SKRIFTLIG FRÅGA E-0216/01

från Wilfried Kuckelkorn (PSE) till kommissionen

(5 februari 2001)

Ämne: Tjänstemännens utlandstillägg

Avsnitt 2 artikel 4 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna handlar om betalningen av ett utlandstillägg på 16 procent av den totala grundlönen.

1. Varför finns det överhuvudtaget ett sådant tillägg när tjänstemän ändå frivilligt beslutar sig för att börja arbeta för EU och därmed för att bosätta sig utomlands?

Därtill kommer ytterligare exempel på inkonsekvens: Tillägget betalas ut för hela anställningsperioden och är pensionsgrundande för framtida pensionsutbetalningar till den tjänsteman som inte är medborgare i den stat inom vars territorium anställningsorten ligger. Tjänstemän som var varaktigt bosatta eller utövade sin huvudsakliga yrkesverksamhet inom den aktuella statens territorium under en period på fem och ett halvt år innan de tillträdde tjänsten får emellertid enbart ett särskilt utlandstillägg på 4 procent. Den som arbetat för en internationell organisation, särskilt EU-institutioner, får emellertid ett tillägg på 16 procent.

2. Hur är denna tolkning av tjänsteföreskrifterna och själva föreskrifterna förenlig med den europeiska rättstillämpningens likabehandlingsprinciper?

3. Varför måste de europeiska skattebetalarna ställa belopp till förfogande, som i ett längre perspektiv blir mycket stora, och som mot bakgrund av ovannämnda uppgifter uppenbarligen inte betalas som en kompensation för en nödvändig anpassning till levnadsvillkoren?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(22 mars 2001)

Utlandstillägg och jämförbara förmåner är en normal och berättigad del av lönen såväl på internationella organisationer, nationella ambassader och permanenta representationer som på internationella företag. En nyligen genomförd oberoende studie har bekräftat att EU-tjänstemännens löner (inklusive utlandstillägget) är i stort sett jämförbara med lönerna för andra utlandsposterade tjänstemän från medlemsstaterna, är mycket lägre än för personal med motsvarande kvalifikationer och poster inom multinationella företag och ligger nära lönerna för motsvarande personal inom andra internationella organisationer. Om det skall gå att behålla en oberoende europeisk offentlig förvaltning som håller hög kvalitet och vars tjänstemän är kompetenta, effektiva och har stark integritet samt rekryteras på bredast möjliga geografiska bas bland medborgarna i alla medlemsstater måste alla EU-institutioner försäkra sig om att de är attraktiva som arbetsgivare.

Tvärtemot vad parlamentsledamoten hävdar är det faktum att tjänstemännen har valt att flytta utomlands inget skäl till att inte betala utlandstillägg. Utan tillägget har personer som lämnar sina hemländer för att arbeta för EU-institutionerna inte tillräcklig drivkraft att göra detta val. Det måste vara möjligt för institutionerna att framstå som attraktiva alternativ för personer från alla medlemsstater, även de med den högsta lönenivån och det största utbudet av motsvarande anställningsmöjligheter. Parlamentsledamotens invändning skulle gälla även andra anställningar som sannolikt medför utlandstjänst, t.ex. diplomater, anställda på multinationella företag etc., och ändå betalas ofta mer generösa tillägg ut i dessa fall, just därför att arbetsgivarna vet att det är nödvändigt.

I vitboken om reformen av kommissionen(1) av den 1 mars 2000 understryks att de allmänna anställningsvillkoren, inklusive lönen, inom kommissionen och övriga EU-institutioner även i fortsättningen måste vara attraktiva för att det ska gå att behålla en oberoende permanent offentlig förvaltning av hög kvalitet på europeisk nivå. Denna ståndpunkt har även parlamentet ställt sig bakom genom den rapport som antogs den 30 november 2000 om vitboken om reformen av kommissionen, Harbour-rapporten.

När det gäller detaljfrågan om vilka villkor som gäller för utbetalning av utlandstillägget kan följande påpekas:

- Utlandstillägget betalas ut i enlighet med tjänsteföreskrifterna, som har antagits av rådet efter samråd med parlamentet. Syftet med utlandstillägget är att kompensera tjänstemännen för de särskilda krav det innebär att arbeta utanför hemlandet, till exempel det absoluta kravet att i arbetet använda ett eller flera främmande språk, den inkomstförlust en utlandspostering oftast medför för medföljande maka/make eller partner och behovet av att under hela anställningstiden upprätthålla en nära kontakt med hemlandet.

- Utlandstillägget är huvudmöjligheten att differentiera lönenivåerna mellan de tjänstemän som är medborgare i värdlandet och de som har lämnat sina hemländer för att arbeta vid någon av EU-institutionerna.

- Utlandstillägg beviljas vid utlandstjänstgöring endast under noggrant definierade och kontrollerbara förutsättningar. Parlamentsledamotens påståenden är inte korrekta. Utlandstillägget beviljas endast under aktiv tjänstgöring medan tjänstemannen måste vara bosatt utanför hemlandet av yrkesmässiga skäl och det utgör inte grund för pensionsberäkning. Eftersom löneskillnaden är en direkt följd av olika tjänstemäns olika situation har det heller aldrig i rättspraxis som gäller utlandstillägget hävdats att utlandstillägget skulle vara en olaglig diskriminering som innebär att tjänstemän från värdlandet missgynnas på bekostnad av tjänstemän från andra länder.

- Extrakostnaderna för arbete utanför hemlandet minskar i allmänhet inte över tiden och påverkas inte av en gradvis integrering i värdlandet.

- Vissa kostnader - exempelvis för vård av sjuka eller rörelsehindrade föräldrar, kostnader för barns skolgång eller universitetsstudier eller dubbel bosättning i värd- och hemlandet - kan snarare öka med tiden och gör också ofta det i praktiken.

- Det lägre särskilda utlandstillägget beviljas tjänstemän som inte har värdlandets nationalitet men som redan före anställningen har bott eller arbetat i landet och planerat att göra det under en längre tid. Detta är skälet till att tjänstgöringsperioder vid andra internationella organisationer eller vid nationella ambassader, som normalt är tidsbegränsade, inte räknas i det här sammanhanget.

(1) KOM(2000) 200 slutlig.