ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1336/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Åtgärder mot den höga arbetslösheten i länet Pierias

I länet Pierias i Grekland stiger arbetslösheten snabbt och är nästan uppe i 35 procent. De som drabbas är i huvudsak unga människor, kvinnor och personer som nyligen gjort sitt inträde på arbetsmarknaden. En av de största bidragande orsakerna till denna utveckling är att turismen i länet kraftigt har gått tillbaka på grund av kriget i Kosovo eftersom den största andelen turister till länet kom från Central- och Östeuropa och färdades bilvägen genom Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM). Andra viktiga orsaker är de minskade inkomsterna från jordbruket och nedläggningarna av många beklädnadsindustrier som tillämpade ackordsystem och i huvudsak sysselsatte kvinnor.

Kan kommissionen överväga att ta hänsyn till denna speciella situation i länet Pierias inom ramen för den femte gemenskapsstödramen? Vilka ytterligare åtgärder kommer Europeiska socialfonden att i samarbete med de nationella myndigheterna vidta för att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(6 juni 2000)

Kommissionen skulle vilja förtydliga att enligt förordningarna om strukturfonderna (parlamentets och rådets förordning(EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden(1) och rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser om strukturfonderna(2)), ansvarar medlemsstaterna för att utarbeta och lämna förslag.

Kommissionen är dock medveten om de särskilda problem som parlamentsledamoten tar upp och kommer att beakta dem vid förhandlingarna om driftprogrammen i den tredje gemenskapsstödramen som väntas starta i juni 2000.

(1) EGT L 213, 13.8.1999.

(2) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0171/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: Nattavgifter på apoteken

Vissa av Europeiska unionens medlemsstater har infört en särskild avgift vid köp av medicin i de apotek som har nattjour.

Denna åtgärd diskriminerar naturligtvis de personer som vid ofrivillig akut sjukdom omedelbart måste köpa nödvändiga mediciner.

Är det inte kommissionens sak att se till att apotekskunderna inte diskrimineras, oavsett om de köper sina mediciner på dagen eller på natten?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(1 mars 2000)

Kommissionen anser att de förhållanden som frågeställaren hänvisar till inte innebär något problem när det gäller gemenskapsrätten.

De nationella bestämmelser som den angivna avgiften grundar sig på förefaller inte vara direkt eller indirekt diskriminerande på grund av nationalitet. Avgiften tas ut under objektiva förhållanden, nämligen när en medborgare köper medicin i ett apotek som har nattjour, och har inget samband med subjektiva synpunkter på köparen.

Vidare konstaterar kommissionen att bestämmelserna saknar samband med fri varurörlighet när det gäller läkemedel, liksom med etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0231/00 från Nicole Thomas-Mauro (UEN) till kommissionen. Vitbok om livsmedelssäkerhet.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 303 E , 24/10/2000 s. 0164 - 0164



SKRIFTLIG FRÅGA E-0231/00 från Nicole Thomas-Mauro (UEN) till kommissionen (4 februari 2000) Ämne: Vitbok om livsmedelssäkerhet I vitboken om livsmedelssäkerhet fastställs det att det skall upprättas kontakter mellan den europeiska livsmedelsmyndigheten och liknande organ, det vill säga nationella organ och institutioner med ansvar för livsmedelssäkerheten. Hur skall detta samarbete fungera? I vilken utsträckning kommer man att ta hänsyn till de nationella organens uttalanden om de är avvikande? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (6 mars 2000) Vitboken om livsmedelssäkerhet(1), som antogs av kommissionen den 12 januari 2000, innehåller de allmänna principerna för hur den framtida europeiska livsmedelsmyndigheten skall byggas upp och fungera. Kommissionen har bett om synpunkter före slutet av april 2000. Under tiden fortsätter diskussionerna för att förbättra idéerna i vitboken. Den europeiska livsmedelsmyndigheten måste under alla förhållanden ha ett nära samarbete med andra vetenskapliga organ i medlemsstaterna och på andra håll. Genom att följa principerna om oavhängighet, hög kompetens och öppenhet bör myndigheten efterhand vinna förtroende och respekt samt erkännas som den mest auktoritativa källan för upplysningar och råd. (1) KOM(1999) 719 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0787/00

från Pat Gallagher (UEN) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Sokrates-anslag till projekt för minoritetsspråk

Kan kommissionen ange vilka EU-anslag som finns tillgängliga, och från vilka budgetposter och program, för att stödja framställningen av iriskspråkig textning av TV-program?

