ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1384/01

från Marco Pannella (TDI) till kommissionen

(27 april 2001)

Ämne: Vietnam

Den 10 april 2001 informerade den högvördige Thich Quang Do, vice ordförande i Vietnams enade buddhistkyrka, buddhisternas internationella informationsbyrå om att den vietnamesiska polisen hade kopplat bort telefonlinjerna för Thanh Minh Zen-klostret i Ho Chi Minh-staden. Därefter bröts även förbindelserna via mobiltelefon och sedan dess har man inte hört av Thich Quang Do.

Inför öppnandet av det vietnamesiska kommunistpartiets nionde kongress hade Thich Quang Do sänt ett upprop För demokratin i Vietnam till landets ledare där han bad dem inleda en process för fredlig övergång till demokrati grundad på en bred folklig samling av enskilda personer och grupper med olika religiösa och politiska bakgrunder. Efter detta upprop hade arresteringshot uttalats mot Thich Quang Do.

Vilka informationer har kommissionen vad beträffar platsen Thich Quang Do befinner sig på och vad beträffar hans hälsotillstånd? Har kommissionen redan tagit eller avser den ta initiativ för att påminna de vietnamesiska kommunistiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera förenings- och yttrandefrihet i Vietnam?

Mer allmänt, vilka initiativ avser kommissionen ta för att det nya ledarskapet för det vietnamesiska kommunistpartiet slutligen skall inleda de politiska och institutionella reformer som skall möjliggöra införandet av demokratin, rättsstaten och en verklig marknadsekonomi?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(31 maj 2001)

Thich Quang Do har lokaliserats till Than Minh Zen-klostret i staden Ho Chi Minh. Han rapporteras vara vid god hälsa med tanke på hans ålder (75 år) och det faktum att han lider av diabetes och högt blodtryck.

Kommissionens delegation i Hanoi och medlemsstaternas beskickningar i Vietnam följer noggrant ärenden i fråga om mänskliga rättigheter och deltar i alla åtgärder som vidtas för att förmedla unionens synpunkter till de vietnamesiska myndigheterna. Kommissionen kommer att fortsätta att ta upp särskilda ärenden i samband med dessa kontakter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2249/01

från Gianfranco Dell'Alba (TDI) till rådet

(20 juli 2001)

Ämne: Europol

Den 2 juni utfördes husrannsakan i Europols kontorslokaler och en polistjänsteman, som förmodas ha gjort sig skyldig till bedrägeri, förhördes länge av holländsk polis.

Med tanke på Europols ställning som högsta polisorgan, kan varken kommissionen eller parlamentet göra någon undersökning.

Det är inte acceptabelt att parlamentet, som är budgetmyndighetens ena gren, inte kan bringa full klarhet i en affär som grumlar helhetsbilden av Europeiska unionen och dess institutioner och dessutom måste låta sig nöja med att underrättas av pressen.

Anser inte rådet att detta fel borde korrigeras och att revisionsrätten och Europaparlamentet, i sina respektive roller, borde kunna kontrollera organ som Europol?

Har någon undersökning påbörjats för att fastslå om det har begåtts bedrägeri mot gemenskapsbudgeten?

Svar

(27 november 2001)

1. Vi vill underrätta den ärade parlamentsledamoten om att Europol för närvarande finansieras av medlemsstaterna och således inte genom gemenskapsbudgeten. Därför är det uteslutet att det rör sig om direkt bedrägeri mot gemenskapsbudgeten. I den mån som det görs gällande att bedrägeri begåtts inom ramen för något gemenskapsprogram, är det kommissionens organ (t.ex. Olaf) som har till uppgift att utreda ärendet.

2. Systemet för medlemsstaternas finansiering fastställs i Europolkonventionen. Alla ändringar av detta system kräver en ändring av konventionen, vilket i sin tur kräver ett ratificeringsförfarande i alla medlemsstater.

3. I Europolkonventionen fastställs ett grundligt system för finansiella kontroller, i vilket ingår en oberoende styrekonom och en gemensam kontrollkommitté bestående av företrädare för revisionsrätten. Även om revisionsrätten inte är direkt behörig att övervaka Europol, finns det effektiva ekonomiska kontroller på plats inom Europol.

