SKRIFTLIG FRÅGA E-3101/02

från Torben Lund (PSE) till kommissionen

(29 oktober 2002)

Ämne: PPD farliga ämnen i kosmetika bör förbjudas

Många kosmetiska produkter innehåller kemiska ämnen som inte analyserats i tillräckligt stor utsträckning. Tyvärr framkallar populära dagligvaror som t.ex. parfym, hårspray, nagellack och mascara ofta allergiska reaktioner hos många konsumenter.

Produkterna i kosmetikabranschen utvecklas ständigt och varje år görs åtskilliga analyser. Om det i några olika analyser visar sig att ett visst ämne är skadligt bör ämnet förbjudas så snabbt som möjligt detta sker dock inte i tillräckligt stor utsträckning. Det danska forskningsinstitutet Dansk Toksikologi Center har analyserat ämnet 2-chlor-p-PD som inte är förbjudet. Enligt analysresultatet är 2-chlor-p-PD dock minst lika allergiframkallande som p-PD, vilket är förbjudet. Därför ombeds kommissionen att se till att en relevant vetenskaplig kommitté uttalar sig om analyserna och utvärderar dem samt vidtar lämpliga åtgärder. Därutöver ombeds kommissionen att informera om hur många ämnen i kosmetiska produkter som ännu inte analyserats och utvärderats. Slutligen ombeds kommissionen att informera om hur EU-lagstiftningen förhåller sig till bl.a. konsumenternas önskan om insyn i producenternas hälsoriskanalyser av sina produkter. Kan kommissionen även ange vilka åtgärder den tänker vidta för att garantera att konsumenterna informeras på bästa sätt?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(12 december 2002)

Syftet med rådets direktiv 76/768/EEC(1) är att skydda folkhälsan genom att se till att bara säkra kosmetiska produkter släpps ut på marknaden, samtidigt som ekonomiska och tekniska krav beaktas. Eftersom ett av huvudsyftena är att skydda folkhälsan gäller som allmän princip i direktivet att bara sådana kosmetiska produkter som inte är skadliga för människors hälsa får släppas ut på marknaden (artikel 2). Därför får kosmetiska produkter endast innehålla säkra ämnen. Ett ämne som inte är säkert får inte användas.

För att garantera detta har man vidtagit åtgärder: som exempel kan nämnas att vissa ämnen inte får ingå i kosmetiska produkter (bilaga II till direktivet), att det finns en maximal tillåten koncentration av vissa ämnen och att vissa ämnen endast får användas under vissa villkor (bilaga III till direktivet). Dessutom måste tillverkaren, hans ombud, den person på vars uppdrag en kosmetisk produkt tillverkas eller den som ansvarar för att en importerad kosmetisk produkt släpps ut på gemenskapsmarknaden se till att informationen på deras kosmetiska produkter är lättåtkomlig för medlemsstaternas kontrollmyndigheter (artikel 7a i direktivet). Denna information om produktsäkerhet måste innehålla en bedömning av den färdiga produktens säkerhet för människors hälsa med hänsyn till de olika beståndsdelarnas allmänna toxikologiska profil.

För närvarande undersöker kommissionen alla aspekter av användning av hårfärgningsmedel i kosmetiska produkter och deras inverkan på konsumenternas hälsa. Eventuella åtgärder måste självklart främja konsumentinformationen och skyddet av folkhälsan.

Därför har Vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter fått i uppdrag att på grundval av vetenskapliga fakta yttra sig om konsumenthälsa och säkerhetsfrågor när det gäller kosmetiska produkter. När kommittén har avgett ett yttrande om varje ärende som är föremål för riskbedömning kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att anpassa bilagorna till direktiv 76/768/EEG. Hittills har 17 hårfärgningsmedel (av vilka 12 används i permanenta hårfärgningspreparat) blivit förbjudna och 60 hårfärgningsmedel (av vilka 47 används i permanenta preparat) har förts in i bilaga III till direktivet.

På grundval av ett yttrande från kommittén har en maximal tillåten koncentration om 6 % i kosmetiska produkter för det specifika hårfärgningsmedlet para-fenylendiamin införts i direktivet (bilaga III, nr 8). Dock har para-fenylendiamin nyligen blivit omvärderat. Kommittén framhöll i sitt yttrande den 27 februari 2002 att den information som lämnats inte räcker för att göra en adekvat riskbedömning och att det behövs kompletterande uppgifter innan man går vidare i ärendet. Därför kommer kommissionen att begära att industrin snarast lämnar de uppgifter som behövs för att riskbedömningen ska kunna slutföras. Kommissionen kommer att ta ställning till vilka åtgärder som är lämpliga i fråga om para-fenylendiamin. Det andra hårfärgningsmedel som frågeställaren nämner, 2-klor-p-fenylendiamin, har tidigare utvärderats och ett yttrande avgavs den 4 oktober 1991. Man kan mycket väl omvärdera 2-klor-p-fenylendiamin på grundval av nya vetenskapliga rön. Därför kommer kommissionen att begära in de uppgifter som Dansk Toksikologi Center har offentliggjort och överlämna dem till Vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter för ett expertutlåtande.

Eftersom kosmetiska produkter även vid normal användning kan ha icke önskvärda verkningar samlar tillverkaren eller den person som ansvarar för att produkterna släpps ut på marknaden in uppgifter om dessa verkningar i informationen om produktsäkerhet. Hur denna information ska göras tillgänglig för allmänheten behandlas i samband med antagandet av den sjunde ändringen av kosmetikadirektivet.

(1) Rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter, EGT L 262, 27.9.1976.