SKRIFTLIG FRÅGA E-3548/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Hinder för gränsöverskridande på järnväg till följd av den extremt höga taxa som den nederländska staten lägger på koncessionsinnehavaren som denne måste täcka

1. Känner kommissionen till att den nederländska kombinationen av järnvägsföretaget NS och flygbolaget KLM i maj 2001 genom en offentlig auktion förvärvade ensamrätten att exploatera nationella och internationella tågtjänster på den nya höghastighetslinjen Amsterdam-Rotterdam-Breda som via en tunnel under den belgiska staden Antwerpen anknyts till den existerande linjen Bryssel-Paris för perioden från den 1 oktober 2006 för 15 år?

2. Känner kommissionen även till att NS/KLM för detta per år betalar 148 miljoner euro, medan konkurrenter som det tyska järnvägsföretaget DB och det brittiska bussföretaget Arriva stannade under 100 miljoner euro?

3. Anser kommissionen, med tanke på att det har skapats förväntningar på att den nya järnvägsförbindelsen skulle transportera passagerare till den normala taxan med eventuellt ett höghastighetstillägg som även är brukligt i andra länder, att detta borde vara det normala snarare än den höga avgift till den nederländska staten som måste finansieras av de framtida passagerarna med en taxa som i genomsnitt ligger 50 procent över den nu gällande normala nivån och rentav 100 procent under högtrafiktider?

4. Hur bedömer kommissionen den omständigheten att denna linje för nationell trafik i Nederländerna är en mervärdestjänst som möjligen begränsas till en liten köpstark grupp som kan och vill betala för en snabb förbindelse, medan motiveringen för anläggandet av denna linje var att den skulle tjäna som en ersättningstjänst för gränsöverskridande trafik över längre avstånd till Belgien och Frankrike?

5. Kvarstår från 2006 vid sidan av denna för passagerarna extremt dyra gränsöverskridande trafik på huvudsträckan mellan Nederländerna och Belgien även den på kort avstånd från denna belägna och parallellt löpande täta tjänsten Amsterdam-Roosendaal-Antwerpen-Bryssel i drift mot normal taxa, så att det inte uppstår ett monopol med en orimligt hög taxa som i praktiken skulle leda till en oundviklig ny börda på gränsöverskridandet mellan två medlemsstater i EU?

Källa: De Volkskrant den 5 december 2001.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 februari 2002)

1. och 2. Kommissionen har informerats om det anbudsförfarande som organiserats av de nederländska myndigheterna för tågförbindelsen HogeSnelheidslijn (HSL)-Zuid(1) i Nederländerna som kommissionen finansierat inom ramen för det transeuropeiska transportnätet. Kommissionen har även informerats om att det förslag som inlämnats av ett konsortium bestående av den nederländske operatören Nederlandse spoorwegen (NS) och Royal Dutch Airlines (KLM) har valts av de nederländska myndigheterna, eftersom deras anbud gav den bästa valutan för pengarna. Kommissionen har inte informerats eller erhållit någon anmälan om innehållet i de övriga anbuden.

3. Avgiftsstrukturen för den framtida höghastighetsförbindelsen kommer att fastställas, bl.a. på grundval av en fördefinierad tjänstenivå (exempelvis tillgången på tillräckligt många sittplatser), som kräver en anpassning av biljettprisnivåerna. Den kommer även att påverkas av infrastrukturavgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg(2), som främst syftar till att fastställa ramarna för användaravgifter för anläggning, underhåll och utnyttjande av järnvägsinfrastruktur. Utöver rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969

om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar(3), skulle de nederländska myndigheterna kunna inbegripa nedsatta avgifter för särskilda grupper, exempelvis studerande eller personer med nedsatt rörlighet, eller till och med för alla passagerare i sitt avtal med järnvägsbolaget (dvs. NS och KLM).

4. Kommissionen har beaktat detta, men kan inte komma med några synpunkter på detta på grundval av den information som finns att tillgå för närvarande.

5. Kommissionen känner inte till hur framtiden för de nuvarande förbindelserna mellan Amsterdam och Bryssel via Roosendaal och Antwerpen kommer att te sig. Detta är i princip en fråga för de järnvägsbolag som upprätthåller trafiken på denna sträcka. Denna förbindelse skulle också kunna omfattas av ett avtal om offentliga tjänster mellan de berörda länderna (Belgien och Nederländerna) och järnvägsbolagen. I sin vitbok om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden(4) fastställde kommissionen målet att upprätthålla järnvägstransporternas andel för 2010 av samtliga transportsätt på samma nivå som för 1998, i synnerhet för att klara av den förväntade ökade efterfrågan av transporter. Kommissionen konstaterar att internationella förbindelser, till skillnad från nationella förbindelser, ofta är otillräckliga när det gäller volym, kvalitet och tillförlitlighet. I vitboken anges även att kommissionen kommer att lägga fram förslag för att garantera kvaliteten på järnvägsförbindelserna och användarnas rättigheter och att dessa och andra förslag kommer att utarbetas i samarbete med de viktigaste aktörerna och intressenterna.

(1) HSL Zuid: södra höghastighetsförbindelsen: Avsnittet från gränsen mellan Belgien och Nederländerna till Amsterdam på höghastighetsförbindelsen Paris-Bryssel-Amsterdam.

(2) EGT L 75, 15.3.2001.

(3) EGT L 156, 28.6.1969.

(4) KOM(2001) 370 slutlig.