4. Det bör noteras att det var styrekonomen som upptäckte de påstådda oegentligheter som den ärade parlamentsledamoten syftar på i sin fråga. På grundval av styrekonomens rapport har Europols styrelse inrättat en kommitté, som utrett ärendet ytterligare. De finansiella kontrollerna inom Europol har därför visat sig vara effektiva.

5. Rådets medlemmar får genom sina nationella företrädare i Europols styrelse information om resultatet av denna kommittés undersökningar.

6. Med tanke på att Europol mot bakgrund av de uppgifter som framkommit informerade den behöriga nederländska åklagarmyndigheten om de påstådda oegentligheterna och att åklagarmyndigheten därför inledde förundersökning mot en tjänsteman vid Europol, anser rådet att det är olämpligt att vidta någon åtgärd som kan störa dessa utredningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2067/01

från Sir Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Erika II-paketet inrättande av fonden för ersättning av skada orsakad av förorening genom olja i europeiska vatten (COPE-fonden)

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att ratificera den internationella konventionen om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja från 2001 och den internationella konventionen om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen från 1996? Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att på EU-vatten genomföra kärnan i konventionen om bunkerolja från 2001 och konventionen om farliga och skadliga ämnen från 1996 om ratificeringen av dem försenas av andra stater än EU:s medlemsstater?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(2 oktober 2001)

Kommissionen ser allvarligt på avsaknaden av internationella regler för ansvarighet och ersättning i samband med de påtalade ämnena. I sitt meddelande om en andra omgång gemenskapsåtgärder avseende sjösäkerhet till följd av oljetankfartyget Erikas förlisning(1) företräder kommissionen åsikten att det krävs framsteg med avseende på ordningen för ansvar och skadeersättning i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen och att denna fråga måste prioriteras på internationell och europeisk nivå.

Rådet (transport) uppmanade vid sitt möte den 20 december 2000 medlemsstaterna och tredje part att ratificera 1996 års internationella konvention om ansvar och skadeersättning i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen. Kommissionen kommer att följa upp huruvida åtagandena uppfyllts och vidta de mått och steg som krävs för att underlätta ratificeringen i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen kommer som ett första steg att föreslå ett beslut som ger medlemsstaterna rätt att ratificera konventionerna om bunkerolja respektive om farliga och skadliga ämnen. Detta är en nödvändig förutsättning med tanke på gällande gemenskapslagstiftning och gemenskapens exklusiva behörighet i vissa frågor som regleras i de båda konventionerna.

Om man trots dessa ansträngningar inte skulle få något lämpligt internationellt ansvarighets- och ersättningssystem, kommer kommissionen att föreslå gemenskapslagstiftning om införande av en gemenskapsordning för ansvarighet och ersättning vid förorening till sjöss.

(1) EGT C 120 E, 24.4.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1311/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(4 maj 2001)

Ämne: Informationsfrihet i Italien och artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna

I artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs följande: 1. Var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. 2. Mediernas frihet och mångfald skall respekteras.

I italiensk lag nr 62 av den 7 mars 2001 fastställs nya lagar för förlagsverksamheten, förlagsprodukter samt ändringar av lag nr 416 av den 5 augusti 1981. Anser inte rådet att Italien genom denna nya lag som offentliggjordes i italiensk författningssamling nr 67 av den 21 mars 2001 tydligt kränker Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna?

Svar

(21 november 2001)

Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten om att det inte är rådets sak att uttala sig om respekten för de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna, om det inte gäller sådana fall som anges i artikel 7 i FEU.

Rådet gör även den ärade parlamentsledamoten uppmärksam på att enligt artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna riktar sig bestämmelserna i denna stadga med beaktande av subsidiaritetsprincipen, till unionens institutioner och organ samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2388/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(20 augusti 2001)

Ämne: Kostnader för hälsovård

Kan kommissionen efter bästa förmåga försöka uppskatta den genomsnittliga standardkostnaden i varje medlemsstat för att:

a) avlägsna grå starr,

b) utföra en by-passoperation (hjärta),

c) operera bråck,

d) utföra ledplastik på knä?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 september 2001)

Det nuvarande handlingsprogrammet för hälsoövervakning och det kommande åtgärdsprogrammet för folkhälsa syftar till att utveckla och tillhandahålla adekvata, tillförlitliga och jämförbara datamängder och indikatorer på folkhälsa. Indikatorerna kommer att omfatta hela folkhälsoområdet, däribland det område som parlamentsledamoten hänvisar till. Medlemsstaterna kommer att stå för insamlingen av uppgifterna. Det föreslagna åtgärdsprogrammet för folkhälsa behandlas för närvarande av Europaparlamentet och rådet.

