SKRIFTLIG FRÅGA P-3843/98

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(7 december 1998)

Angående: Förmånlig behandling av det statliga järnvägsbolaget (OSE) och det grekiska postverket (ELTA) från den grekiska statsförvaltningens sida

Det grekiska transportministeriet stödjer några lagförslag som föreskriver att de skulder som det statliga järnvägsbolaget (OSE) har om 550 miljarder drakmer och det grekiska postverket (ELTA) om 70 miljarder drakmer skall täckas antingen genom statens ordinarie budget, eller genom att man ger lån med den grekiska staten som garant. På detta sätt gäller andra villkor för OSE:s och ELTA:s prissättning än de som gäller på den fria marknaden.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida och i hur hög grad dessa åtgärder är förenliga med artikel 86 a i fördraget om Europeiska unionen (missbruk av dominerande ställning på marknaden och direkt eller indirekt prissättning). Anser kommissionen att det genom dessa åtgärder skapas orättvis konkurrens till nackdel för privata företag som verkar inom samma områden? I hur hög grad är i ELTA-fallet dessa åtgärder förenliga med principerna om fri konkurrens, och särskilt med artikel 90.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 7 d i Amsterdamfördraget, mot bakgrund av att EG-domstolen har bekräftat att principen om fri konkurrens gäller inom postväsendet?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(25 januari 1999)

Kommissionen känner inte till och har inte underättats i enlighet med artikel 93.3 i EG-fördraget om de åtgärder som enligt parlamentsledamoten gynnar det grekiska postverket. Kommissionen måste nu höra de grekiska myndigheterna för att få nödvändig information. Ett kompletterande svar kommer att ges till parlamentsledamoten så snart kommissionen har fått en uppfattning om dessa två fall.

Genom rådets direktiv av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar(1) (91/440/EEG) åläggs medlemsstaterna att med lämpliga medel hjälpa till att minska skulderna hos järnvägsföretag till en nivå som inte förhindrar en sund ekonomisk förvaltning och hjälpa till att förbättra deras ekonomiska situation. Kommissionen har nyligen antagit ett meddelande om genomförandet av och inverkan av direktiv(2) 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar, i vilket järnvägsföretagens resultat åskådliggörs. I detta meddelande konstaterar kommissionen att skuldsättningsgraden fortsätter att vara en stor ekonomisk börda för järnvägsföretagen i flera medlemsländer, varav Grekland är ett. Skuldsituationen för järnvägsföretagen inom gemenskapen har dock i sin helhet förbättrats mellan 1980 och 1995.

När det gäller åtgärderna till de grekiska järnvägarnas förmån som parlamentsledamoten uppmärksammat vill kommissionen påminna om att direktiv 91/440/EEG om stöd till järnvägstransporter följer tillämpningsprincipen genom att stödja sig på artiklarna 92, 93 och 77. Dock gäller fortfarande de särskilda ordningarna som inrättats genom rådets förordningar nr 1107/70/EEG av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar(3), nr 1191/69/EEG av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar(4) och efter nr 1192/69/EEG av den 26 juni 1969 gällande införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning. Informationen om den ersättning, de stöd som ges och de interventioner som görs av de nationella myndigheterna på grundval av dessa förordningar vidarebefordras regelbundet till kommissionen som i sin tur överlämnar en analytisk rapport till medlemsstaterna. Kommissionen håller just nu på att upprätta rapporten för 1997.

(1) EGT L 237, 24.8.1991.

(2) KOM(98) 202 slutlig.

(3) EGT L 130, 15.6.1970.

(4) EGT L 156, 28.6.1969.