ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1060/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet

(17 april 2002)

Ämne: Förhindrande av krigsoperationer i Irak

Den amerikanske presidentens tal om ondskans axel och de ihärdiga ryktena om nära förestående militära operationer mot Irak har vållat oro bland allmänheten i medlemsstaterna. Med tanke på att ett eventuellt nytt krig i Irak indirekt skulle beröra även Europas intressen i regionen frågar jag rådet följande: Vilken gemensam ståndpunkt har rådet antagit i fråga om denna eventualitet och vilka initiativ har det tagit för att förhindra nya militära operationer mot Irak?

Svar

(30 september 2002)

Rådet är alltjämt övertygat om att varje lösning som berör Irak kommer att vara resultatet av en fullständig och total tillämpning som är både villkorslös och förutsättningslös, av resolutionerna från Förenta Nationernas säkerhetsråd, särskilt resolutionerna 687, 1284 och 1382, och att Irak måste efterleva sina skyldigheter i fråga om nedrustning. Rådet följer uppmärksamt mötena med Förenta nationernas generalsekreterare och stödjer dennes ansträngningar. Den irakiske utrikesministern Naji Sabri har sammanträffat med Förenta nationernas generalsekreterare vid två tillfällen, den 7 mars och den 12 maj. Generalsekreteraren var efter det senaste mötet av den uppfattningen att man hade gjort snabba framsteg, i synnerhet med tanke på att den irakiske ministern åtföljdes av högt uppsatta tjänstemän som är experter på nedrustning och att man hade haft en verklig dialog om tillämpningen av resolutionerna och samarbetet med Unmovic. Nästa möte [kommer att äga rum om en månad och det är EU:s förhoppning att det kommer att leda till positiva och konkreta resultat ](1).

(1) Skall uppdateras genom corrigendum om detta svar inte hamnar hos Europaparlamentet före den tidpunkten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1399/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till rådet

(8 maj 2002)

Ämne: Konkreta mål för antalet daghemsplatser i EU:s medlemsstater

Kan rådet bekräfta att man i ordförandeskapets slutsatser från toppmötet i Barcelona nyligen fastställde konkreta mål för antalet daghemsplatser Europeiska unionens medlemsländer?

Kan rådet ange exakt vilka målen är?

Kan rådet ange hur den konkreta situationen i varje EU-land ser ut idag (d.v.s. hur många daghemsplatser det finns per invånare) och vilka åtgärder varje medlemsland måste vidta för att uppnå målen från toppmötet i Barcelona?

Svar

(30 september 2002)

Rådet kan bekräfta att det i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 i punkt 32 femte strecksatsen står att medlemsstaterna bör

undanröja hinder för kvinnor att börja förvärvsarbeta och ha som mål att det, med hänsyn till efterfrågan på barnomsorgsmöjligheter och i enlighet med nationella mönster, senast 2010 skall finnas barnomsorg för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre år.

Rådet har ingen närmare kännedom om situationen i var och en av medlemsstaterna och kan inte ange vilka insatser som behövs för att nå målen. Eventuellt kan Europeiska kommissionen och medlemsstaterna själva tillhandahålla dessa uppgifter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1095/02

från Luigi Cocilovo (PPE-DE) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Åsidosättande av gemenskapens direktiv om miljökonsekvensbedömning

I kommunerna San Vendemiano, Conegliano, San Pietro di Feletto och Susegana i provinsen Treviso (Italien) pågår de slutliga förberedelserna av en omfartsväg, Tangenziale Sud, med en total längd på ca tio kilometer.

Som helhet hör vägen på grund av längd, typ och läge till de projekt som enligt den italienska lagstiftningen skall bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med bilaga II till direktiv 85/337/EEG(1), ändrat genom direktiv 97/11/EG(2).

Trots vägens omfattande återverkningar på grund av läget vid ett tätbebyggt område och viktiga naturområden har någon bedömning av projektets miljökonsekvenser inte genomförts.

Jag hänvisar till min skriftliga fråga P-1666/01(3) och svaret på den från Margot Wallström för Europeiska kommissionen den 10 juli 2001.

Den 21 mars 2002 godkände den behöriga avdelningen det slutliga projektet för den så kallade första etappen av Tangenziale Sud (sträckan SP47 Casello A27), som omfattar ca 2,8 kilometer.

De berörda lokala myndigheterna håller för närvarande på att slutföra planeringen och godkänna projektet enligt delprojekt utan att beakta vägen som helhet. Det enda syftet med detta är att undgå bestämmelserna om miljökonsekvensbedömning och miljöskydd.