Tills vidare kan kommissionen inte tillhandahålla de uppgifter som parlamentsledamoten begär.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1609/01 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet. Maltesiska som officiellt EU-språk.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 04/04/2002 s. 0041 - 0042



SKRIFTLIG FRÅGA E-1609/01 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet (1 juni 2001) Ämne: Maltesiska som officiellt EU-språk Kommer maltesiska att bli officiellt EU-språk om Malta går med i den Europeiska unionen och vilka förberedelser görs för att maltesiska blir officiellt EU-språk? Svar (21 november 2001) Vi påminner om att reglerna i fråga om språk för gemenskapens institutioner enligt artikel 290 i EG-fördraget enhälligt skall fastställas av rådet. Reglerna fastställs i rådets förordning nr 1 av den 15 april 1958, där EU:s officiella språk räknas upp. Förordningen ändrades senast vid anslutningen av nya medlemsstater till gemenskapen 1995. Frågan om maltesiska som framtida officiellt språk i unionen har ännu inte tagits upp i samband med de pågående anslutningsförhandlingarna med Malta. Liksom för alla kandidatländer för vilka förhandlingarna har inletts har kapitlet Institutioner ännu inte öppnats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1372/01

från Carlos Carnero González (PSE) till rådet

(21 maj 2001)

Ämne: Nedläggning av varuhus och massuppsägningar vid Marks and Spencer

Företaget Marks and Spencer har meddelat att man skall lägga ned varuhus i flera europeiska länder, bland annat i Spanien (fyra i Madrid, två i Barcelona och ett i respektive Sevilla, Valencia och Bilbao), med åtföljande massuppsägningar av anställda.

Detta beslut tillkännagavs överraskande och fattades utan att ledningen vid Marks and Spencer i förväg kontaktade de representativa fackföreningarna.

I synnerhet företagets anställda i de berörda länderna och varuhusen, men också den allmänna opinionen i allmänhet, har reagerat med förvåning och indignation på en åtgärd som går stick i stäv med sysselsättningspolitiken, kringgår grundprincipen om samråd på arbetsmarknaden och som klart ställer sig utanför den europeiska samhällsmodellen.

I Frankrike har rättsskipningen lyckats ingripa för att hindra Marks and Spencer att genomföra sina beslut utan någon form av kontroll.

Författaren till denna fråga anser att Marks och Spencers beslut är helt förkastligt och dessutom på ett uppenbart sätt aktualiserar vilket generalsekreteraren för ESK, Emilio Gabaglio, har påpekat nödvändigheten av att bygga ett verkligt socialt Europa, som snarast möjligt förser EU med effektiva normer för information till och samråd med arbetstagarna, vilka hindrar de stora företagsgrupperna att fatta beslut av det råkapitalistiska slag, som det här är frågan om.

Inom denna ram, vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att försvara den europeiska samhällsmodellen och hindra att Marks and Spencer uppnår sina antisociala mål, vilket annars skulle innebära att andra företag av denna storlek skulle kunna känna sig lockade att i framtiden hastigt och lustigt fatta liknande beslut? Avser rådet att utan ytterligare dröjsmål anta direktivet om arbetstagarnas rätt till information och i detta införa sanktionsåtgärder vid bristande efterlevnad?

Svar

(6 december 2001)

Rådet är medvetet om att vissa fall av omstrukturering av företag som nyligen genomförts sannolikt får allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser för de anställda och deras familjer. Rådet är också medvetet om att arbetsgivare i vissa fall har anklagats för att inte ha gett information till och ordnat samråd med sina anställda och /eller deras företrädare i enlighet med gällande nationell lagstiftning i detta avseende. Det är emellertid inte rådets sak att fastställa om huruvida relevant lagstiftning har överträtts.

