ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2052/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Bedrägerier begångna av företag i Grekland

Undersökningar utförda av grekiska övervakningsmyndigheter och rättsliga instanser visar att aktiebolag som erhållit ansenliga stödbelopp ur den grekiska utvecklingslagen 1892/90 har gjort sig skyldiga till ett stort antal bedrägerier (förfalskningar, överdrivet höga prissättningar på material och utrustning etc.) och därigenom orättmätigt tillskansat sig stödbelopp för flera miljarder. Företagen är: SOFEM AB, FARMER AB, ENDYSI AB, BIOTEP AB, PLIXI AB, ASTRIA AB, ATHLITIKA ORGANA THRAKIS AB, DIABITIKA EDHESMATA AB, IATRIKA EIDI BOREIOY ELLADAS AB, KLIMATISTIKA BOREIOY ELLADAS AB och eventuellt även flera.

Jag önskar fråga kommissionen om följande:

1. Har ovannämnda företag, genom utvecklingslagen eller andra program, erhållit stöd från EU?

2. Kan kommissionen om så är fallet förse oss med detaljerade uppgifter om den typ av stöd och de belopp som vart och ett av företagen erhållit olagligt samt därutöver tala om vilka åtgärder den ämnar vidta för att reda ut denna situation på ett så grundläggande och fullständigt sätt som möjligt?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 december 1999)

Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna har inget av de företag som parlamentsledamoten nämner eller andra företag som påståtts ha erhållit offentliga stöd på olaglig väg medfinansierats av gemenskapens strukturfonder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2223/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Levnadsstandard i olika regioner

Skulle ni vilja göra en tabell över den reala bruttonationalprodukten per capita och den reala bruttoregionprodukten (det vill säga motsvarigheten till BNP) per capita för alla de olika standardregionerna i EU (EU-15), vid jämställd köpkraft, och därvid ta hänsyn till de senaste uppgifterna, och uppgifterna för vart och ett av de fem föregående åren?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(14 januari 2000)

Kommissionen beräknar och offentliggör uppgifter om den regionala bruttonationalprodukten i löpande priser i euro, i köpkraftsstandard och i procent av gemenskapsgenomsnittet.

Uppgifterna för perioden 1992 till 1996 som sammanställts på NUTS-2 nivå (nomenklaturen för statistiska territoriella enheter som omfattar 211 regioner) kommer att skickas både direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat.

Uppgifterna för 1997 kommer att finnas tillgängliga om några veckor. Uppgifterna kommer då att vara tillgängliga för alla användarna av Eurostats databas NewCronos.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2474/99

från Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Säkerhetsföreskrifter på ålderdomshem

Nyheter om dödsfall bland åldringar, verksamhet som fungerar dåligt och andra brister på ålderdomshemmen är oroväckande vanliga.

Kan kommissionen uppge om det existerar bestämmelser på europeisk nivå som harmoniserar minimisäkerhetsföreskrifterna på dessa ålderdomshem i de olika medlemsstaterna eller om man har för avsikt att vidta någon åtgärd på detta område?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(14 januari 2000)

Minimisäkerhetsföreskrifter och system för tillsyn och kontroll av att dessa följs finns på lämpliga nationella och regionala nivåer i de flesta medlemsstaterna. Europeiska gemenskapen har här inga befogenheter.

Kommissionen känner till de försök som en del europeiska organisationer för personal på vårdhem, t.ex. European association of directors of residential care homes for the elderly (EDE), gjort för att utarbeta etiska regler på europeisk nivå och ett behörighetssystem för utbildning av vårdhemspersonal, men kommissionen deltar inte själv i dessa ansträngningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2358/99

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Vård och övervakning på mentalsjukhus

På mentalsjukhuset Santa Maria della Pietà i Rom uppvisade två patienter nyligen allvarliga skador (i det ena fallet medför de ett bestående handikapp) efter ett slagsmål som inträffade i brist på lämplig övervakning från den specialiserade personalens sida.

Den domare som ledde förundersökningarna avslog i december 1998 den talan som väckts av de skadade patienternas anhöriga mot de myndigheter som är ansvariga för övervakning och säkerhet på sjukhuset Santa Maria della Pietà, och begärde att fallet skulle läggas ner.