Man har aldrig övervägt några alternativ till vägen, inte heller möjligheten att liberalisera den närbelägna sexfiliga motorväg som f.n. inte utnyttjas fullständigt och som skulle kunna absorbera trafiken i provinsen om man byggde ytterligare på- och avfarter.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att säkerställa att gemenskapslagstiftningen om miljökonsekvensbedömning följs med beaktande av detta försök att undgå den?

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3) EGT C 364 E, 20.12.2001, s. 174.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 maj 2002)

Kommissionen har, genom de befogenheter den har enligt EG-fördraget, till uppgift att säkerställa att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt. Som väktare av EG-fördraget tvekar den inte att vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget, för att se till att gemenskapslagstiftningen följs.

Beträffande den specifika situation frågeställaren nämner i sin skriftliga fråga P-1666/01, har kommissionen på eget initiativ inlett ett förfarande (2001/2187) och har sänt de italienska myndigheterna två skrivelser med begäran om information och synpunkter i detta ärende. De har ännu inte svarat på dessa skrivelser. I brist på svar kan kommissionen inleda ett överträdelseförfarande mot Italien på grund av bristande samarbete i fullgörandet av gemenskapens uppgifter (artikel 10 i EG-fördraget).

Den ytterligare information som lämnas i den här skriftliga frågan kommer att beaktas vid bedömningen av ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1191/02

från Jacques Poos (PSE) till rådet

(26 april 2002)

Ämne: Förstörelsen av palestinsk infrastruktur som finansierats av EU

Skulle rådet, efter den omfattande förstörelse och de många nidingsdåd som utförts av den israeliska armén under den nyligen återupptagna ockupationen av palestiniernas självständiga områden, kunna tänka sig att göra en ny bedömning av de skador som åsamkats den infrastruktur som har finansierats av EU och av dess medlemsstater?

De grundläggande rättsprinciperna fordrar att man får skadestånd för de skador som vållats. Hur avser rådet se till att dessa principer respekteras även av Ariel Sharons regering?

Kan rådet bistå de palestinska myndigheterna i deras ansträngningar för att få till stånd detta enligt lag berättigade skadestånd?

Svar

(30 september 2002)

En ny bedömning görs för närvarande av de skador som åsamkats den infrastruktur som helt eller delvis har finansierats av EU och bedömningen kan följas av reparationskrav i lämpliga forum om det beslutas om detta. Rådet har inte tagit ställning till om man skall stödja den palestinska myndigheten i dess ansträngningar att försäkra sig om skadestånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2325/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(26 juli 2002)

Ämne: Lika tillträde till fiskeresurserna för alla medlemsstater

I sitt svar på fråga H-0476/02(1) under frågestunden i samband med Europaparlamentets förra sammanträdesperiod i Strasbourg den 2 juli 2002 förklarade kommissionsledamot Fischler att från och med den 1 januari 2003 skulle samma lagar och samma principer tillämpas för alla medlemsstater däribland Spanien och Portugal när det gäller fastställandet av den totala tillåtna fångstmängden och tilldelningen av fiskekvoter samt möjligheterna att bedriva fiske i gemenskapens vatten.

Kan kommissionen ange om detta betyder att såväl Portugal som Spanien från och med den 1 januari 2003 kommer att få fritt tillträde till fiskeresurserna i gemenskapens vatten på samma villkor som övriga medlemsstater och utan någon form av diskriminering?

(1) Muntligt svar den 2 juli 2002.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 september 2002)

Det faktum att övergångsperioden enligt anslutningsakten från 1985 löper ut innebär att följande gäller från och med den 1 januari 2003:

- Fiskefartyg från medlemsstaterna som tidigare inte fick fiska i vissa delar av gemenskapens vatten, som Nordsjön, får fiska där.

- Fartygen får fiska efter arter som inte omfattas av fångstbegränsningar och kvoter enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

- När gemenskapen beviljar nya fiskerättigheter i de vattnen (dvs. de rättigheter som ännu finns tillgängliga) kommer den att ta hänsyn till samtliga medlemsstaters intressen i enlighet med artikel 8.4 iii i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk(1).

