SKRIFTLIG FRÅGA E-1734/03

från Maurizio Turco (NI) till rådet

(23 maj 2003)

Ämne: Eurojusts årsrapport för 2002

I Eurojusts årsrapport beskrivs några problem i fråga om detta organs arbete och funktion.

Anser inte rådet att i fråga om Eurojust och dess förbindelser med andra organ

- sker det en överlappning och sammanblandning mellan Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets uppgifter (i det att det i rapporten erkänns att de på många områden har samma uppgifter och bekräftas att skillnaderna fortfarande inte är tydliga ens för de nationella rättsutövarna),

- rör det sig om två olika organ som förvaltar konfidentiella och personliga uppgifter, och därför bör förhållandet mellan Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket grundas på tydliga regler i stället för, vilket anförs i rapporten, flexibla och informella regler,

- bör förbindelserna göras öppnare mellan å ena sidan Eurojust och å andra sidan Europol och OLAF, och bör en rättslig och demokratisk kontroll göras på gemenskapsnivå,

- bör man fastställa Eurojusts roll inom de gemensamma undersökningsgrupperna,

- bör förbindelserna mellan Eurojust och tredjeländer, samt organ som redan deltagit vid Eurojusts möten och deltagit i informationsutbytet med Eurojust ske enligt artikel 27 i beslutet om upprättandet av Eurojust?

Anser inte rådet att i fråga om tillgången till uppgifter, dataskydd och insyn

- är Eurojusts förslag i 2002 års rapport, om att skapa en databank för utredningar (och särskilt en databank om barnpornografi på Internet) inte tillräckligt tydligt och föranleder vissa tvivel huruvida detta stämmer överens med beslutet om upprättandet av Eurojust,

- innehåller de nuvarande bestämmelserna inte några regler om Eurojusts tillgång till Schengen-databasen och de nationella Eurojust-ledamöternas direkta och indirekta tillgång till de uppgifter som finns i SIS,

- bör tillgången till Eurojusts mötesprotokoll garanteras i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2000(1),

- innehåller inte rapporten några uppgifter om utnämnandet av en tjänsteman med ansvar för dataskydd,

- var det så sent som i början av 2003 som den senaste medlemmen utsågs i det gemensamma övervakningsorganet för dataskydd, med ansvar för Eurojust, vilket innebär att fram till detta datum handlade i klar strid mot artiklarna om dataskydd i beslutet om upprättandet av Eurojust?

(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

Svar

(2 oktober 2003)

Vid mötet den 56 juni 2003 antog rådet slutsatser om den första årsrapporten från Eurojust (kalenderåret 2002)(1). Enligt slutsatserna skall denna första årsrapport från Eurojust behandlas mer ingående under det italienska ordförandeskapet.

Med förbehåll för vad som framkommer vid denna behandling kan följande noteras i anslutning till den ärade parlamentsledamotens fråga:

Det europeiska rättsliga nätverket inrättades genom en gemensam åtgärd 1998(2) och Eurojust genom ett rådsbeslut 2002(3). Eurojust har status som juridisk person och står därför för en viss grad av integrering på europeisk nivå med mycket specifika uppgifter, medan det europeiska rättsliga nätverket med sin fasta koppling till medlemsstaternas rättsliga myndigheter har mer allmänna uppgifter. De båda organen är verksamma på området för rättsligt samarbete, vilket med nödvändighet leder till viss överlappning. Överlappningen inverkar dock inte menligt på verksamheten inom dessa organ, som båda har en central roll i Europeiska unionens kamp mot grov, organiserad brottslighet.

Det är emellertid riktigt att tjänstemännen i vissa medlemsstater ibland är osäkra på de enskilda organens respektive roller. Detta beror delvis på att det ännu inte finns tillräcklig information på nationell nivå om arbetsfördelningen mellan det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust och om deras respektive roller. Vid det europeiska rättsliga nätverkets senaste möte i Kavouri under det grekiska ordförandeskapet väcktes förslaget att medlemsstaterna bör förbättra de nationella behöriga myndigheternas insikt om de båda organen och mer ingående informera dem om deras respektive uppdrag. I vissa medlemsstater har det europeiska rättsliga nätverkets företrädare och Eurojust dessutom utarbetat gemensamt informationsmaterial. Vidare godkändes under det danska ordförandeskapet ett samförståndsavtal mellan det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust.

