ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2189/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - överlåtande av instrument för påvisande genom den som anmäler en produkt

Planeras även fortsättningsvis producenterna förbli skyldiga att överlämna också de system för påvisande som finns och är etablerade hos dem, inklusive prover, antikroppar som behövs för att kunna påvisa, motsvarande genetiska sonder, extraktionsprotokoll och så vidare, till övervakningsmyndigheterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2129/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - anmälan

1. Föreligger en skyldighet att anmäla nya eller förändrade produkter som inte behöver tillstånd enligt förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ((EGT L 43, 14.2.1997, s.1. ))?

2. Om så inte är fallet, på vilket sätt får nationella myndigheter och EU-myndigheter kännedom om att dessa introducerats på marknaden?

3. På vilket sätt kan dessa myndigheter kontrollera om det föreligger märkningsskyldighet i enlighet med förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1828/97 från Alfonso Novo Belenguer (ARE) till kommissionen (28 maj 1997)

Ämne: Risimport. Systemet med kumulativ återbetalning

Europeiska unionen gjorde genom rådets beslut nr 95/591/EG ((EGT L 334, 30.12.1995, s. 25. )) en överenskommelse i form av skriftväxling med Förenta staterna om spannmål och ris. Genom överenskommelsen inrättades ett kumulativt system för återbetalning under en provperiod på ett år för ris endast befriat från ytterskalet (råris).

Nyligen offentliggjordes kommissionens förordning (EG) nr 703/97 ((EGT L 104, 22.4.1997, s. 12. )) om införande av ett system för kumulativ återbetalning.

För att tillämpa detta system måste man kontrollera varje import, varje last och varje faktura. Det pris som kommer att registeras kommer att vara olika för varje faktura. Man bör vara beredd på systematiska bedrägerier med fakturorna. Hur skall kommissionen kunna bevisa bedrägerier med hjälp av en faktura?

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att förhindra bruk och missbruk av potentiellt bedrägliga handlingar?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (27 juni 1997)

Systemet med ackumulerad uppbörd för råris som infördes genom förordning (EG) nr 703/97 utformades på sådant sätt att det vid utgången av testperioden skall vara möjligt att göra en utvärdering av hur importordningen grundad på referensimportpriser har fungerat.

För att uppnå detta syfte samt säkerställa att systemet tillämpas på ett tillförlitligt och effektivt sätt och är skyddat mot bedrägeri, har uppbördssystemet försetts med ett antal särskilda egenskaper vad gäller organisation, förfarandesätt och kontroll och har de nationella myndigheterna tilldelats tillräckliga bedömningsbefogenheter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2495/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (9 juli 1997)

Ämne: Dumpning av radioaktivt avfall i Beaufort's Dyke mellan Skottland och Nordirland

I slutet av juni 1997 erkände den brittiska regering att radioaktivt avfall dumpades i Beaufort's Dyke mellan Skottland och Nordirland på 1950- och 60-talet. Man anser att det kan röra sig om upp till två ton radioaktivt avfall.

Under 1995 hävdade tidningsrapporter att radioaktivt avfall hade dumpats på den platsen men detta tillbakavisades av de brittiska myndigheterna. Jag försökte lämna in en klagan hos kommissionen om detta men kommissionens tjänstemän sade att inget radioaktivt avfall hade dumpats i Beaufort's Dyke.

Mot bakgrund av avslöjandet att den information som de brittiska myndigheterna gett kommissionen var felaktig avser kommissionen nu att genomföra en undersökning i denna fråga?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (1 augusti 1997)

Efter påpekanden från olika källor undersökte kommissionen i början av 1996 ett antal påståenden i medierna om att Förenade kungariket hade dumpat radioaktivt avfall under 1981 i det område av Irländska sjön som kallas Beaufort's Dyke. Ett formellt meddelande från Förenade kungariket vid den tidpunkten bekräftade att det inte hade skett någon sådan dumpning. Däremot hade man samma år i Beaufort's Dyke sänkt kontainerattrapper som inte innehöll radioaktivt avfall för att testa ny utrustning för bortskaffande av avfall ombord. De brittiska myndigheterna hävdade dessutom att radioaktivt avfall aldrig hade dumpats i Beaufort's Dyke. Detta uttalanden har sedan visat sig vara felaktigt även om det gjordes i god tro.

