SKRIFTLIG FRÅGA E-2067/03

från Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI),Benedetto Della Vedova (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI)och Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(20 juni 2003)

Ämne: Kränkning av religionsfriheten för baptister i Kazakstan

Två veckor efter påsken 2003 genomförde de kazakstanska myndigheterna en razzia hemma hos pastor Nizhegorodtsev som vid tidpunkten var i färd med att hålla en mässa för 22 personer.

Den 22 maj 2003 informerades pastor Nizhegorodtsev att ett straffrättsligt förfarande hade inletts mot honom för att han agerat i strid mot ett domstolsbeslut som förbjuder religiösa förrättningar i en icke godkänd baptistkyrka.

Pastor Nizhegorodtsevs kyrka hade motsatt sig officiellt erkännande med motiveringen att detta hade medfört en oacceptabel inblandning i kyrkans angelägenheter från statens sida.

detta är ytterligare en i en lång rad rättsärenden som har riktats mot medlemmar i baptistkyrkan.

I Kazakstan har de flesta församlingarna inom Jehovas vittnen och babtistkyrkan trakasserats av myndigheterna för sin vägran att upphöra att hålla gudstjänst trots att de vägrats eller motsatt sig officiellt erkännande.

I oktober 1998, före presidentvalen som hölls januari 1999, förlängdes presidentämbetets mandatperiod från fem till sju år och åldersgränsen för kandidater avskaffades. Denna åldersgräns skulle ha gjort det omöjligt för president Nazarbajev att kandidera till omval när hans nuvarande mandat löper ut 2006.

Vid presidentvalen in januari 1999 omvaldes den sittande presidenten, Nursultan Nazarbajev, med 79,78 procent av rösterna. Det internationella samfundet, och i synnerhet Förenta staterna och EU, ställde sig mycket kritiska till valförfarandet.

I juni 2000 godkände landets parlament en lag som ger president Nazarbajev rätt att behålla vissa befogenheter och därmed utöva ett visst inflytande på regeringen även efter att hans mandatperiod har gått ut.

Kan kommissionen, mot denna bakgrund och med beaktande av förbindelserna mellan EU och Kazakstan, besvara följande frågor:

- Är kommissionen medveten om dessa omständigheter?

- På grundval de nuvarande förbindelserna med landet i fråga, vilka åtgärder kan vidtas för att på ett seriöst och effektivt sätt försöka förmå Kazakstan att respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(4 augusti 2003)

Kommissionen känner till det oroande fallet med baptistpastor Sergey Nizhegorodtsev, som 2000 dömdes för utövande av religiös verksamhet utan statlig registrering och tvingades betala 5 amerikanska dollar i böter. Under 2003 dömdes Sergey Nizhegorodtsev på nytt, då han fortsatt hålla gudstjänster utan statlig registrering.

Kommissionen är oroad över det sätt på vilket Kazakstans regering förefaller söka tillskansa sig administrativ kontroll över det civila samhället, särskilt över politiska grupper och icke-statliga organisationer. När det gäller regeringens kontroll över den religiösa verksamheten hoppas kommissionen att eventuella ändringar av 1992 års religionslag kommer att diskuteras med samtliga berörda delar av Kazakstans civila samhälle och med namnkunniga internationella experter innan de läggs fram för parlamentet. Kommissionen noterar i detta avseende att Kazakstans författningsråd den 4 april 2002 konstaterade att regeringens förslag till ändring av 1992 års religionslag stred mot författningen, vilken inte tillåter att trosfriheten begränsas genom normativa rättsakter.

Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen bekräftat att mänskliga rättigheter och demokratisering måste utgöra en väsentlig beståndsdel av alla former av politisk dialog med tredje land. Artikel 2 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan utgör liksom andra internationella åtaganden inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Förenta nationerna (FN) den rättsliga grunden för att Europeiska unionen skall kunna ta upp frågor rörande demokrati och mänskliga rättigheter med Kazakstans regering.

Kommissionen kommer att fortsätta att inta en fast ståndpunkt i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, inbegripet religionsfrihet, trosfrihet och åsiktsfrihet samt minoriteters rättigheter, genom dialogen mellan Europeiska unionen och Kazakstan inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet och inom ramen för OSSE och FN. Mänskliga rättigheter och medborgerliga fri- och rättigheter stod också högt på dagordningen för det femte mötet i samarbetsrådet mellan EU och Kazakstan, som ägde rum i Bryssel den 22 juli 2003.

Kommissionen är vidare, i enlighet med vad som uttrycks i dess meddelande från maj 2001(1) om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land, angelägen om att integrera främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati i alla gemenskapens biståndsprogram. Landstrategidokumenten används som ett medel för att verka för en mer samstämmig och konsekvent strategi i fråga om främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering, och kompletteras genom Tacis-programmet och det bistånd som tillhandahålls inom ramen för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter.

(1) KOM(2001) 252 slutlig.