SKRIFTLIG FRÅGA E-2188/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 1999)

Ämne: Översyn av Bosman-domen

EG-domstolens beslut i Bosman-målet (C 415/93) skapade nya förutsättningar för den fria rörligheten för idrottsmän, och detta har sedan dess fullständigt förändrat bilden för idrotten i EU-länderna, särskilt för fotbollen. I dag, dvs. fyra år efter beslutet, är det få personer som fortfarande anser att de förändringar som beslutet innebar är på väg åt rätt håll och att detta sker för idrottens bästa. Den viktiga faktorn att fansen identifierar sig med klubbarna verkar vara på väg att försvinna totalt, eftersom klubbarna i verkligheten har förvandlats till internationella företag, och de mindre klubbarna har inte längre resurser för att skapa och föra fram idrottsmän, eftersom dessa mycket snabbt faller offer för den glupska aptiten hos de stora och ekonomiskt mäktiga klubbarna. EG-domstolens beslut att endast behandla frågan ur icke-diskrimineringssynpunkt och i förhållande till fri rörlighet, utan att över huvud taget ta hänsyn till de kulturella, bildningsmässiga och moraliska sidor av idrotten i allmänhet och fotbollen i synnerhet som definitivt finns, kan ur många synvinklar karaktäriseras som fullständigt felaktigt.

Mot bakgrund av allt detta och det faktum att den rättsliga motiveringen av domen slår åt alla håll, att en mängd av de rättsliga argumenten är ensidiga samt att allt fler röster på europeisk nivå kräver en översyn av Bosman-domen, ber jag kommissionen upplysa mig om följande:

1. Vilken inställning har den i frågan, efter det att deklaration nr 29 om idrott har införlivats i Amsterdamfördraget, där man understryker den sociala betydelsen hos idrotten och de särskilda dragen hos amatöridrotten, men som även ger möjlighet för EU-organen att engagera sig i verksamhet?

2. Har den för avsikt att inom ramen för detta agera gentemot EG-domstolen för någon typ av förfarande för att göra en översyn av beslutet, eller åtminstone vidta någon typ av lagstiftningsinitiativ för att begränsa konsekvenserna av det, i syfte att framöver anta en lösning som tar större hänsyn till idrottens kulturella, sociala och bildningsmässiga roll?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(31 januari 2000)

Kommissionen är angelägen att betona för parlamentsledamoten att i Bosman-domen bekräftas tillämpningen av principen om fri rörlighet för arbetstagare på professionella idrottsmän inom gemenskapen när deras kontrakt löper ut. I domen fördöms utbetalning av övergångssummor, medel till utbildning eller träning, bl.a. när dessa inte står i proportion till de faktiska kostnaderna för utbildning i samband med internationella spelarövergångar inom gemenskapen när kontrakten löper ut samt begränsningen av antalet spelare som är medborgare i andra medlemsstater som kan vara med i konkurrensen mellan klubbar.

Kommissionen har i sin egenskap av fördragens väktare skyldighet att se till att Bosman-domen respekteras.

När det gäller kommissionens ståndpunkt om återverkningarna av denna dom på organisationen av idrott i Europa, hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens meddelande(1) om sin rapport till Europeiska rådet med syfte att bibehålla de aktuella idrottsstrukturerna och bibehålla idrottens sociala funktion inom gemenskapen (Helsingfors-rapporten om idrott). I rapporten sägs att kommissionen är beredd att tillsammans med idrottsorganisationerna studera andra system än dem som domstolen har fördömt för att säkerställa en positiv utveckling av idrotten samt utbildningen av unga idrottsmän.

I samband med översynen av EG-fördraget har kommissionen offentliggjort sitt bidrag till nästa regeringskonferens. Förslaget om att införa idrotten i EG-fördraget har inte godkänts.

(1) KOM(1999) 644 slutlig.