SKRIFTLIG FRÅGA E-2018/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(9 juli 2002)

Ämne: Fortsatta hinder för sjöfarten på Donau till följd av kriget i Serbien 1999

1. Kan kommissionen bekräfta att endast en av de tre broarna över Donau mellan centrum av den serbiska staden Novi Sad och det söderut belägna Petrovaradin, vilka broar förstördes under kriget 1999, sedan dess har ersatts med en ny bro? Det handlar om den mellersta bron Varadinski Most mellan Bulevar Mihajla Pupina och Beogradska Ulica. Den breda bron som fanns längre västerut vid Bulevar Oslobodjenja har ersatts med en livligt trafikerad bro av sammankopplade flodfarkoster (Most na Barzama vid gatan Ulica Maksima Gorkog) och den österut belägna kombinerade järnvägs- och landsvägsbron har ersatts med en provisorisk bro som är avsedd för tågtrafik och ligger väster om ruinerna.

2. Vad för bron av flodfarkoster och den provisoriska bron i Novi Sad med sig för konsekvenser för genomgångstrafiken av flodfarkoster mellan å ena sidan medlemsstaterna Nederländerna, Tyskland och Österrike samt kandidatländerna Slovakien och Ungern och å andra sidan de söder och öster därom belägna kandidatländerna Rumänien och Bulgarien?

3. Finns det också utanför Novi Sad som ett resultat av förstöringen under kriget flera ställen, såsom mellan Smederevo och Kovin öster om Belgrad, där den maximala genomfartsbredden eller -höjden för flodfarkosterna, och därigenom också den tillåtna storleken på dem, till följd av ruiner, provisoriska broar och vrak fortfarande är mindre än vad som krävs till följd av slussarna i dammen i Järnporten (Djerdap) mellan Kladovo i Serbien och Dobreta-Turnu Severin i Rumänien?

4. Vilka utsikter finns det för att samma kapacitet för genomgångstrafiken av flodfarkoster som före 1999 skall kunna återställas på Donau och kapaciteten på förbindelserna över floden också skall kunna återställas till den nivå som den haft?

5. Hur finansieras verksamhet av det slag som åsyftas i punkt 4? Vilket ansvar har EU åtagit sig och vilket ansvar avser EU ännu åta sig i detta hänseende, också med beaktande av det intresse som Donau har som huvudled för godstransporter inom EU i den omfattning unionen avses få?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(13 augusti 2002)

1. Tre broar i Novi Sad förstördes vid Natos luftangrepp i april 1999. Väg- och järnvägsbron (Zezelj) och den större vägbron (Petrovaradin) återuppbyggdes av Förbundsrepubliken Jugoslaviens tidigare president Milosevic före valen i september 2000. Genom Förbundsrepubliken Jugoslaviens deltagande i Donaukommissionens projekt (till stor del finansierat av gemenskapen) att åter få igång sjöfarten genom att röja brorester och oexploderad ammunition har kommissionen samtyckt till ett gemenskapsfinansierat projekt för att återuppbygga den tredje och största bron (Sloboda). Avtal om detta största enskilda gemenskapsfinansierade projekt i Serbien undertecknades den 23 juli och arbetet kommer att börja till hösten, då upprensningsarbetena har avslutats. Huvuddelen av återuppbyggnadsarbetet kommer att pågå till 2004. Den pontonbro över vilken trafiken för närvarande leds kommer senast då att tas bort.

2. Helt klart är pontonbron och kostnaderna för att öppna den ett hinder för fri internationell sjöfart enligt Belgradkonventionen om Donau. Brons fortsatta existens, tidtabellen för öppning och de kostnader som detta medför reglerades emellertid genom en överenskommelse mellan det behöriga organet, Donaukommissionen, och Förbundsreubliken Jugoslavien. Överenskommelsen mellan Donaukommissionen och Förbundsrepubliken Jugoslavien från november 2001 innebär i praktiken att det finns en tidtabell för regelbundet öppnande, vilket har gjort att trafiken redan har ökat. Detta är till nytta inte bara för de länder som parlamentsledamoten nämner utan för alla de tio länder genom vilka Donau flyter och i själva verket för området i stort.

3. Detta är inget som kommissionen känner till, eftersom det snarast är en fråga för Donaukommissionen, den internationella organisation som ansvarar för sjöfarten på Donau. I alla händelser faller ansvaret på den stat genom vilken den internationella vattenvägen passerar på det särskilda stället att avlägsna alla eventuella hinder och att tillse att villkoren respekteras. Beslutet att bidra med extern finansiering för att avlägsna hindren vid Novi Sad ska ses mot bakgrund av skadornas exceptionella omfattning.

4. Då det gäller transportkapaciteten har en viss omställning till andra former av transporter skett under den tid då sjöfarten varit blockerad. Donaukommissionen kan emellertid notera en ökad trafik på Donau sedan den segelbara kanalen öppnades i slutet av förra året. Då det gäller broförbindelserna har som ovan nämnts två av broarna redan återuppbyggts och i väntan på att den tredje bron återuppbyggs finns i dess ställe en pontonbro.

5. Hur viktigt det är att åter få i gång trafiken på Donau framgår klart av det politiska och finansiella stöd som kommissionen har lämnat. Gemenskapen bidrar med upp till 85 % (22 miljoner euro) av Donaukommissionens kostnader för projektet att röja farleden, vilket snart är klart. Gemenskapen har också anslagit 34 miljoner euro till återuppbyggnaden av Sloboda-bron. I ett större perspektiv vill kommissionen gärna främja möjligheterna till transporter på inre vattenvägar, i synnerhet Donau, som ett sätt att utveckla transportlederna mellan kandidatländerna och de nuvarande medlemsstaterna. ISPA(1) kan användas i de tio kandidatländerna i centrala, östra och sydöstra Europa för att finansiera projekt gällande transportinfrastrukturer inom de prioriterade alleuropeiska transportkorridorerna, där Donau (Korridor VII) är en viktig del. Det kan nämnas att kommissionen för närvarande prövar en ansökan från de rumänska myndigheterna om ISPA-bidrag till att förbättra farbarheten på Donau. Liknande projekt, som är väl underbyggda och som i sin helhet uppfyller villkoren i ISPA-förordningen, välkomnas från andra länder som är berättigade till stöd från ISPA.

Mer information om hur röjningsprojektet fortskrider och rent allmänt om den nuvarande farbarheten på Donau finns på Donaukommissionens hemsida: www.dunacom.org. Parlamentsledamoten hänvisas också till kommissionens pressmeddelande och bakgrundsinformation från den 29 november 2001(2). För ytterligare upplysningar om Sloboda-bron hänvisas parlamentsledamoten till hemsidan för Europeiska byrån för återuppbyggnad (som ansvarar för användningen av gemenskapens stöd i Förbundsrepubliken Jugoslavien): www.ear.eu.int och främst pressmeddelandet av den 23 juli 2002(3) gällande undertecknandet av avtalen om Slobodabron.

(1) Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen.

(2) IP/01/1689.

(3) IP/02/1123.