Mot bakgrund av detta undrar jag om

- denna brist på vård, som absolut är orsaken till att de fysiska skadorna efter slagsmålet blev så allvarliga, inte innebär en kränkning av privatpersoners oavytterliga rättigheter och patienters värdighet och dessutom tyder på försumlighet vid tillfredsställandet av patienternas mest elementära behov, särskilt som dessa patienter befinner sig på den rättspsykiatriska avdelningen och därför behöver extra noggrann vård och övervakning,

- och om det som sagts ovan inte ger patienternas anhöriga rätt att vända sig till EG-domstolen för att få detta fall behandlat?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(1 februari 2000)

Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2038/99

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Arbete med höghastighetståget i Calatayud

Nyligen orsakade arbetena med höghastighetståget, vid sträckningen genom staden Calatayud, en sänkning av grundvattennivån i akviferen i Marivella, på grund av att akviferen perforerades i samband med byggandet av en tunnel.

Detta ledde till dricksvattenbrist för ett stort antal invånare som fick sitt vatten ur brunnar, vilket tvingade kommunen att tillhandahålla dricksvatten genom cisterner som placerades ut med hjälp av lastbilar.

Det företag som är ansvarigt för arbetena har hittills inte reparerat skadorna på akviferen och problemet är därför fortfarande olöst.

Arbetena med höghastighetståget Madrid-Zaragoza-Barcelona finansieras av Europeiska unionen via Sammanhållningsfonden. De underjordiska akvifererna är en stor inkomstkälla för Calatayud som använder vattnet i dessa till mineralvatten och till badinrättningar med medicinskt och rekreativt syfte. Kan kommissionen mot bakgrund av detta besvara följande frågor:

Känner kommissionen till problemet? Har kommissionen vidtagit åtgärder för att få information i ärendet? Om så inte är fallet, skulle kommissionen kunna underrätta sig om fallet för att undvika att händelser av detta slag, som medför allvarliga risker för områdets ekonomi, upprepas i framtiden?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 december 1999)

Kommissionen har ännu inte officiellt informerats om de problem som parlamentsledamoten tar upp och som orsakats av arbetena med höghastighetsjärnvägen. I den information om förhandsutvärderingen av projektet som de spanska myndigheterna tillhandahållit nämns inget om att eventuella problem skulle kunna uppkomma i Miravella-området, varken när det gäller grundvattentäkterna som utnyttjas av badinrättningar eller när det gäller produktionen av mineralvatten.

I utvärderingen anges enbart att problem kan komma att uppstå i orterna Jaraba och Alhama d'Aragon, som ligger ganska långt från Miravella. Mot bakgrund av det inträffade har kommissionen begärt kompletterande upplysningar från de spanska myndigheterna. Beträffande grundvattentäkterna i Calatayud-området fastställs i utredningen om miljökonsekvenser av arbetet med sträckningen Calatayud-Ricla ett antal åtgärder för att minimera miljöpåverkan, bland annat att man bör undvika att använda mycket tunga maskiner i området. Vidare bör man undvika att förorena området, både när det gäller material och avfall och man bör utarbeta metoder för att säkra att grundvattentäkterna inte skadas under det grävningsarbete som krävs för anläggningen av banvallen och man bör planera och vidta de åtgärder som krävs för att säkra att regnvatten inte leds bort från upptagningsområdena för grundvattentäkterna. De spanska myndigheterna har åtagit sig att följa dessa rekommendationer under genomförandet av projektet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2327/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Subventioner av transportkostnader för export av färska jordbruksprodukter från Grekland

Exporten av grekisk frukt och grekiska grönsaker till marknaderna i Europa möter särskilda problem på grund av de höga transportkostnaderna (de stora avstånden och de höjda transportavgifter som ägarna till kylbilarna tar ut under exporthögsäsong). Problemen har förvärrats på grund av kriget i f.d. Jugoslavien och landets förstörda väginfrastruktur, något som tvingar exportörerna att använda alternativa färdvägar, vilket blir mycket dyrare både vad gäller tid och pengar.

Enligt en kungörelse från det grekiska jordbruksdepartementet instämde generaldirektören för GD VI Guy Legras vid ett möte med den grekiske vice jordbruksministern Dinos Brettos den 6.7.1999 i att det var nödvändigt att ta itu med problemet, och han begärde att Grekland skulle sända in kompletterande dokumentation med relevanta uppgifter för att bestämmelser skulle kunna utformas.

