SKRIFTLIG FRÅGA E-2885/02

från Brice Hortefeux (PPE-DE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Skydd för civilbefolkningen

Sedan det kalla kriget slutade, vilket medförde en känsla av att konflikthotet minskade, har västländerna på ett avsevärt sätt minskat sina kostnader för civilförsvaret. Terroristattentaten i New York och Washington avslöjade i dessa städer allvarliga brister i skyddet av civilbefolkningen.

Allt tyder för närvarande på att dessa brister också existerar i EU:s medlemsstater. Experter anser i dag att det föreligger en reell risk för att terrorister kan komma att använda biologiska vapen. Därför är det viktigt att civilbefolkningen skyddas, i synnerhet i Europas städer och tätorter.

George Gouvras, ansvarig för den arbetsgrupp som Europeiska kommissionen inrättade efter attentaten den 11 september, offentliggjorde förra veckan en rapport. Enligt denna saknar de flesta av EU:s medlemsstater tillgång till både vaccin och adekvata strategier för att bemöta massiva attacker i form av biologisk terrorism, där terroristerna använder sig av sjukdomar, exempelvis smittkoppor.

Anser kommissionen att skyddet av befolkningen är tillräckligt i Europeiska unionen?

Finns det i Europeiska unionen planer för att skydda befolkningarna, och om så är fallet, kan kommissionen redogöra för innehållet i dessa planer?

Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att öka insatserna på detta område mot bakgrund av händelserna den 11 september 2001?

Skulle inte EU kunna tänka sig att fastställa obligatoriska minimiregler för civilförsvaret, i synnerhet i Europas städer och tätorter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 november 2002)

Såsom anges i kommissionens meddelande om Räddningstjänst Beredskap för att hantera krissituationer(1), har regeringar på alla nivåer tvingats ompröva sin beredskap och de möjligheter som står till buds för att förebygga eller mildra följderna av dessa hot mot vårt samhälle efter de oväntade och tragiska terroristattackerna i Förenta staterna (USA). Meddelandet understryker behovet av att förbättra Europas kapacitet när det gäller att bemöta krissituationer i samband med biologiska eller kemiska terroristattentat. Meddelandet fastställer även de åtgärder som kommissionen hade för avsikt att vidta i en rad olika områden inom gemenskapspolitiken för att svara på Europeiska rådets uppmaning i Gent den 19 oktober 2001, till rådet och kommissionen, att utarbeta ett program för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område.

Medlemsstaterna och kommissionen har sedan dess arbetat med att förbättra beredskapen när det gäller den nya sorts hot som bioterroristattentaten i USA utgör. Utöver nationella åtgärder, har åtgärder på unionsnivå samt gemensamma åtgärder mellan kommissionen och medlemsstaterna vidtagits för att förbättra kapaciteten när det gäller att handskas med överlagd användning av biologiska, kemiska och kärntekniska ämnen för att orsaka skada. Framsteg beträffande detta arbete och pågående åtgärder framställs i kommissionens meddelande om Räddningstjänst Framsteg vid genomförandet av programmet för beredskap för att hantera krissituationer(2). Testning av krisplaner utgör en del av dessa åtgärder.

För att kunna fastställa vilka initiativ som pågår och vilka som därtill kan komma att behövas för skyddet av befolkningen i unionen mot konsekvenserna av biologiska, kemiska och kärntekniska terroristhot och -attentat, arbetar rådet och kommissionen nu med att förbereda ett gemensamt program som ska läggas fram vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i december 2002.

(1) KOM(2001) 707 slutlig.

(2) KOM(2002) 302 slutlig.