SKRIFTLIG FRÅGA E-2789/02

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(4 oktober 2002)

Ämne: Barnsoldater

En färsk rapport från Unicef berättar om att inte mindre än 300 000 minderåriga barn i världen just nu gör militärtjänst i olika statliga arméförband eller i paramilitära och revolutionära styrkor som deltar i sammanlagt 33 beväpnade konflikter. Antalet barn involverade i krigskonfrontationer har ökat med 30-45 procent under de senaste åren. Särskilt kan nämnas att 120 000 barn deltar i olika krig i Afrika. Under decenniet 19851995 beräknas över två miljoner barn ha stupat i krig och fyra miljoner barn ha invalidiserats. I rapporten nämns också att över tio miljoner minderåriga lider av psykologiska traumor av olika slag till följd av sina erfarenheter.

Det här är en allvarlig fråga. Kan kommissionen tala om för mig vilka åtgärder Europeiska unionen ämnar vidta för att avskaffa fenomenet med barn involverade i beväpnade sammandrabbningar och inbördeskrig? Har kommissionen undersökt möjligheten att ta ett särskilt initiativ för att få alla länder som hör till gemenskapen och alla FN:s medlemsstater att ratificera tilläggsprotokollet till konventionen om barnets rättigheter som handlar om minderårigas deltagande i beväpnade konflikter? Detta tilläggsprotokoll har undertecknats av 110 länder men har ännu inte ratificerats.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(15 november 2002)

Kommissionen noterar att det frivilliga protokollet till den internationella konventionen om barns rättigheter när det gäller barns medverkan i väpnade konflikter faktiskt trädde i kraft den 12 februari 2002 (med färska uppgifter om att 111 länder undertecknat och 42 ratificerat det). När det gäller medlemsstaterna har Belgien, Danmark, Finland, Italien, Spanien och Österrike redan ratificerat det frivilliga protokollet. EU har upprepade gånger framhållit sitt stöd för det frivilliga protokollet, senast i tredje kommittén vid FN:s generalförsamlings 57:e session, som för närvarande äger rum i New York. I sitt uttalande om barns rättigheter uppmanade EU alla stater som ännu inte ratificerat och genomfört det frivilliga protokollet att göra detta och uttryckte även sitt stöd för den särskilda representantens, Olara Otunnu, arbete på detta område.

Det är också värt att notera att den handlingsplan som antogs vid FN:s särskilda session om barn i maj 2002 innehåller åtaganden rörande barn och väpnade konflikter.

När det gäller gemenskapsfinansiering för att ta itu med detta problem, styr kommissionen över konkret hjälp till barn som drabbats av väpnade konflikter genom ett flertal finansieringsinitiativ. Barn är en övergripande prioritering för det humanitära bistånd som ges genom Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO). Detta åtagande återspeglas i ECHO:s strategi och i konkreta projekt, PR-verksamhet inom gemenskapen och i forskning som syftar till att förbättra det internationella humanitära biståndet.

ECHO ägnar på området särskild uppmärksamhet åt att skydda och hjälpa barn. På grundval av de standarder, skyldigheter och principer som anges i konventionen om barnens rättigheter, gavs det under 2001 och 2002 stöd till särskilda projekt för humanitärt bistånd till konfliktdrabbade barn (t.ex. projekt för demobilisering, rehabilitering och återanpassning, hälso- och näringsprojekt (Afghanistan, Colombia, Palestina och Sudan), psykosocialt stöd (Gazaremsan, Libanon, Sierra Leone, Sudan och Västbanken), finansiering av skolor i nödläger för internt förflyttade (Demokratiska republiken Kongo, Sierra Leone och Sudan), uppspårning och återförening av familjer (Colombia) m.m.

På politisk nivå har ECHO finansierat forskningsverksamhet. När det gäller PR-verksamhet har ECHO framställt broschyrer, finansierat fotoutställningar och varit med och organiserat samt deltagit i konferenser om barnsoldaters situation. ECHO arbetar vidare på ett nytt initiativ för

insamling av uppgifter eftersom bristen på tillförlitliga uppgifter inverkar menligt på internationella PR-insatser och även utgör ett stort hinder för en förbättring av det humanitära biståndet. Projektet kommer att ledas av FN:s barnfond (Unicef).

Dessa ansträngningar utgör en väsentlig del av det främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna som bedrivs inom ramen för de humanitära insatserna och vid sammanlänkningen av hjälp, rehabilitering och utveckling.

Genom det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR; kapitel B7-7) för 2000 har stödet innefattat finansiering av ett Unicef-projekt i Sierra Leone för skydd och återanpassning av barn med anknytning till de väpnade styrkorna och andra barn som skilts från sina familjer till följd av konflikten. Genom EIDHR:s budget för 2001 håller AFMAL(1) och Caritas Makemi på att genomföra ett projekt som syftar till social återanpassning av unga f.d. soldater. Ett projekt till förmån för krigsdrabbade barn, som genomfördes i Etiopien och Angola av Alisei(2), slutfördes nyligen.

För att öka medvetenheten finansierar EIDHR Earth Action project (projektet aktion på jorden): Konventionen om barns rättigheter. Att bygga upp globalt stöd för genomförandet. Den övergripande målsättningen med projektet är att utbilda det civila samhället och öka dess medvetenhet samt att främja barns rättigheter, även för barnsoldater och hemlösa barn, genom att informera medborgargrupper, parlamentsledamöter, andra inflytelserika personer, journalister och ungdomar. Barnens rättigheter kommer att integreras i alla insatser som EIDHR genomför under perioden 20022004, inbegripet insatser för konfliktförebyggande och konsekvenshantering.

(1) Associazione con i Fatebenefratelli per i Malati Lontani.

(2) Associazione per la cooperazione internazionale e l'aiuto umanitario.