Textningen är framför allt avsedd för hörselskadade.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(7 april 2000)

I Sokrates-programmet ingår ingen budgetpost för iriskspråkig textning av teveprogram.

I Media II-programmet (1996-2000) som syftar till att främja och utveckla den europeiska audiovisuella sektorn läggs dock särskild vikt vid att stödja flerspråkiga verk och högkvalitativ dubbning och textning av europeiska program, även på minoritetsspråken, så att de kan sändas till en bred publik.

Detta stöd till dubbning och textning ges i form av bidrag (till skillnad från nästan all annan finansiering inom programmet, som sker i form av lån som skall betalas tillbaka med uppfyllande av vissa villkor), som en del av befintliga stödsystem, särskilt de som avser distribution.

Bland de åtgärder som skall genomföras inom Media-programmet, som fastställs i rådets beslut 95/563/EG och 95/564/EG(1), ingår inte något direkt ekonomiskt stöd till tevestationer för dubbning eller textning av europeiska program.

En av åtgärderna inom programmet avser dock stöd till samproduktioner av oberoende verk med flera europeiska partner (spelfilmer, dokumentärer, animerad film) som skall sändas av en rad europeiska tevestationer. Flera projekt med irländska partner (producenter eller kanaler) har getts stöd inom ramen för denna åtgärd, t.ex. serien Ros Na Run, som producerats av produktionsföretaget EO Teilifís, tevefilmen Le Dernier Mot, en fransk-irländsk samproduktion av Cinétévé, samt två dokumentärserier av Concordia Cyf: Celtic Radicals och The Glory Game Football's conquering Celts. Inom dessa projekt gick en del av de anslagna medlen till att producera dubbade eller textade versioner på iriska språket, som skall sändas av TnaG.

(1) EGT L 321, 30.1.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0050/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Kölnbesluten, översyn av Poseima-programmet och stöd till försörjning av avelsdjur

I artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 1600/92(1) fastställs ett stöd för import av renrasiga avelsdjur av nötkreatur.

Eftersom kommissionen har förbjudit att nötkreatur flyttas mellan länderna i Europeiska unionen, har stödet i praktiken inte kunnat användas.

På de största av de öar som ingår i Azorerna har man dessutom konstaterat en märkbar genetisk förbättring av nötkreatursstammen. Man har även börjat tillämpa insemination i större skala. Skulle det inte vara möjligt att då förordningen ses över införa bestämmelser om stöd för transportkostnader för avelsdjur av nötkreatur inom Azorerna?

(1) EGT L 173, 27.6.1992, s. 1.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 och E-0052/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(28 februari 2000)

Parlamentsledamoten har ställt en hel rad frågor om Poseima-programmet för Azorerna.

Vad gäller kommissionens rapport om åtgärderna för att genomföra artikel 299 (tidigare artikel 227) punkt 2 i EG-fördraget så är denna under utarbetande.

Kommissionen kan för närvarande inte svara på de frågor som parlamentsledamoten ställt om rapporten, dvs. innan kommissionen har antagit den.

Vad gäller kommissionens arbetsprogram för år 2000 föreskriver detta att rådet och Europaparlamentet skall föreläggas en rapport om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter(1) (Poseima). Rapporten skall konkret behandla genomförandet vad avser jordbrukssektorn inom Poseima och vid behov innehålla förslag till anpassningar som visar sig behövas för att uppnå programmets mål. Alla åtgärder som avser jordbruket på Azorerna kommer här att tas upp.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0253/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2000)

Ämne: Bestämmelser

Hur många bestämmelser uppskattar kommissionen att man totalt antog under 1998 uppdelat på a) kommissionsdirektiv, b) kommissionsbeslut, c) rådsdirektiv, d) råds/parlamentsdirektiv, e) instrument som inte offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, f) rutinmässiga tidsbegränsade administrativa mekanismer? Hur förhåller sig dessa siffror till tidigare år och till de senaste bedömningarna för 1999?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(3 mars 2000)

