SKRIFTLIG FRÅGA E-2520/97 från Renate Heinisch (PPE) till kommissionen (22 juli 1997)

Ämne: Jämförelse av fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration med kommissionens förslag om femte ramprogrammet

Kommissionen har knutit samman sitt förslag om femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration bland annat med målsättningen att koncentrera medlen för forskning och utveckling och införa större flexibilitet. Mot denna bakgrund frågar jag kommissionen:

1. a) Vilka forskningsområden skall inte längre stödjas efter att fjärde ramprogrammet löpt ut?

b) Vilka nya forskningsområden har tillkommit i kommissionens förslag?

c) Vilka åtgärder för att höja flexibiliteten har kommissionen planerat som samtidigt säkerställer att medlemsstaterna när de genomför det nya ramprogrammet också har tillräckligt medbestämmande vid tilldelning av budgetmedel till de enskilda programmen och projekten?

2. Som en förberedelse inför första behandlingen av kommissionens förslag till femte ramprogrammet anmodar jag kommissionen att ge en jämförande redogörelse av budgetramen på de olika forskningsområdena för fjärde och femte ramprogrammet.

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (18 september 1997)

1. Principen för det femte ramprogram ((KOM(97) 142 slutlig. )) som kommissionen har föreslagit skiljer sig radikalt från det fjärde ramprogrammets ((Beslut 1110/94/EG * EGT L 126, 18.5.1994. )). Det femte ramprogrammet kommer att vara inriktat på socioekonomiska mål (¨problemlösning¨). I det nuvarande ramprogrammet koncentrerar man sig framförallt på tekniska resultat.

Denna begreppsskillnad återspeglas i en annorlunda struktur i det femte ramprogrammet, i vilket det föreslås ett begränsat antal program som omfattar olika vetenskapsgrenar som kompletterar varandra.

Det nya tillvägagångssätt som föreslås i det femte ramprogrammet illustreras särskilt av ¨nyckelåtgärderna¨. Förutsättningen för att nå de uppställda målen är att många teknikområden deltar i programmet, men på alla dessa områden behöver man inte göra lika stora arbetsinsatser som inom det fjärde ramprogrammet.

För att åskådliggöra detta ges följande exempel på forskningsområden som skulle kunna läggas ned eller tas med inom ramen för det femte ramprogrammet:

* Råvaror (gruvforskning), systematisk sekvensering av modellorganismernas gener (exempel på område där forskningen har lagts ned eller avsevärt minskats).

* Framtidens flygplan, miljöstyrning avseende produkter, polarforskning, ¨morgondagens stad/digital stad¨ (exempel på områden där verksamhet har inletts eller ökats).

I samband med specialprogrammen görs arrangemang genom vilka programmen blir flexiblare. Kommissionens förslag att minska på antalet temainriktade program (från 15 till tre) ökar flexibiliteten när det gäller att förverkliga programmen enligt de gränser som fastställs i besluten och de årliga budgeterna.

2. Att jämföra anslagen för det fjärde och det femte ramprogrammet är svårt på grund av de skäl som angivits ovan. Betydelsen av forskning inom biovetenskap och ekosystem växer emellertid, det fjärde verksamhetsområdet (större mänskliga resurser) utvidgas och anslagen för kärnkraftsprogram minskar.