SKRIFTLIG FRÅGA E-1564/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(24 maj 2000)

Ämne: Politiska dialogmöten med de turkiska myndigheterna

I sitt svar på den skriftliga frågan E-0028/00(1) uppger rådet att rådet i samtliga politiska dialogmöten med de turkiska myndigheterna på utrikesministernivå och med personer i ledande politisk ansvarsställning för frågorna om mänskliga rättigheter på tal.

1. Sedan när har rådet i samtliga politiska dialogmöten med de turkiska myndigheterna på utrikesministernivå och med personer i ledande politisk ansvarsställning för frågorna om mänskliga rättigheter på tal? (vänligen upplys om tid och plats för mötena och bifoga närvarolista).

2. Vilka problem på de mänskliga rättigheternas område har därefter tagits upp vid de politiska dialogmötena (vänligen upplys om tid och plats för mötena och bifoga närvarolista samt upplysningar om hur de turkiska myndigheterna reagerat)?

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 162.

Svar

(30 november 2000)

1. Vid mötet i associeringsrådet EG-Turkiet den 6 mars 1995 beslutade EU och Turkiet att intensifiera den politiska dialogen på olika nivåer. Vid detta möte tog EU också upp de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och noterade bland annat att framstegen på området för de mänskliga rättigheterna var otillräckliga, eftersom brott mot de mänskliga rättigheterna fortfarande förekom; tidningar stängdes, journalister och författare förföljdes, varvid Yasar Kemal och Akim Birdal samt häktade turkiska parlamentsledamöter särskilt omnämndes.

2. Vid de följande mötena i associeringsrådet EG-Turkiet den 30 oktober 1995 och den 29 april 1997 erinrade EU åter bland annat Turkiet om det nära intresse EU hyser för de mänskliga rättigheterna och förklarade att EU ser fram emot en situation då respekten för de mänskliga rättigheterna i Turkiet uppfyller de normer som krävs för en potentiell medlem av EU och noterade särskilt att kampen mot terrorismen måste föras med vederbörlig respekt för de mänskliga rättigheterna och för rättsstatsprincipen. Ett ytterligare förstärkande av förbindelserna mellan EU och Turkiet är beroende av dessa faktorer.

3. Den politiska dialogen med Turkiet avbröts efter Europeiska rådet i Luxemburg i december 1997 och under en period var Turkiet inte villigt att diskutera politiska frågor såsom de mänskliga rättigheterna med Europeiska unionen.

4. Europeiska rådet i Helsingfors i december 1999 välkomnade i sina slutsatser den positiva utvecklingen i Turkiet på senare tid, så som noteras i kommissionens lägesrapport, liksom landets avsikt att fortsätta sina reformer i riktning mot uppfyllande av Köpenhamnskriterierna. Turkiet är en kandidatstat som är förutbestämd att ansluta sig till unionen på grundval av samma kriterier som tillämpas för de övriga kandidatstaterna. Genom att bygga på den befintliga europeiska strategin kommer Turkiet i likhet med övriga kandidatstater att dra nytta av en föranslutningsstrategi för att stimulera och stödja dess reformer. Detta kommer att innefatta en förstärkt politisk dialog, med betoning på framsteg mot uppfyllande av de politiska kriterierna för anslutning med särskild hänvisning till frågan om mänskliga rättigheter, samt på de frågor som avses i punkterna 4 och 9 a. Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att Europeiska rådet i punkt 4 bekräftar anslutningsprocessens allomfattande natur, och den inbegriper nu 13 kandidatstater inom en och samma ram. Kandidatstaterna deltar i anslutningsprocessen under samma förutsättningar. De måste dela Europeiska unionens värderingar och mål enligt fördragen. I detta avseende betonar Europeiska rådet principen om fredlig tvistlösning i enlighet med FN-stadgan och uppmanar kandidatstaterna att göra alla ansträngningar för att lösa eventuella återstående gränskonflikter och övriga närbesläktade frågor. Om detta misslyckas bör de inom rimlig tid ta upp tvisten i Internationella domstolen. Europeiska rådet kommer att granska situationen i samband med eventuella olösta tvister, särskilt när det gäller konsekvenserna för anslutningsprocessen, och för att främja lösning av sådana tvister genom Internationella domstolen senast i slutet av år 2004. Dessutom påminner Europeiska rådet om att uppfyllande av de politiska kriterierna från Europeiska rådet i Köpenhamn är ett villkor för inledande av anslutningsförhandlingar och att uppfyllande av alla Köpenhamnskriterier utgör grunden för tillträde till unionen.

I punkt 9 a välkomnar Europeiska rådet inledandet av samtal som syftar till en övergripande lösning av Cypernproblemet den 3 december i New York och uttrycker sitt starka stöd för FN:s generalsekreterares ansträngningar att föra processen till ett framgångsrikt slut. Associeringsrådet höll ett möte den 11 april 2000 i Luxemburg vid vilket frågan om de mänskliga rättigheterna togs upp i samband med de politiska kriterier från Köpenhamn, som samtliga kandidatländer måste uppfylla innan förhandlingar om anslutning kan påbörjas. EU har noterat att Turkiet inlett en reformprocess på detta område. EU har meddelat att unionen förväntar sig nya framsteg och att den även i fortsättningen uppmärksamt kommer att följa utvecklingen av förhållandena i Turkiet och, vid behov, ta upp enskilda fall med de turkiska myndigheterna. EU har även särskilt erinrat om sin inställning till dödsstraffet och uppmuntrat landet att ansluta sig till protokoll nr 6 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

5. Samma frågor togs upp vid en arbetslunch den 30 mars 2000 för de femton medlemsstaternas politiska direktörer och deras turkiska motpart. Under lunchen erinrades det om att det förnyade fängslandet av Akim Birdal utgjort ett allvarligt bakslag för yttrandefriheten i Turkiet, vilket inte överensstämmer med slutsatserna från Helsingfors, och att Turkiet nödvändigtvis måste vidta de reformer som krävs för att anpassa sig till Köpenhamnskriterierna. Det bör noteras att Akim Birdal därefter har frisläppts.

6. Vid mötena i associeringsrådet EG-Turkiet leds EU-delegationen av rådets ordförande och den turkiska delegationen av Turkiets utrikesminister. Den ledamot av kommissionen som har ansvaret för utvidgningen är också närvarande.