Uppgifterna om antalet förordningar, direktiv och beslut som antagits av parlamentet och rådet, rådet ensamt eller kommissionen mellan 1995 och 1999 (förutom rättsakter för den löpande verksamheten med begränsad giltighetstid) har skickats direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat. Dessa uppgifter återfinns i den interinstitutionella databasen Celex och finns också, sedan 1997, i den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet (tabell 28 (1997 och 1998) och 29 (1999)). För att kunna följa utvecklingen av antalet gällande rättsakter anges även hur många rättsakter som upphävts eller slutat gälla under året.

Rättsakter för den löpande verksamheten med begränsad giltighetstid (från några dagar till några månader) offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (L-serien) med titeln i mager stil. De är alla förordningar från kommissionen och rör huvudsakligen jordbrukspolitiken. Deras antal är följande (källa: Celex): 1831 under 1999, 1809 under 1998, 1603 under 1997, 1402 under 1996 och 1877 under 1995.

De akter som inte offentliggörs i officiella tidningen är inte rättsligt bindande. De är mycket varierande (det kan röra sig om allt från beviljande av ekonomiskt stöd till medlemsstater, grupper eller företag till utnämningar av tjänsteman och tillämpningen av deras tjänsteföreskrifter). En sammanställning över dessa akter skulle vara meningslös.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0345/00

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(14 februari 2000)

Ämne: En europeisk byrå för livsmedelssäkerhet

Den 12 januari 2000 lade kommissionen fram ett förslag om att inom två år inrätta en europeisk byrå för livsmedelssäkerhet, mot bakgrund av hur situationen sett ut inom livsmedelssektorn i EU under det senaste året och det allmänt dåliga förtroendet för livsmedelssektorn på grund av händelserna kring galna kosjukan och dioxinskandalen.

Hur tänker kommissionen göra för att säkerställa att denna oberoende kommitté kan arbeta effektivt om dess befogenheter begränsas så mycket att den endast blir ett rådgivande organ?

Vilka mekanismer kan kommissionen tänka sig för att garantera konsumenternas säkerhet under de kommande två åren?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 mars 2000)

Beträffande den första delen av frågan hänvisar kommissionen parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-0231/00 från Nicole Thomas-Mauro(1).

Beträffande den andra delen av frågan vill kommissionen påminna om att systemet med tillhandahållande av vetenskapliga yttranden omorganiserades fullständigt 1997. Det läggs nu stor vikt vid att den vetenskapliga rådgivningen skall vara av hög kompetens, oberoende och öppen. Dessa principer fortsätter att gälla och kommer att garantera ett gott skydd av konsumenternas hälsa. Kommissionen har i sin vitbok om livsmedelssäkerhet(2) angivit att den under de närmaste två åren, under förutsättning att det finns tillräckliga resurser, kommer att utvärdera möjligheten att ytterligare förstärka de befintliga strukturerna för vetenskapligt stöd och rådgivning som ett led i inrättandet av den europeiska livsmedelsmyndigheten.

(1) Se sida 164.

(2) KOM(1999) 719 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0356/00

från Elisa Damião (PSE) till kommissionen

(14 februari 2000)

Ämne: EU-förteckningen över yrkesrelaterade sjukdomar

På EU-förteckningen över yrkesrelaterade sjukdomar, som är öppen för kompletteringar, bör man skriva in de nya risker som uppstår i samband med osäkra anställningar, högt arbetstempo, ständigt nya arbetsuppgifter, nya arbetsplatser eller ny teknik. Detta fenomen, i dagligt tal kallat stress, har psykosomatiska effekter på arbetstagarnas livskvalitet och hälsa.

Flera studier har gjorts och jag skulle vilja veta hur man under de senaste åren uppdaterat förteckningen över yrkesrelaterade sjukdomar mot bakgrund av de nya riskerna.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(13 mars 2000)

Den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar antogs i form av kommissionens rekommendation 90/326/EEG av den 22 maj 1990(1).