Den 1 juli 1997 meddelade de brittiska myndigheterna kommissionen att det vid en ny genomgång av gamla arkiv tyvärr framkommit att en mindre mängd laboratorieavfall och ämnen med ljusstrålning hade dumpats i Beaufort's Dyke under femtiotalet. Avfallet definieras som låg- och mellanaktivt avfall och omfattade endast några få ton material, inklusive emballage. Den mängd radioaktivitet det rör sig om uppges vara låg och vid de regelbundna kontroller som genomförts sedan sextiotalet har man inte kunnat uppmäta några effekter på radioaktiviteten i området.

Emellertid har kommissionen, trots att Förenade kungariket vid tiden för dumpningen inte var medlem i gemenskapen, begärt mer detaljerad information för att kunna ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som kan komma ifråga för att förebygga eventuella framtida konsekvenser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1380/96 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) och Juan Colino Salamanca (PSE) till rådet (18 juni 1996)

Ämne: Franska jordbrukare som förstör spansk frukt

Under slutet av maj i år attackerade grupper av franska jordbrukare återigen europeiska lastbilar som transporterade spansk frukt under transitering till länder i Europeiska unionen. De förstörde också spansk frukt som redan kommit ut på den franska marknaden.

Vilka åtgärder har rådet vidtagit för att förhindra att sådana allvarliga incidenser upprepas?

Är rådet medvetet om att 60 lastbilar har attackerats under de senaste tre åren?

Är rådet medvetet om att dessa händelser bara under 1995 orsakade förluster på 6 miljarder pesetas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1380/96 och E-2022/97 (25 september 1997)

Rådet är informerat om den vandalisering som franska jordbrukare i april och maj 1996 och i maj 1997 riktade mot lastbilar som transporterade frukt och grönsaker av spanskt ursprung till medlemsstater i Europeiska unionen. Dessa handlingar är förbjudna enligt den allmänna strafflagstiftningen och syftar till att hindra den fria rörlighet för gemenskapsprodukter som är en av den Europeiska gemenskapens grundläggande principer. De fördöms följaktligen livligt.

Vid sina möten den 29-30 april 1996 och den 20-21 maj 1997 fick rådet i ett meddelande från den spanske jordbruksministern kännedom om ovannämnda vandalisering, om skadornas omfattning och om den spanska regeringens krav på att den franska regeringen skulle vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga liknande händelser i framtiden, straffa de ansvariga för det som hänt och ge offren ersättning.

Vid dessa tillfällen uttryckte den franske jordbruksministern sitt otvetydiga fördömande av denna vandalisering och förklarade att han hade bett sina kolleger i den franska regeringen att inom ramen för sin befogenheter vidta kraftfulla åtgärder för att ersätta de förluster som härigenom hade uppstått och att vidta alla alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att liknande händelser upprepas.

Rådets ordförande uttrycket på sina kollegers vägnar rådets solidaritet med Spanien och underströk att det var absolut nödvändigt att den franska regeringens avsikt att vidta åtgärder i frågan verkligen omsätts i konkreta och effektiva åtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3564/02

från Marialiese Flemming (PPE-DE) till kommissionen

(12 december 2002)

Ämne: Enhetliga djurskyddsnormer på EU-nivå

Vissa EU-länder (Österrike, Tyskland) har höga normer för djurskydd medan andra länder inte föreskriver något skydd alls. Därför förefaller det nödvändigt att skapa en lag på gemenskapsnivå som fastställer en norm för minimiskydd för djur i enlighet med protokoll 24 till Amsterdamfördraget om djurskydd och djurens välfärd.