Rådet har å sin sida även vidtagit ett antal åtgärder för att så långt som möjligt minska överlappningen och underlätta den samordning som behövs. Det kan särskilt noteras att det europeiska rättsliga nätverkets sekretariat har förlagts till Eurojusts sekretariat, vilket anses så småningom leda till erforderlig samordning och synergi.

Enligt rådets mening behövs de båda organen med tanke på det utvecklingsstadium som det rättsliga samarbetet i Europa för närvarande befinner sig i. Det europeiska rättsliga nätverket är nationellt, bygger på bilateralt samarbete och agerar i efterhand, medan Eurojust har i uppdrag att arbeta med internationella, multilaterala mål och även kan agera mer förbyggande än det europeiska rättsliga nätverket. Eurojusts nationella medlemmar har också ett nära samarbete med det europeiska rättsliga nätverkets kontaktpunkter, och i vissa medlemsstater är den nationella suppleanten i Eurojust dessutom kontaktpunkt för det europeiska rättsliga nätverket.

Rådet anser att det i Eurojustbeslutet klart anges hur Eurojusts nationella medlemmar får utbyta information, särskilt sådan information som innehåller personuppgifter. Det bör även noteras att utbytet av information får ske enligt bestämmelserna i den nationella lagstiftningen.

Rådet har noterat att det för närvarande pågår förhandlingar mellan Eurojust och Europol om ett samarbetsavtal och att Eurojust genom rådsbeslutet om inrättande av Eurojust även ges möjlighet att ingå avtal med andra organ, t.ex. OLAF. I den mån sådana avtal medger att personuppgifter får överföras, måste de godkännas av rådet i enlighet med artikel 27 i Eurojustbeslutet efter det att Eurojusts gemensamma tillsynsmyndighet har hörts.

Avseende de gemensamma utredningsgrupperna vill rådet rikta uppmärksamheten på sin rekommendation av den 8 maj 2003 om gemensamma utredningsgrupper(4) och på det rambeslut som antogs av rådet den 13 juni 2002(5). Rådet anser att dessa båda rättsakter, som även grundar sig på artikel 13 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål(6), i den utsträckning som krävs klargör Eurojusts eventuella roll i varje sådan utredningsgrupp.

När det gäller en eventuell databas, vill rådet erinra om att Eurojustbeslutet innehåller exakta och uttömmande bestämmelser om hur Eurojust får behandla personuppgifter. Det bör samtidigt noteras att det har inrättats en särskild gemensam tillsynsmyndighet för Eurojust som kommer att kunna ge Eurojust råd i sådana ärenden. Frågan om vilken tillgång Eurojusts nationella medlemmar skall ha till SIS behandlas för närvarande av rådet.

Förordning (EG) nr 1049/2001 är inte direkt tillämplig på Eurojust. Enligt artikel 39 i Eurojustbeslutet skall kollegiet emellertid anta bestämmelser om tillgång till Eurojusts handlingar med beaktande av de principer och gränser som anges i förordningen. Rådet känner till att arbete med att anta sådana bestämmelser för närvarande pågår inom Eurojusts kollegium. Även förfarandet för att utse ett personuppgiftsombud har inletts, och ett sådant ombud kommer troligen att utses strax efter sommaruppehållet.

Rådet är medvetet om att eftersom utnämningen av medlemmarna i den gemensamma tillsynsmyndigheten försenades, har även det praktiska genomförandet av bestämmelserna om uppgiftsskydd tagit viss tid. Nu har emellertid processen inletts och rådet förväntar sig att snarast beredas tillgång till de handlingar som krävs för att kunna godkänna bestämmelserna om uppgiftsskydd.

(1) Dok. 9771/03 Eurojust 12.

(2) Gemensam åtgärd av den 29 juni 1998 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk (EGT L 191, 7.7.1998, s. 4).

(3) Rådets beslut av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (EGT L 63, 6.3.2002, s. 1).

(4) Rådets rekommendation av den 8 maj 2003 om en modell för överenskommelse om inrättande av en gemensam utredningsgrupp (EUT C 121, 25.5.2003, s. 1).

(5) Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (EGT L 162, 20.6.2002, s. 1).

(6) EGT C 197, 12.7.2000, s. 3.