Kommer kommissionen att ta itu med problemet med de höga transportkostnaderna för exportörer av grekisk frukt och grekiska grönsaker? Har Grekland inkommit med de uppgifter som behövs för att relevanta bestämmelser skall kunna utfärdas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 december 1999)

Kommissionen kan bekräfta att Grekland har lämnat alla tekniska uppgifter som kommissionen har begärt för att undersöka de svårigheter som grekiska exportörer har råkat ut för.

Med hänsyn till den svåra budgetsituationen för år 2000, är det inte möjligt för kommissionen att lägga fram nya förslag till rådet om åtgärder för transportstöd liknande dem som gällde mellan 1991 och 1996, till följd av konflikten i Jugoslavien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1873/99

från Margot Keßler (PSE) till kommissionen

(29 oktober 1999)

Ämne: Fastställande av skyddsområden i enlighet med direktiv 92/43/EEG (direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter)

Hur ser det aktuella läget ut ur juridisk och fackmässig synpunkt när det gäller förfarandet för och handläggningen av den eftersträvade skyddsklassningen av Region Schmücke i den tyska delstaten Thüringen såsom ett särskilt skyddsområde i enlighet med direktiv 92/43/EEG (1)?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit i detta ärende eller planerar den för framtiden i syfte att bidra till en snabb lösning på detta problem?

I svaret på denna fråga bör särskild hänsyn tas till det faktum att frågan kan vara kontroversiell på grund av eventuell kalkstensbrytning i orten Gorsleben och planeringen av motorvägsleden BAB 71, även med tanke på områdets betydelse inom det sammanhängande biotopsystemet Wippertal-Wipperdurchbruch-Hainleite-Schmücke-Finne.

På vilka punkter ser kommissionen möjligheter att utforma de interna beslutsförfarandena på ett effektivare sätt?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(1 december 1999)

Tyskland har hittills inte föreslagit området Schmücke i Thüringen som ett område av gemenskapsintresse i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. Kommissionen har emellertid informerats om att området kan vara av mycket stort Europaintresse, eftersom det där förekommer olika typer av naturliga livsmiljöer av gemenskapsintresse enligt bilaga I och djur- och växtarter av gemenskapsintresse enligt bilaga II, bland annat ett antal prioriterade typer av livsmiljöer. Områdets betydelse har bekräftats av de regionala myndigheterna i Thüringen som ansvarar för detta och som redan har upptagit två tredjedelar av Schmückeområdet i en vetenskaplig förteckning från 199495 över områden värda att föreslå till Natura 2000. Kommissionen har emellertid fortfarande inte fått någon sammanhängande förteckning för denna del av Tyskland.

På grundval av uppgifter som tillhandahållits av tredje man har kommissionen därför tagit kontakt med Tysklands regering. Kommissionen har uppmanat de tyska myndigheterna att ta ställning till det berörda området och till två planerade projekt som kan ge betydande effekter för området: ett kalkstensbrott och motorvägsbygget BAB 71. Kommissionen har emellertid inte fått något svar än. Syftet med kommissionens ingripande är att säkerställa efterlevnaden av rådets direktiv 92/43/EEG.

Effektiviteten i medlemsstaternas interna beslutsprocess tillhör den berörda administrationens behörighetsområde. Kommissionens har enligt EG-fördraget i dessa fall endast den begränsade uppgiften att säkerställa att gemenskapslagstiftningen följs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1733/99

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(29 september 1999)

Ämne: Kostnader för tjänsteresor till Strasbourg

Ungefär en gång i månaden flyttar Europaparlamentet som institutionell och administrativ helhet, tillsammans med väsentliga personer från rådet, kommissionen och andra organ som ingår i Europeiska unionen, under 45 dagar från Bryssel till Strasbourg, eller om man så vill, från Strasbourg till Bryssel under 15 dagar.

Kan kommissionen tala om vad denna flytt innebär när det gäller antal personer och kostnader?

Hur många personer, förutom de 626 ledamöterna med ungefär 1 000 assistenter, flyttar från den ena arbetsorten till den andra?

Exakt hur många personer gör tjänsteresor?