(1) EGT L 389, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1269/02

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(26 april 2002)

Ämne: Studie om effekterna av tillämpningen av Growth on Growth för Kina

Följande fråga ställs mot bakgrund av avtalet om textil och konfektion samt de överenskommelser som gjordes i Doha i fråga om Growth on Growth för WTO:s medlemsländer, särskilt Kina: Har kommissionen genomfört eller planerar den att genomföra en studie om de extra kvoter som skulle tillämpas för EU-import av textilier och konfektion från Kina?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(31 maj 2002)

Världshandelsorganisationens (WTO) varuhandelsråd har nyligen inlett granskningen av förslagen till omräkning av de tillväxttakter (growth-on-growth rates) som skall tillämpas på textilkvoter och som tidigarelagts till den 1 januari 2000 i stället för den 1 januari 2002, och det är fortfarande tämligen ovisst om förslagen kommer att godkännas. Det bör noteras att Kina har blivit medlem i WTO sedan ministerkonferensen i Doha ägde rum, vilket innebär att detta medgivande, om det skulle beviljas, även skulle gälla Kina.

Kommissionen har gjort två olika uppskattningar för att beräkna värdet av ett sådant medgivande i form av den sannolika ökningen av gemenskapens import av textil- och konfektionsvaror under perioden 20022004:

a) Om man antar att alla kvoter från alla länder helt och hållet skulle utnyttjas skulle medgivanden uppskattningsvis motsvara ett importvärde av ytterligare 2,200 miljoner EUR. Detta belopp bygger på att man multiplicerar ökningarna av alla kvoter, oavsett utnyttjandegrad, med de genomsnittliga importpriserna. För Kinas del skulle det röra sig om ca. 740 miljoner EUR, men det rör sig om ett hypotetiskt värde, eftersom bara omkring en tiondel av gemenskapens kvoter utnyttjas intensivt.

b) Enligt ett mera sannolikt scenario, som innebär att man beaktar kvoternas utnyttjandegrad, skulle värdet av medgivandet för alla WTO-länderna bli ca. 1,250 miljoner EUR, varav ca. 720 miljoner EUR skulle komma Kina till del. Detta belopp bygger på att man multiplicerar ökningarna av kvoterna för de varukategorier för vilka kvoterna utnyttjas intensivt (minst 90 %) med de genomsnittliga importpriserna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2581/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: Ny motorväg i Morrazo, Galicien

Den regionala regeringen i Galicien har projekterat en motorväg som skall följa bergssluttningen på Morrazohalvön i 21,5 kilometer. Morrazos invånare har accepterat att det behövs en ny väg, men de anser att sträckningen och de tekniska lösningar man valt orsakar allvarliga sociala, ekonomiska, ekologiska och landskapsmässiga skador, som kan och bör undvikas. Morrazohalvön är ett tätbefolkat område. Vid kusten ligger hamnar och fiskelägen och stränder som är bland de vackraste i Galicien, och många människor bor i den kuperade och vackra bergsterrängen.

Galiciens regering gick ut med sin information om projektet i augusti 2000. Miljökonsekvensbeskrivningen offentliggjordes av regeringen i juli 2001, sedan vägsträckningen och beslutet om att projektet var i allmänhetens intresse godkänts i september samma år. I dagsläget arbetar man med att underteckna de handlingar som krävs för markexproprieringen. För att visa sitt motstånd mot det projekt regeringen presenterat under informationsfasen, har ett stort antal boende 4000 personer som är medlemmar i olika sammanslutningar för grannsamarbete, för skötsel av allmänningar och för vattenförsörjning lämnat in klagomål avseende delar av sträckningen och de tekniska lösningar som presenterades i regeringens informationsskrift i augusti 2000. Av någon anledning finns många av Morrazoinvånarnas invändningar med i den miljökonsekvensbeskrivning som den galiciska regeringen presenterade i juli 2001, utan att samma regering för den sakens skull har tagit hänsyn till synpunkterna då projektet utarbetats. Morrazoinvånarnas klagomål har lämnats därhän, och regeringen har till och med struntat i de fakta som åberopats av Morrazos kommunala myndigheter.

Jag vill fråga kommissionen: Finansieras Morazzomotorvägen genom strukturfonderna? Anser kommissionen att den budget som presenterats av den galiciska regeringen är tillräcklig för att motsvara de sociala, ekonomiska, ekologiska och landskapsbevarande behoven på Morrazohalvön? Känner kommissionen till några detaljer avseende förberedelserna och genomförandet av projektet? Uppfyller den galiciska regeringens studie av projektets inverkan på miljön de krav som ställs i EU:s direktiv? Har kommissionen analyserat det slutliga projektets överensstämmelse med regeringens miljökonsekvensbeskrivning? Är kommissionen beredd att ta hänsyn till Morrazoinvånarnas invändningar? Känner kommissionen till att Galiciens regering vägrar att föra en dialog med dem som protesterar mot motorvägen i Morrazo? Är kommissionen beredd att försöka bidra till en sådan dialog?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Barnier