Är kommissionen beredd att utarbeta ett sådant direktiv?

När kommer kommissionen i så fall att lägga fram ett sådant förslag till direktiv?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 februari 2003)

Sedan 1974 har gemenskapen antagit bestämmelser för att skydda djur på jordbruksföretag, under transport och vid slakt. Dessutom finns det lagstiftning för skydd av vilda djur och skydd av djur som används vid experiment eller i vetenskapligt syfte. Dessa bestämmelser ses över regelbundet.

I somliga fall, som skydd av animalieproduktionens djur, har medlemsstaterna rätt att bibehålla eller anta strängare normer för landet alltmedan de allmänna kraven i gemenskapsrätten efterlevs. Beträffande andra frågor, som djurskydd under transport, utgör gemenskapsrätten en så gott som total harmonisering av de normer för välbefinnande som ska tillämpas.

I protokollet som parlamentsledamoten nämner krävs full hänsyn till djurens välbefinnande när man utarbetar och tillämpar lagstiftning inom gemenskapens politik som gäller jordbruk, transport, den inre marknaden och forskning. Gemenskapen kan endast agera inom de befogenheter som den fått enligt EG-fördraget. Medlemsstaterna är fortfarande ensamma ansvariga för förebyggandet av grymhet mot djur och av djurplågeri allmänt sett, utom när överträdelser av ovannämnda gemenskapsbestämmelser även utgör grymhet mot djur eller djurplågeri.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2660/02

från Robert Evans (PSE) till rådet

(23 september 2002)

Ämne: Maajid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett och Reza Pankhurst som hålls i fångenskap i Egypten

Maajid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett och Reza Pankhurst är tre unga brittiska muslimer som har suttit häktade i Egypten i fem månader. Det har framförts farhågor om hur de behandlas, bland annat anklagelser om tortyr och brott mot Genèvekonventionen. Den brittiska regeringen har lämnat ett formellt klagomål till Egyptens regering om deras behandling.

Vad gör rådet för att stödja den brittiska regeringen i denna fråga och få ett slut på kränkningarna av männens mänskliga rättigheter?

Svar

(20 februari 2003)

Den brittiska regeringen har inte begärt rådets bistånd i detta ärende. Om en sådan begäran görs, kommer ärendet att behandlas med beaktande av den samarbetsanda, på både det konsulära och andra områden, som råder mellan medlemsstaterna till förmån EU:s medborgare.

Rent allmänt följer rådet nära situationen avseende de mänskliga rättigheterna i Egypten. Ett associeringsavtal där respekten för de mänskliga rättigheterna utgör en väsentlig beståndsdel, som inspirerar Egyptens och EU:s utrikespolitik och interna politik, undertecknades den 25 juni 2001 i Luxemburg. Det kommer också att inrättas en regelbunden politisk dialog, som kommer att göra det möjligt att ytterligare öka samarbetet mellan EU och de egyptiska myndigheterna, bland annat på området för de mänskliga rättigheterna. Innan det kan träda i kraft, måste emellertid detta avtal ratificeras av samtliga EU:s medlemsstater. Detta har ännu inte gjorts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3417/02

från María Sornosa Martínez (PSE)och Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) till kommissionen

(2 december 2002)

Ämne: Återverkningar av utbyggnaden av San Sebastians flygplats på Natura 2000-nätet

I sitt svar på fråga E-1701/02(1) uttryckte kommissionen sin avsikt att undersöka de möjliga negativa följderna av utbyggnaden av San Sebastians flygplats för Natura 2000-nätet. Konkret gäller detta området av gemenskapsintresse nummer ES-2120015, Bidasoas terrasser och våtmarker (Terrazas y Marismas del Bidasoa), och det särskilda fågelskyddsområdet nummer 37, flodmynningen Bidasoa-Txingudi (Estuario del Bidasoa-Txingudi).

Med tanke på att det redan gått fyra månader sedan anmälan lades fram, ställs följande frågor: Kan kommissionen meddela om den fått något svar från de spanska myndigheterna, och, om så är fallet, innehållet i detta?