Den ärade parlamentsledamoten görs uppmärksam på att arbetet med kommissionens förslag till ett direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen nu har kommit så långt att rådet vid sitt möte den 11 juni 2001 nådde fram till en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1948/01

från Johan Van Hecke (PPE-DE) till rådet

(12 juli 2001)

Ämne: Ordförandeskapets förklaring av den 12 juni 2001 om Sudan

Varför tog EU genom ordförandeskapets förklaring av den 12 juni 2001 upp SPLA:s förnyade militära verksamhet men inte den massiva regeringsoffensiven i Nubabergen och södra Blå Nilen under maj och juni 2001? Varför talar EU om ett återupptagande av luftangreppen när frivilligorganisationer och människor på plats rapporterar att luftangreppen i verkligheten aldrig har upphört? Måste inte EU överväga att anställa ett särskilt sändebud för Sudan i Nairobi, vars mandat skulle vara att regelbundet besöka området i fråga för att samla in objektiv och korrekt information från både regerings- och rebellsidan?

Svar

(26 november 2001)

I ordförandeskapets uttalande av den 12 juni om fredsprocessen i Sudan, uttryckte Europeiska unionen sin oro för det faktum att Sudanesiska folkets befrielsearmé hade återupptagit sin militära aktivitet, särskilt i Bahr-El-Ghazal, i södra delen av landet, och att den sudanesiska regeringen hade återupptagit flygbombningar som reaktion på denna offensiv. Språket i detta uttalande bör tolkas i sammanhang med resultaten av toppmötet inom IGAD-kommittén om Sudan, vilket hölls den 2 juni 2001. Toppmötet hade gett resultat som fick Europeiska unionen att hoppas på en nystart av fredsprocessen. Under detta toppmöte åtog sig den sudanesiska regeringen att stoppa flygbombningarna och de två parterna hade gått med på att ge förhandlingsparterna permanent status, vilket Europeiska unionen lovordade i ett uttalande från ordförandeskapet den 8 juni 2001. När EU, några få dagar efter toppmötet, konstaterade att de utlovade åtgärderna inte genomförts, vädjade unionen på nytt till de två parterna om att upphöra med sin militära aktivitet och uppmanade Sudans regering att helt och fullt uppfylla sitt åtagande om att stoppa flygbombningarna.

När det gäller tanken på att utnämna ett särskilt sändebud för Sudan, kan rådet försäkra den ärade parlamentsledamoten om att unionen mycket nära följer situationen i landet, särskilt med hjälp av EU:s beskickningschefer i Khartoum och i andra berörda länder i området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2021/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Turkiets EU-ansökan

Har kommissionen klargjort för Turkiets regering att anslutningsförhandlingar med Turkiet inte kan påbörjas förrän problemet med Cyperns delning och den turkiska arméns ockupation av en del av ön fått en lösning?

Hur tolkar kommissionen Turkiets inställning till behovet att lösa Cypernfrågan och upprätta en enda stat med internationell status på ön?

När avser kommissionen att ta upp dessa frågor med de turkiska myndigheterna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Såsom är fallet med alla de andra kandidatländerna kan anslutningsförhandlingarna inte inledas förrän de politiska kriterier som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn 1993 har uppfyllts.

Turkiet har, inom ramen för den förstärkta politiska dialogen, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 1011 december 1999, bekräftat att landet stöder Förenta nationernas generalsekreterares insatser i syfte att främja en övergripande lösning av Cypernfrågan. Kommissionen beklagar emellertid att detta åtagande hitintills inte har lett till något konkret resultat.

Kommissionen kommer att fortsätta ta upp frågan med Turkiet i alla lämpliga sammanhang.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1783/01

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Yrkesutbildning

Den regionala regeringen på Balearerna har presenterat sitt kursprogram för perioden oktober 2001 till oktober 2002. Dessa kurser finansieras av medel som omfattas av EU:s mål 3.

Den regionale ministern har meddelat att även invandrare utan uppehålls- och arbetstillstånd kan delta i dessa kurser, men att de måste ha lämnat in en ansökan om att få situationen ordnad.