Hur mycket kostar tjänsteresorna som görs av de anställda på Europaparlamentet, rådet, kommissionen samt de andra interna organen och biorganen?

Hur stora är de sammanlagda utgifterna för tjänsteresorna och för hela flytten (transportmedel och externa företag)?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(1 december 1999)

Under 1998 gjorde tjänstemän från kommissionen totalt 2 581 tjänsteresor till Strasbourg, till en sammanlagd kostnad av 1 242 602 euro. Den genomsnittliga kostnaden per resa var alltså 481,44 euro.

Från januari till maj 1999 gjorde kommissionstjänstemän 1 122 tjänsteresor till samma ort. Totalkostnaden var 598 310 euro, dvs. 533,25 euro per resa.

Kommissionen har inga uppgifter om tjänsteresor för anställda vid rådet och parlamentet. Information om detta måste begäras från respektive institution.

De siffror som redovisas ovan svarar mot nödvändiga transport- och logikostnader. Tyvärr kan kommissionen inte ta fram några uppgifter om kostnaderna för hela flyttverksamheten där man också skulle behöva räkna in exempelvis den tid som går åt eftersom detta skulle kräva alltför stora resurser ur allmänna medel.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2801/99 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Europeiska studiebidrag.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 219 E , 01/08/2000 s. 0185 - 0186



SKRIFTLIG FRÅGA E-2801/99 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) Ämne: Europeiska studiebidrag Gällande lagstiftning i vissa medlemsstater förvägrar studenter rätten till studiebidrag då dessa inte har varit bosatta tillräckligt länge i medlemsstaten. Vore det inte lämpligt att skapa ett gränsöverskridande system med stöd åt studenter som även om de inte har varit bosatta i en viss medlemsstat under den erforderliga perioden dock har vistats i gemenskapen under en lika lång period? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Viviane Reding (11 februari 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1981/99

från Mathieu Grosch (PPE-DE) till kommissionen

(5 november 1999)

Ämne: Användande av strukturfondsanslag i Belgien

1. När det gäller strukturfondsanslagen som Belgien har beviljats, hur är det med användandet av dessa?

a) utifrån mål

b) regionsvis, med upplysningar om hur det i dagens läge förhåller sig med tillfälliga åtaganden samt med de anslag som ännu inte blivit föremål för några ansökningar?

2. Hur är det med användandet av anslagen inom ramen för gemenskapens initiativ, med upplysningar om hur det förhåller sig med tillfälliga åtaganden samt med de anslag som ännu inte blivit föremål för några ansökningar?

3. I den mån anslagen som Belgien har beviljats för närvarande inte skulle vara tagna i anspråk, när är sista datum för att presentera förslag beträffande anslagen 19941999?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 december 1999)

Tabellen över konsoliderade åtaganden och betalningar för Belgien per den 15 november 1999 för program inom ramen för mål 1, 2, 3, 4, 5a, 5b och för gemenskapsinitiativ har skickats direkt till parlamentsledamoten samt till Europaparlamentets generalsekretariat.

För de projekt som omfattas av den aktuella programperioden 19941999 måste åtaganden ha gjorts senast den 31 december 1999.

Det bör noteras att tiden för betalningarna för programmen i fråga sträcker sig fram till och med den 31 december 2001 och att utgifterna för flera program håller på att läggas om vilket innebär att åtaganden för samtliga anslag kommer att ha ingåtts den 31 december 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2049/99

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Den nuvarande ställningen för van Buitenen

Kan kommissionen uppge när van Buitenen, som med rätta rapporterade om enorma förekomster av korruption, bedrägeri och svågerpolitik inom den Europeiska unionen, kommer att bli helt återinsatt i sin tjänst?

Om han ännu inte har blivit helt återinsatt, kan kommissionen förklara varför?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(2 december 1999)

Paul van Buitenen återinsattes den 16 april 1999, med bibehållen lön och grad, på en post som motsvarade hans meriter och utbildning. Han har sedan dess arbetat på Generaldirektoratet för personal and administration. I enlighet med tjänsteföreskrifterna har han sedan informerats om att han när som helst kan söka ett arbete han är kvalificerad för, antingen på kommissionen eller på annan EU-institution.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2197/99

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(30 november 1999)