(4 oktober 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0907/02

från Luciana Sbarbati (ELDR) till kommissionen

(25 mars 2002)

Ämne: Regenerering av spilloljor

Genom direktiv 75/439/EEG(1), ändrat genom direktiv 87/101/EEG(2) och 91/692/EEG(3) åläggs medlemsstaterna i artikel 3.1 att vidta de åtgärder som krävs för att spilloljor i första hand skall behandlas genom regenerering, om en sådan behandling är möjlig mot bakgrund av tekniska, ekonomiska och organisatoriska begränsningar.

Våren 2001 sände kommissionen en formell underrättelse till vissa länder, nämligen Frankrike, Sverige, Österrike, Irland, Danmark, Belgien, Nederländerna, Förenade Kungariket och Finland, eftersom dessa inte garanterat att spillolja regenereras snarare än omhändertas.

Har generaldirektoratet för miljö med hänsyn till det ovanstående planerat en översyn av gemenskapsdirektiven om spilloljor, så att prioritet ges åt regenerering av dessa för produktion av olja?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att undvika att incidenter som dioxinförorening, förekomst av olja i djurfoder osv. upprepas, med hänsyn till att det är nödvändigt att säkerställa en ansvarsfull hantering av farligt avfall?

(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 23.

(2) EGT L 42, 12.2.1987, s. 43

(3) EGT L 377, 31.12.1991, s. 48.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 april 2002)

Som frågeställaren mycket riktigt påpekar har kommissionen inlett överträdelseförfaranden mot tretton medlemsstater som försummat att genomföra artikel 3 i direktiv 75/439/EEG(1) om omhändertagande av spilloljor. I den artikeln fastställs att medlemsstaterna skall prioritera regenerering av spillolja, och detta är tänkt att genomdriva en redan existerande bestämmelse i gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen har inte för avsikt att föreslå någon omedelbar översyn av ovan nämnda direktiv. Däremot granskar kommissionen för närvarande en aktuell undersökning om insamling och återvinning av spilloljor i EU, i vilken det pläderas för regenerering av spilloljor. I eventuella framtida förslag till översyn av direktivet kommer incitamenten för regenerering av sådana oljor att byggas ut.

I det nuvarande direktivet fastställs de huvudsakliga krav som måste uppfyllas för att man skal kunna garantera att spillolja samlas in och bortskaffas på lämpligt sätt och att illegal dumpning eller olämpligt bortskaffande undviks. Användningen av spilloljor, så som de definieras i direktivet om spilloljor (dvs. mineralspilloljor), som djurfoder skulle exempelvis hota djurens hälsa. Därför skulle det utgöra ett brott mot artikel 4 i ramdirektivet om avfall, där det uttryckligen fastställs att avfall måste bortskaffas eller återvinnas utan att risker för djur uppstår.

Vad gäller utsläpp av dioxiner vid förbränning av spilloljor ersätter det nya direktivet om förbränning 2000/76/EG bilagan till direktiv 75/439/EEG i dess ändrade lydelse, och är därigenom den lagtext som omfattar förbränning av spilloljor. Detta har lett till strängare driftsvillkor för förbränning av spilloljor, och till strängare utsläppsgränsvärden för flera förorenande ämnen, bland annat dioxiner.

(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 23.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2214/02

från André Brie (GUE/NGL) till kommissionen

(22 juli 2002)

Ämne: Europeiska kulturhuvudstäder det nya urvalsförfarandet

Ett nytt urvalsförfarande för de europeiska kulturhuvudstäderna har tillkännagivits och enligt detta har medlemsstaternas ordningsföljd för åren 20052019 redan fastställts (Irland 2005, Grekland 2006, Luxemburg 2007, Förenade kungariket 2008, osv.). Mot bakgrund av detta och med tanke på den förestående östutvidgningen av Europeiska unionen vill jag fråga kommissionen varför inget av kandidatländerna har beaktats? Hade inte kommissionen med ett sådant beslut kunnat ge en positiv signal för det kulturella bidrag som de nya medlemsstaterna förväntas ge?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

Förfarandena för att utse de europeiska kulturhuvudstäderna samt turordningen för medlemsstaterna fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2005 till 2019(1).