1. Får yrkesutbildningskurser som subventioneras av EU vara öppna för invandrare som inte har uppehålls- eller arbetstillstånd, även om de har lämnat in en ansökan om att få situationen ordnad som ännu inte har beviljats?

2. Finns det någon budgetpost för invandrare som uppehåller sig olagligt i unionen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

För att främja lika möjligheter för alla att komma in på arbetsmarknaden ges inom ramen för det operativa programmet för Balearerna N.2000.ES.05.3.PO.302 och dess programkomplement, som antogs den 25 januari 2001 vid övervakningskommitténs första möte under den pågående programplaneringsperioden (20002006), möjlighet att särskilt med tanke på personer som hotas av social utslagning vidta åtgärder och genomföra insatser som riktar sig till bl.a. invandrare.

Vid övervakningskommitténs möte frågade företrädaren för socialpolitiken på Balearerna om invandrare utan uppehålls- och arbetstillstånd får delta i insatser som unionen stöder finansiellt.

Ordföranden för övervakningskommittén, som är tjänsteman vid den spanska myndigheten Unidad Administradora del Fondo Social Europeo (UAFSE) som administrerar programmet, bekräftade att insatser som riktar sig till invandrare, och särskilt insatser som syftar till social integration och integration på arbetsmarknaden och som ingår i programkomplementet, kan genomföras medan invandrarnas uppehålls- och arbetstillstånd behandlas.

Kommissionens uppgift under den berörda perioden fastställs i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1). Artikel 8 i förordningen handlar om tillämpning av subsidiaritetsprincipen, enligt vilken det hör till medlemsstaterna att vidta åtgärder på lämplig territoriell nivå.

Mot bakgrund av det ovan nämnda och särskilt det som sagts i övervakningskommittén, som kommissionen deltar i som rådgivare (artikel 35 i förordning (EG) nr 1260/1999), får regionregeringen för Balearerna genomföra insatser som främjar social integration och integration på arbetsmarknaden, inklusive utbildning för invandrare vars uppehålls- och arbetstillstånd är under behandling, på villkoret att detta är förenligt med den spanska lagstiftningen om utlänningars ställning och de regionala bestämmelser som verkställer dessa insatser.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2135/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(17 juli 2001)

Ämne: Researrangemang för kommissionen

Hur stor del av kommissionens årsbudget går till kommissionärernas resor, och hur stor del av denna går till att chartra flygplan?

Vilket anbudsförfarande tillämpas och vilka urvalskriterier måste uppfyllas av anbudsgivare för att få kontrakt?

Vilka bolag lämnade anbud 2001, vilket av dem fick kontrakt och varför?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(20 september 2001)

Under 2000 uppgick de sammanlagda kostnaderna för samtliga tjänsteresor som gjordes av kommissionens tjänstemän och kommissionärerna till 40 158 475 euro, och hälften av de kostnaderna utgjordes av transportkostnader.

Av denna summa utgjordes 1 125 546 euro av transportkostnader som uteslutande rörde kommissionärernas tjänsteresor. 411 599 euro av dessa rörde flygplan som chartrades av kommissionärer som hade särskilda behov när det gällde tjänsteresor, och dessa behov uppfyllde de krav på absolut nödvändighet som fastställs i bestämmelserna i den uppförandekodex som antogs av kommissionärerna i september 1999.

Rådet tog tillsammans med kommissionen initiativet till ett offentligt anbudsförfarande för sådana charterflyg. De kriterier som skall uppfyllas av anbudsgivarna är huvudsakligen lägsta pris, teknisk och finansiell kompetens, tillgänglighet, pålitlighet och hög kvalitet på den tjänst som erbjuds.

Femton självständiga företag deltog i anbudsförfarandet, och eftersom förfarandet ännu inte är avslutat kan kommissionen för närvarande inte namnge anbudsgivarna.

Eftersom anbudsförfarandet inte är avslutat följs för närvarande ett ad hoc-förfarande vid bokningen av charterflygresor. Kommissionen anstränger sig för att se till att det inte dröjer för länge innan permanenta arrangemang antas.