Kan kommissionen specificera hur långt man kommit i handläggningen av klagomål 2002/4893, SG (2002), A/7230/2 som framförts av samordningsorganet mot utbyggnaden av flygplatsen?

Vilka nya åtgärder ämnar kommissionen vidta för att garantera skyddet av det särskilda fågelskyddsområdet och området för gemenskapsintresse som nämns ovan?

(1) EGT C 301, 5.12.2002, s. 213.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(27 januari 2003)

Med anledning av frågeställarens skriftliga fråga har kommissionen vänt sig till de spanska myndigheterna för att få information om det berörda projektet.

I sitt svar angav de spanska myndigheterna att varken ministeriet för offentliga arbeten eller flygplatsmyndigheten dittills hade lämnat in något förslag om utökning av flygplatsen.

Samtidigt angav de att om ett sådant förslag skulle läggas fram skulle en konsekvensbedömning genomföras och lämnas till kommissionen.

Den 26 september 2002 erhöll kommissionen ett klagomål beträffande utvecklingsplanen för utökning av flygplatsen i San Sébastian, vilket, som frågeställaren anger, registrerades under nummer 2002/4893.

Som ett led i behandlingen av detta nya klagomål vände sig kommissionen nyligen på nytt till de spanska myndigheterna för att kontrollera att planens inverkan på området har bedömts på lämpligt sätt med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området, i enlighet med artikel 6.3 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Kommissionen kommer i sin roll som fördragens väktare att vidta alla åtgärder som krävs för att se till att gemenskapslagstiftningen respekteras i fallet i fråga.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1839/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(26 juni 2001)

Ämne: Skadliga följder av konsumtion av animaliskt fett

EU planerar att avskaffa stödet för tobaksodling i syfte att begränsa rökningen, som faktiskt är mycket farlig för hälsan.

Det är vetenskapligt bevisat att vissa livsmedelsprodukter, däribland främst animalisk fetter (smör), är hälsovådliga. Kan kommissionen därför besvara följande frågor:

1. Anser kommissionen att det är acceptabelt att man inte vidtar några åtgärder för att begränsa konsumtionen av animaliska fetter, trots att de förorsakar hjärtsjukdomar och ett antal andra allvarliga sjukdomar samt kräver många offer?

2. Ämnar kommissionen föreslå åtgärder för att begränsa produktionen och konsumtionen av animaliskt fett (smör) i enlighet med de åtgärder som föreslagits i samband med tobaksodling?

3. Ämnar kommissionen föreslå en höjning av stödet för olivodling och konsumtion av olivolja, som bevisligen har positiva effekter på hälsan, och på motsvarande sätt sänka stödet för produktion av animaliska fetter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Kommissionen är medveten om att det finns ett samband mellan en hög konsumtion av mättade fettsyror och en ökad risk för hjärtkärlsjukdomar, medan en lägre konsumtion av mättade fettsyror och en högre konsumtion av enkelomättade fettsyror innebär en lägre risk för hjärtkärlsjukdomar.

Jämförelser mellan effekterna på hälsan av rökning och konsumtion av animaliskt fett är emellertid inte berättigade. När det gäller exempelvis rökning och lungcancer finns det ett fastställt samband mellan dos och effekt (rökning ligger bakom ca 80 % av alla dödsfall i lungcancer), medan sambandet mellan animaliskt fett och hjärtkärlsjukdomar är mycket mer komplicerat. Detta betyder inte att man i hälsoupplysningskampanjer inte ska ta upp vad en överdriven konsumtion av fett kan leda till, och i kommissionens verksamhet inom ramen för de hälsofrämjande programmen understryks vikten av en balanserad och varierad kost.

