SKRIFTLIG FRÅGA E-0682/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE),Roger Helmer (PPE-DE) och Neil Parish (PPE-DE) till kommissionen

(11 mars 2002)

Ämne: Kooperation för mjölkproducenter

Kan kommissionen förklara varför en kooperation för mjölkproducenter i Förenade kungariket, som kontrollerade mer än 37 procent av marknaden, fick upplösas medan en kooperation i Danmark, som kontrollerar 85 procent av den danska och svenska marknaden, tillåts att fortsätta sin verksamhet?

Påverkades beslutet att upplösa Förenade kungarikets kooperation av Generaldirektoratet för konkurrens?

Vem har fastställt den nuvarande gränsen på 24,9 procents kontroll av marknaden för mjölkprodukter i Förenade kungariket?

Anser kommissionen att mjölkproducenter i Förenade kungariket konkurrerar på lika villkor som sina europeiska konkurrenter?

När kommer systemet med mjölkkvoter att upphöra och vad kommer i så fall att ersätta detta?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(12 april 2002)

Båda problemen som frågan belyser gäller beslut som fattats av nationella konkurrensmyndigheter som tillämpat den nationella konkurrenslagstiftningen i sin medlemsstat.

De två besluten behandlar olika frågor:

- Det brittiska beslutet fattades inte som en följd av lantbrukskooperationens struktur i sig. Snarare gjordes bedömningen att verksamheten motverkade det allmänna intresset som resulterade i att man vidtog åtgärder för att lösa detta.

- Det danska beslutet var däremot en följd av en undersökning av en koncentration och ålade den sammanslagna enheten skyldigheter vad gäller dess kommande verksamhet.

I den brittiska konkurrensmyndighetens (Monopolies and Mergers Commission, MMC) rapport från juli 1999 dras slutsatsen att Milk Marque Limited (Milk Marque) hade överträtt Förenade kungarikets lag om rättvisa handelsvillkor från 1973 (Fair Trading Act) när det gäller att utnyttja en monopolställning på ett sådant sätt att detta motverkar det allmänna intresset. Enligt MMC:s undersökning stod Milk Marque för 49,6 % av mjölkförsörjningen i Storbritannien under 1997/1998. Som en följd av undersökningen rekommenderade MMC att Milk Marque skulle upplösas. Denna rekommendation förkastades av dåvarande handels och industriministeriet (Secretary of State for Trade and Industry) som i stället sökte reformera Milk Marques försäljningsförfarande och skapa en bredare debatt om Milk Marques framtid(1). Milk Marque beslöt emellertid om en frivillig delning under den kommande perioden då företaget med anledning av sin verksamhet blev föremål för interimistiska åtgärder.

I april 1999 godkände den danska konkurrensmyndigheten en sammanslagning mellan MD Foods och Kløver Mælk på villkor att man genomförde en rad åtgärder för struktur och verksamhet (med hänsyn till konsumenter och konkurrenter). Den danska myndigheten ansåg att dessa åtgärder korrigerade alla de konkurrensmässiga betänkligheter som uppstod i samband med sammanslagningen.

Representanter från MMC och Generaldirektoratet (GD) för konkurrens träffades och kommunicerade under undersökningens gång. Vid dessa kontakter behandlades tekniska frågor om det inbördes förhållandet mellan Förenade kungarikets lag om rättvisa handelsvillkor från 1973 och gemenskapslagarna, som beskrivs i punkterna 2.3332.336 i MMC:s rapport(2). Representanterna för GD konkurrens och MMC diskuterade också eventuella konkurrensproblem som kunde uppstå i samband med Milk Marques verksamhet.

Enligt Förenade kungarikets lag om rättvisa handelsvillkor finns det en tröskel på 25 % av marknadsandelarna för undersökningar i Förenade kungariket. Denna tröskel skall tillämpas på undersökningar av sammanslagningar och monopol inom alla de ekonomiska sektorerna (inte enbart mejerisektorn) kombinerade andelar under denna nivå utgör i normal fall inte föremål för undersökning under denna lagstiftning (det finns några undantag). I den brittiska konkurrenslagen från 1998 tillämpas andra trösklar för marknadsandelar för undersökningar av konkurrensbegränsande överenskommelser och verksamheter.

Kommissionen har inte under senare tid blivit uppmanad att undersöka någon fråga om konkurrensen, i den mån den existerar, mellan mjölkproducenter i de olika medlemsstaterna. De två besluten har som nämndes inledningsvis fattats av de nationella konkurrensmyndigheterna i enlighet med den egna konkurrenslagstiftning med hänsyn till de särskilda konkurrensvillkoren på den inhemska marknaden och de specifika konkurrensproblem som uppstod.

Mjölkkvoterna, som offentliggörs i bilagan till rådets förordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(3), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG-fördraget) nr 603/2001 av den 28 mars 2001 om anpassning av den totala kvantitet som fastställs i artikel 3 i rådets förordning (EEG) nr 3950/92 om införandet av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(4), har bestämts till 2007/2008. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1256/1999 av den 17 maj 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 3950/92(5) står följande: På grundval av en rapport från kommissionen skall rådet år 2003 genomföra en översyn efter halva tiden i syftet att det nuvarande kvotsystemet skall kunna löpa ut efter år 2006.

Kommissionen har fortfarande inte fattat något beslut, varken med hänsyn till en lämplig tolkning av denna text (avskaffa kvoterna eller avskaffa den nuvarande ordningen) eller rapportens innehåll och särskilt om vad som skulle kunna ersätta kvoterna om de slopades. Avsikten för närvarande är att lägga fram denna rapport i slutet av juni 2002.

(1) Se handel- och industriministeriets pressmeddelande P/99/587 av den 6 juli 1999.

(2) Brittiska konkurrensmyndighetens rapport från juli 1999 Milk a report on the supply in Great Britain of raw cow's milk.

(3) EGT L 405, 31.12.1992.

(4) EGT L 89, 29.3.2001.

(5) EGT L 160, 26.6.1999.