Den 20 september 1996 formulerade kommissionen ett meddelande(2) i vilket undersöks hur rekommendationen om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar tillämpats i medlemsstaterna.

År 1999 påbörjade kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, tekniska undersökningar för att uppdatera den ovan nämnda europeiska förteckningen. Nya risker för arbetstagarnas hälsa, som till exempel psykosociala risker, kommer särskilt att uppmärksammas under dessa undersökningar.

När dessa undersökningar har avslutats väntas den nya europeiska förteckningen över arbetssjukdomar antas under första halvåret 2001.

(1) EGT L 160, 26.6.1990.

(2) KOM(1996) 454 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0674/00

från Marit Paulsen (ELDR) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Fri rörlighet för arbetstagare

I Sverige regleras återbetalning av statliga studielån i studiestödslagen (1973:349) och i studiestödsförordningen (1973:418).

För personer bosatta i Sverige återbetalas studielånet med ett årsbelopp som är fyra procent av den sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Personer som är bosatta utomlands, dvs även i ett annat av EU:s medlemsländer, skall däremot återbetala ett årsbelopp på en tjugondel av skulden.

Dessa regler gäller förvisso alla oavsett nationalitet men i realiteten medför dessa regler att en låg- och medelinkomsttagare eller deltidsarbetare med en medellång utbildning (fyra till fem år) inte har råd att bo och arbeta i ett annat medlemsland eftersom återbetalningskraven blir väsentligt högre än om han/hon stannar i Sverige (för höginkomsttagare kan naturligtvis situationen bli den motsatta). Person A har omkring trehundratusen kronor i studieskulder (normal studieskuld för en utbildning på fyra till fem år) och en årsinkomst på 168 000 kronor (14 000 kronor/månad). Årsbeloppet person A skall betala om han/hon bor och arbetar i Sverige är 6 720 kronor. Råkar däremot person A bo och arbeta i Frankrike blir årsbeloppet mer än dubbelt så högt, nämligen 15 000 kronor. De svenska återbetalningsreglerna gynnar således höginkomsttagare medan låg- och medelinkomsttagare eller deltidsarbetande inte har råd att utnyttja grundfriheten att bo och arbeta i ett annat medlemsland (jfr EG-domstolens dom Kraus, C-19/92).

Strider dessa återbetalningsregler mot grundfriheten att söka arbete och att bo och arbeta i ett annat medlemsland (artikel 39 i EG-fördaget)?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Anna Diamantopoulou

(12 april 2000)

Kommissionen har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den avser att meddela henne resultatet av efterfrågningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0045/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Kölnbesluten och anpassning av Poseima-programmet gällande stimulans av vegatabilieproduktion på Azorerna

I avdelning II i rådets förordning (EEG) nr 1600/92(1) fastställs åtgärder som är mycket viktiga och av stor betydelse för utvecklingen av jordbruket på Azorerna och Madeira. Deras tillämpning har trots detta varit ganska begränsad, eftersom den samfinansiering som krävs uppgår till så mycket som 20 % för privata företag och 30 % för offentliga företag.

Kan kommissionen tänka sig att föreslå lägre procentsatser för samfinansieringen?

(1) EGT L 173, 27.6.1992, s. 1.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 och E-0052/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(28 februari 2000)

Parlamentsledamoten har ställt en hel rad frågor om Poseima-programmet för Azorerna.

Vad gäller kommissionens rapport om åtgärderna för att genomföra artikel 299 (tidigare artikel 227) punkt 2 i EG-fördraget så är denna under utarbetande.

Kommissionen kan för närvarande inte svara på de frågor som parlamentsledamoten ställt om rapporten, dvs. innan kommissionen har antagit den.

