SKRIFTLIG FRÅGA E-1830/99

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(13 oktober 1999)

Ämne: Europas åldrande befolkning

I de studier som med jämna mellanrum publiceras i offentligheten ringer varningsklockorna oavbrutet var gång vår världsdels allt för låga födelsetal och ständigt åldrande befolkningsstruktur förs på tal. Den amerikanske professorn Samuel Preston vid universitetet i Pennsylvania förutspådde för en tid sedan att Europa år 2050 kommer att ha 25 procent färre invånare än idag. På tal om Grekland undeströk han att landets befolkning kommer att sjunka från 10,2 till 8,23 miljoner. Befolkningsstrukturen kommer också att förändras till följd av att de ekonomiska flyktingarna hela tiden blir allt flera. Eftersom dessa i regel är unga människor kommer den infödda befolkningen så småningom att få ge vika för och ge plats åt dem.

I enlighet med samma studie kommer den åldrande befolkninsgsstrukturen bland annat att leda till kännbara förändringar i det europeiska konsumtionsmönstret, den kommer att begränsa företagsverksamhet och leda till färre innovationer på varuproduktionens olika områden. Det är dessutom ett oundvikligt faktum att denna trend också kommer att spränga mindre livskraftiga socialförsäkringssystem i luften vilket kommer att skapa motsättningar mellan unga människor de som skall stå för alla utgifterna och äldre personer till vilka så gott som alla resurser kommer att riktas.

Vilka konkreta åtgärder har Europeiska kommissionen utarbetat, och när och hur kommer kommissionen att genomföra dessa i syfte att försöka vända utbredningen av detta farliga fenomen som utgör ett hot mot hela Europa och dess överlevnadsmöjligheter?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Anna Diamantopoulou

(12 november 1999)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikt att de kommande demografiska ändringarna kommer att vara så stora att de kräver nytänkande och en övergång från gammalmodiga metoder och strategier till nya. Under de senaste fem åren har kommissionen utvecklat flera initiativ för att väcka en debatt mellan och i medlemsstaterna om dessa frågor.

Kommissionen utgav demografiska rapporter 1994, 1995 och 1997 och antog tidigare i år meddelandet Mot ett Europa för alla åldrar Att främja välfärd och solidaritet mellan generationerna(1) i vilket man ställer upp vilka effekter befolkningens åldrande kommer att ha på sysselsättning, socialskydd, hälsovård och sociala tjänster och föreslår en strategi för effektiva åtgärder på dessa områden. Dessutom antog kommissionen nyligen meddelandet En samordnad strategi för att modernisera social trygghet(2), i vilket man lägger fram ett förslag till ett nytt samarbetsförfarande mellan kommissionen och medlemsstaterna på detta område.

Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin har man konstaterat att den låga sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare är en viktig fråga och medlemsstaterna har uppmanats att utveckla politiska åtgärder som främjar livslångt lärande och flexibla arbetsformer.

När det gäller hälso- och sjukvårdspolitik, åldringsvård och forskningsverktyg kommer kommissionen att särskilt uppmärksamma medicinsk och social forskning om åldrande i sitt femte ramprogram för gemenskapsforskning, som omfattar ett stort antal forskningsaktiviteter.

Kommissionen åtar sig att stimulera debatten om samhällsaspekterna av de demografiska förändringarna och ge medlemsstaterna stöd i deras sökande efter lämpliga strategier.

(1) KOM(1999) 221 slutlig.

(2) KOM(1999) 347 slutlig.