När det gäller olivolja planerar kommissionen inte en omläggning av stödet till olivodling, eftersom det redan finns flera åtgärder för att främja konsumtion och försäljning av olivolja, antingen på den inre marknaden eller på marknader i tredje land. Även om alla försäljningskampanjer för olivolja betonar de särskilda näringsriktiga egenskaperna hos produkten, bedrivs dessa kampanjer utan att man betraktar andra konkurrerande produkter på marknaden som mindre värdefulla.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2920/01

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(17 oktober 2001)

Ämne: Uttalanden av Louis Michel mot Italiens statsminister

Är kommissionen medveten om den belgiska utrikesministern Louis Michels uttalanden (återgivna av RTL-TV1 och i den europeiska utgåvan av Wall Street Journal den 9 oktober 2001) där han betygsätter världens främsta ledare?

Vet kommissionen att den belgiska utrikesministern har jämfört Italiens statsminister med Talibanregimen, och är den medveten om de upprepade angrepp som Louis Michel, EU:s nuvarande ordförande, riktat mot Italiens statsminister Silvio Berlusconi?

Vilka åtgärder avser kommissionen vidta gentemot Louis Michel som godtyckligt och otillbörligt utnyttjar sin EU-myndighet för att angripa regeringschefen i en av unionens grundande stater och med egna ord allvarligt förolämpa såväl statsministern som den italienska staten och dess medborgare?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(5 november 2001)

Kommissionen har för vana att inte ta ställning till offentliga uttalanden av politiker i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2946/98

från Umberto Bossi (NI) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Den italienska regeringens försening vad gäller upprättandet av en garantifond för små och medelstora företag

Rådet (ekonomiska och finansiella frågor) har godkänt ett anslag på 420 miljoner ecu för olika stödåtgärder för små och medelstora företag, bland annat en garantifond för lån som förutsätter att medlemsstaterna bidrar ekonomiskt.

Det italienska industriministeriet har inlett, men inte avslutat, ett lagstiftningsförfarande för att införa ett dekret om upprättandet av en nationell garantifond som skall komplettera den europeiska garantifonden. Den italienska garantifonden skulle varit färdig att tas i bruk i mitten av september, men man räknar med att det kommer att dröja länge än, innan den är färdig att utnyttjas.

På grund av att dekretet inte trätt i kraft kan de italienska små och medelstora företagen för femtionelfte gången inte dra nytta av gemenskapsstöden, vilka i stället kommer att utnyttjas av andra stater som är mer påpassliga vad gäller att anpassa sina egna instrument till de möjligheter som gemenskapen erbjuder. Den italienska regeringens försening drabbar således endast de som skulle vara berättigade till gemenskapsstöd, i detta fall de små och medelstora företagen.

Hur tänker kommissionen värna om de små och medelstora företag som drabbas av att deras respektive stater försenats med eller underlåtit att anpassa sin lagstiftning?

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta gentemot de nationella regeringar som, genom att inte vidta ändamålsenliga åtgärder, skadar producenterna i deras egna länder?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(25 november 1998)

Genom beslut 98/343/EG av den 19 maj 1998 om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag(1) godkände rådet ett anslag på 420 miljoner ecu för åren 1998-2000. Pengarna skall användas till att finansiera tre olika program - tillhandahållande av riskkapital, stöd till bildandet av transnationella samriskföretag respektive tillhandahållande av garantier. 150-190 miljoner ecu har reserverats för garantiprogrammet. Efter detta har kommissionen undertecknat ett samarbetsavtal med Europeiska investeringsfonden (EIF) om genomförandet av det första och tredje programmet.

Den 1 oktober 1998 offentliggjorde kommissionen genomförandebestämmelser och urvalskriterier för de garantisystem som finns inom den offentliga och den privata sektorn i medlemsstaterna, inklusive de ömsesidiga garantisystemen.(2) På grundval av dessa instruktioner kommer förmedlarna att kunna lämna in förslag. EIF kommer att rådgöra med myndigheterna i varje medlemsstat, inklusive Italien, innan förmedlarna slutgiltigt väljs ut.

(1) EGT L 155, 29.5.1998.

(2) EGT C 302, 1.10.1998.