruk eller gårdar som är nästan lika små har de drabbats mycket hårt, då det rör sig om en del av det portugisiska jordbruket som har dragit väldigt liten fördel av gemenskapsstöden, vilket kommissionen känner väl till.

Det är känt att det i gemenskapens budget finns finansiella resurser för denna typ av väderleksförhållanden. De små jordbrukare som drabbats kan emellertid inte erhålla detta stöd om inte den portugisiska regeringen beslutar att informera kommissionen och inlämna en ansökan härom.

Kan kommissionen ange

1. Vilka belopp som för närvarande är avsatta för att gottgöra de skador som uppstår när frukt- och grönsaksproduktionen i medlemsstaterna nästintill totalförstörs till följd av dåligt väder? Tilldelas dessa anslag i form av engångsbetalningar och/eller räntesubventionerade lån?

2. Har den portugisiska regeringen redan meddelat kommissionen de skador som drabbat frukt- och grönsaksproduktionen i Portugal? Har den redan lämnat in en ansökan om stöd? Om ja, hur svarade kommissionen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (30 september 1997)

Kommissionens finansierar inte förluster i jordbruksproduktionen som orsakas av oväder. I artikel 5 h i förordning (EEG) nr 2085/93 ((EGT L 193, 31.7.1993. )) om ändring av förordning (EEG) nr 4256/88 om tillämpningsföreskrifter vad avser utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) föreskrivs dock att ekonomiskt stöd kan utgå från utvecklingssektionen vid EUGFJ för återställande av jord- och skogsbrukets produktionskapacitet efter naturkatastrofer.

När det gäller stöd till katastrofoffer inom gemenskapen påminner kommissionen om att det i 1997 års budget inte anslagits pengar till den aktuella budgetposten (B4-3400) som skulle göra det möjligt att omedelbart genomföra en åtgärd till förmån för drabbade familjer. Syftet med denna gemenskapsåtgärd har heller aldrig varit att ge ersättning för skador som orsakats av en katastrof utan snarare att visa gemenskapens solidaritet med drabbade personer.

De portugisiska myndigheterna har inte meddelat kommissionen den situation som tas upp av parlamentsledamoten.