Ämne: Bekämpning av svälten i världen

Den första rapport från FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) som nyligen offentliggjordes ger en mycket mörk bild av det rådande läget vad gäller svälten i världen. Det verkar inte som om det mål kommer att uppnås som fastställdes 1996 om att före år 2015 minska antalet svältande människor med hälften. I Indien lider 204 miljoner människor av svält, i Kina 164 miljoner, i Nordkorea och Mongoliet hälften av invånarna och i Kambodja, Laos och Afrika söder om Sahara en tredjedel av befolkningen. Två barn av fem i dessa länder lider dessutom av undernäring. FN har beslutat att 0,7 % av de utvecklade ländernas BNP skall gå till utvecklingsländerna i form av humanitärt bistånd. Kan rådet mot denna bakgrund svara på om detta beslut genomförs och i så fall av vilka av Europeiska unionens länder?

Svar

(31 januari 2000)

Slutdeklarationen från toppmötet om livsmedelssituationen i världen som hölls i Rom i november 1996 fastställde det långsiktiga målet att eliminera hungern i alla länder och särskilt att ha halverat antalet hungrande till år 2015.

Att uppnå detta mål skulle innebära ett enormt framsteg för mänskligheten. För sin del har rådet i arbetet med att minska fattigdomen, givit hög prioritet åt åtgärder som syftar till att säkra livsmedelsförsörjningen. I detta avseende ämnar rådet noga studera resultaten av den utvärdering som snart skall påbörjas av hur förordningen från juni 1996 om livsmedelsbistånd och livsmedelsförsörjning fungerar. Rådet hoppas kunna dra slutsatser som leder till en ökad kvalitet och effektivitet i arbetet med att säkra livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländerna.

Rådet har inga konkreta uppgifter om vilka framsteg som har gjorts av medlemsstaterna när det gäller att nå målet att ge 0,7 % av sin BNP i utvecklingsbistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2121/99

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(22 november 1999)

Ämne: Försäljning av flygbiljetter

Resenärer med tåg, buss och båt inom unionen kan köpa enkel- eller returbiljetter hos statligt ägda eller privata företag.

De flesta europeiska flygbolag med vissa anmärkningsvärda undantag säljer endast enkelbiljetter i affärsklass eller första klass. Därmed tvingas ofta resenärer i ekonomiklass att köpa returbiljetter även om de i förväg vet att de inte kommer att kunna använda dessa.

Anser inte kommissionen att flygbolagen genom denna verksamhet gör sig skyldiga till maktmissbruk då de tvingar flygresenärer att köpa tjänster som de inte kan utnyttja?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller kommer man att vidta för att få ett slut på denna verksamhet?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(17 december 1999)

Det faktum att flygbolagen ofta tar mindre betalt för sina billigaste tur- och returbiljetter än för en enkelbiljett till normalpris är inte emot gemenskapens regler för prissättning enligt rådets förordning (EEG) nr 2409/92 av den 23 juli 1992 om biljettpriser och tariffer för lufttrafik(1). Enligt den förordningen har flygbolagen rätt att välja både nivå och struktur på sin prissättning, vilket gör att de snabbt kan reagera på marknaden. Detta har lett till större konkurrens och, i synnerhet, lägre semesterbiljettpriser på många flyglinjer. De flesta flygbolagen har de lägsta priserna enbart på tur- och returbiljetter, eftersom det helt enkelt skulle vara oekonomiskt att dela upp dem och sälja dem för halva priset som enkelbiljetter. Dessa semesterbiljetter är ofta mycket prisvärda, även om bara halva biljetten utnyttjas.

Fördelen med rådets förordning (EEG) nr 2409/92 är däremot att den gör det möjligt för flygbolagen att ständigt reagera för att tävla med konkurrenter. Flera av de nya lågkostnadsbolagen erbjuder nu mycket billiga enkelbiljetter och har en öppen och tydlig prissättningsstruktur som är baserad på kostnaden för varje del av resan. Detta visar att flygbolagen kan reagera på kundernas önskemål och det är viktigt att se till att de kan fortsätta vara så flexibla.

Med tanke på fördelarna med att låta flygbolagen vara flexibla i sin prissättning, så de kan reagera på marknaden, har kommissionen inga planer på att införa ytterligare begränsningar eller villkor för flygbolagen för att göra något åt frågan om enkelbiljetter.

(1) EGT L 240, 24.8.1992.