Vad beträffar kandidatländernas deltagande instämmer kommissionen med parlamentsledamoten. Kommissionen vill erinra om att den i sitt ursprungliga förslag(2) hade velat ange tydligt att detta initiativ var öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, tredje länder som ingått samarbetsavtal som omfattar kultur samt EES-länderna.

Man bör dock notera att det i artikel 4 i beslutet föreskrivs att tredje länder kan delta i initiativet, och tydliga regler för deltagande anges. I artikeln föreskrivs att EU:s insats Europeisk kulturhuvudstad under åren 20052019 är öppen för tredje länder i Europa. Dessa länder får föreslå en stad som Europeisk kulturhuvudstad och ska underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om detta. Rådet skall enhälligt, på rekommendation av kommissionen, för varje år officiellt utse en av de föreslagna städerna till europeisk kulturhuvudstad.

(1) EGT L 166, 1.7.1999.

(2) EGT C 362, 28.11.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1056/02

från Michiel van Hulten (PSE) till kommissionen

(17 april 2002)

Ämne: Undersökning om kartellbildning mellan nederländska bryggerier

I mars 2000 gjorde Europeiska kommissionen, med bistånd från Nederländernas konkurrensverk, inspektioner hos bryggerifirmorna Heineken, Grolsch, Interbrew och Bavaria samt hos bryggeriernas centralorganisation Centraal Brouwerij Kantoor inom ramen för en undersökning om eventuell kartellbildning.

Kan kommissionen ge besked om vilka fortsatta åtgärder kommissionen vidtagit och på vilket stadium undersökningsarbetet för närvarande befinner sig? Kan kommissionen ge besked om när undersökningen kan förväntas vara slutförd?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

Kommissionen kan bekräfta att den nederländska konkurrensmyndigheten, biträdd av kommissionstjänstemän, på kommissionens begäran(1) gjorde undersökningar hos bryggerierna Heineken, Grolsch, Interbrew och Bavaria och nederländska bryggeriföreningen i mars 2000. Undersökningarna var ett led i en granskning av en eventuell kartellbildning.

På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningarna har förfrågningar om ytterligare upplysningar riktats till olika aktörer på den nederländska ölmarknaden, bland annat till de företag där undersökningar ägde rum i mars 2000. Svaren granskas för närvarande.

Kommissionens utredning pågår fortfarande och därför kan slutresultatet inte förutses.

(1) I enlighet med artikel 13 i rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, EGT P 13, 21.2.1962; svensk specialutgåva, område 8, volym 1, s. 22.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1658/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(11 juni 2002)

Ämne: Herrelösa hundar i Athen

Enligt inofficiella uppgifter finns det 300 000 herrelösa hundar i Athen. Inför de olympiska spelen 2004 har organisatörerna för avsikt att försöka få bort dem från gatorna och finna ett alternativt hem åt dem.

Tänker kommissionen engagera sig för att se till att man finner en långsiktig lösning på detta problem, så att hundarna inte försvinner under förevändning att det är nödvändigt p.g.a. OS?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 juli 2002)

Även om EU-lagstiftningen redan innehåller en hel del djurskyddsbestämmelser gäller detta i huvudsak djur i jordbruksföretag, slakt och avlivande av djur inom animalieproduktion, transporter av djur och försöksdjur.

Andra frågor, t.ex. kontroll av herrelösa hundar, tillhör dock medlemsstaternas exklusiva behörighet.

Kommissionen har därför ingen rättslig grund för ingripande gentemot de grekiska myndigheterna i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1265/02

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(26 april 2002)

Ämne: Tredje åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet

Sedan mer än ett år undrar olika transportanknutna organisationer när kommissionens tredje åtgärdsprogram för trafiksäkerhet kommer att inledas, eftersom det enligt uppgifter från kommissionen verkar som om det skulle kunna påbörjas i maj eller juni 2002.

Kan kommissionen uppge ett konkret datum för offentliggörandet av det tredje åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet?

Kan kommissionen redan nu tillkännage de viktigaste punkter som kommer att läggas fram i åtgärdsplanen för att förbättra trafiksäkerheten i Europa?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(30 maj 2002)

Det tredje åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet, som frågeställaren hänvisar till, kommer att behandlas i ett meddelande från kommissionen under det tredje kvartalet i år.

De initiativ kommissionen tar på området avbryts emellertid inte, vare sig det gäller studier, subventioner eller lagförslag.

Beträffande de huvudsakliga punkterna i programmet hänvisas frågeställaren till vitboken Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden(1), som sänts till rådet och parlamentet, särskilt del 3, kapitel I i den.

(1) KOM(2001) 370 slutlig.