SKRIFTLIG FRÅGA E-1735/02

från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen

(17 juni 2002)

Ämne: Effekter av och kostnader för EU:s informationstjänster i medlemsstaterna

Enligt Eurobarometer 56.3 av den 24 maj 2002 har 80 procent av EU:s medborgare fortfarande aldrig hört talas om EU:s informationstjänster. Endast 3 procent av medborgarna utnyttjar EU:s informationstjänster i medlemsstaterna som en källa för information om Europeiska unionen.

1. Vad kostar driften av EU:s olika informationstjänster, bland annat Europeiska kommissionens och Europaparlamentets representationer i medlemsstaterna? Kan kommissionen tillhandahålla en uppdelning per informationsenhet och kostnadsställe?

2. Anser kommissionen att de kostnader som är förknippade med att driva informationstjänsterna står i proportion till hur medborgarna använder sig av dessa tjänster?

3. På vilket sätt planerar kommissionen att återskapa jämvikten i förhållandet mellan kostnad och nytta för dessa informationstjänster?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(27 september 2002)

År 2000 var den sammanlagda kostnaden för att driva kommissionens 23 representationer 22 216 764 EUR, som fördelades på följande sätt:

- Budgetpost A-4200:driftskostnader: 13 587 018

- Budgetpost A-1112:lokalt anställda: 7 683 253

- Budgetposterna A-4100, 4110, 7001, 7004, 1410, 4020, 4030 7004, 7010, 7020 och 7060:övriga personalkostnader: 946 493

Från år 2001 prioriterade kommissionens representationer information till allmänheten, efter kommissionens meddelande till rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén angående en ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen(1). Andra arbetsprioriteringar är att lämna information och vägledning om den politiska situationen i medlemsstaterna och att samverka med och bevaka nationella, regionala och lokala massmedier. Representationerna skall dessutom förbereda besök av kommissionsledamöter, väcka och stimulera debatt om EU-frågor samt leda informationskampanjer om sådana nyckelfrågor som kommissionen och Europaparlamentet anger, till exempel euron och utvidgningen.

I kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen(2) sägs att representationerna i framtiden skall samarbeta närmare med Europaparlamentet och medlemsstaterna för att nå ut till och stimulera en större del av befolkningen.

Kommissionen noterar med tillfredsställelse parlamentsledamotens intresse för Eurobarometerundersökningen och vill även framhålla följande aspekter i samma undersökning:

- Kommissionens representationer och Europaparlamentets informationskontor anges som huvudkällor till information om EU strax efter massmedier, Internet och diskussioner med familjen. De kommer före nationella informationsorgan, fackföreningar eller andra organisationer till exempel för konsumentupplysning. Det bör även noteras att 25 % av medborgarna aldrig söker information om EU. Just därför antog kommissionen den 2 juli 2002 meddelandet om en informations- och kommunikationsstrategi som skall väcka intresse, motverka passivitet och främja en dialog med medborgarna om EU-frågor.

- Hur många som känner till EU:s informationstjänster varierar kraftigt i olika medlemsstater. Det beror naturligtvis på flera saker med anknytning till skillnader i utbildning, kultur och politik. Kommissionen medger att större insatser behövs i alla medlemsstater och att informationen bör finnas så nära medborgarna som möjligt.

I det nya meddelandet sägs också att det effektivaste sättet att informera och engagera människor är att anpassa informationen till lokala förhållanden och uppfattningar om de olika målgruppernas särintressen och brännande frågor. Representationerna kommer helt klart att få en mycket viktig roll för denna nya strategi.

Eftersom kommissionens representationer har mycket olika arbetsuppgifter och har fått en ny roll är det svårt att göra en tillförlitlig bedömning av hur kostnadseffektivt EU-informationen tillhandahålls. Men det är tydligt att förbättringar är möjliga och nödvändiga. När det nya meddelandet om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen antagits och förslagen gradvis börjar genomföras tror kommissionen att Europaparlamentets och medlemsstaternas samverkan kommer att göra informationen till allmänheten effektivare.

(1) KOM(2001) 354 slutlig.

(2) KOM(2002) 350 slutlig.