Vad gäller kommissionens arbetsprogram för år 2000 föreskriver detta att rådet och Europaparlamentet skall föreläggas en rapport om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter(1) (Poseima). Rapporten skall konkret behandla genomförandet vad avser jordbrukssektorn inom Poseima och vid behov innehålla förslag till anpassningar som visar sig behövas för att uppnå programmets mål. Alla åtgärder som avser jordbruket på Azorerna kommer här att tas upp.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0545/00 från William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen. Brittisk stämpelavgift som diskriminerar brittiska företag.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0217 - 0217



SKRIFTLIG FRÅGA E-0545/00 från William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) Ämne: Brittisk stämpelavgift som diskriminerar brittiska företag Med tanke på en av principerna i fördragen, dvs att det inte får finnas någon diskriminering mellan EU:s medborgare, är det lagligt att den brittiska regeringen lägger på en stämpelavgift på enskilda aktietransaktioner i brittiska företag medan den låter aktietransaktioner i icke-brittiska företag vara undantagna från stämpelavgift? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Frederik Bolkestein (6 april 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0025/00

från Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) till kommissionen

(19 januari 2000)

Ämne: Leksaker och säkerhet

Under hela året, men särskilt under den här perioden på året, invaderar medierna och i synnerhet televisionen våra liv och hem med leksaksreklam, som följaktligen riktar sig till en alldeles särskild målgrupp, nämligen barnen.

Som vi vet ger många av dessa reklambudskap inte någon verklighetstrogen beskrivning av den produkt som de gör reklam för.

Vilka åtgärder har vidtagits för att förebygga eller förhindra effekterna av sådan reklam, som till stor del är vilseledande?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(24 mars 2000)

I direktivet om television utan gränser, rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television(1) ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997, anges den rättsliga ramen för televisionssändningar inom gemenskapen.

Direktivet om television utan gränser innehöll då det antogs 1989 vissa bestämmelser om TV-reklam. Särskilt i artikel 16 fastställs uttryckligen att TV-reklam inte får orsaka moralisk eller fysisk skada hos minderåriga. När direktivet reviderades åtog sig kommissionen att genomföra en undersökning av effekterna av TV-reklam och TV-försäljning på minderåriga, inför den kommande översynen av direktivet om television utan gränser, i enlighet med artikel 26. Denna undersökning startade i januari 2000 och bör ha avslutats före slutet av 2000.

Utöver direktivet om television utan gränser skall rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam(2) tillämpas övergripande på all reklam.

Det bör noteras att kommissionen för närvarande arbetar för att få till stånd en dialog mellan konsumentorganisationer och näringslivet om metoder för marknadsföring som riktar sig till barn.

(1) EGT L 202, 30.7.1997.

(2) EGT L 250, 19.9.1984.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0598/00

från Hervé Novelli (PPE-DE) till kommissionen

(29 februari 2000)

Ämne: Vägran från den franska statens sida att betala bostadsbidrag till en student med motivet att denna måste vara bosatt på franskt territorium

Den franska staten vägrar att utbetala bostadsbidrag till en student av fransk nationalitet som studerar i Belgien eftersom denna måste vara bosatt på franskt territorium för att kunna utnyttja bidraget.

Denna bestämmelse, som innebär att studenter av samma nationalitet blir utsatta för väsentlig diskriminering beroende på om de studerar i Frankrike eller i ett annat land inom Europeiska unionen, främjar verkligen inte genomförandet av ett enat Europa!

Kan kommissionen ange om dessa bestämmelser inte strider mot de olika fördrag och därav följande rättsakter som skapat EU och som reglerar dess verksamhet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 april 2000)

Enligt gällande gemenskapslagstiftning får medlemsstaterna själva besluta om egna medborgare som vill studera i en annan medlemsstat har rätt till fortsatt bidrag eller annat ekonomiskt stöd som utbetalas i värdlandet. De får också ge ekonomiskt stöd och bidrag som särskilt syftar till att förbättra rörligheten för studerande. Det är helt och hållet en fråga för medlemsstaterna.

De franska lagbestämmelser som parlamentsledamoten hänvisar till utgör visserligen ett hinder när det gäller rörligheten för studerande, men de innebär inte en överträdelse av gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0285/00

från Claude Desama (PSE) till kommissionen

(11 februari 2000)

Ämne: Den föreslagna fusionen mellan Worldcom och Sprint

Den föreslagna fusionen mellan Sprint och MCI Worldcom utgör ett hot mot den europeiska stamnätsmarknaden på Internet. Tillsammans kommer de båda operatörerna att inneha en dominerande ställning i USA som kan göra det möjligt för dem att ta ut högre avgifter såväl av operatörer som användare. Det nya fusionerade bolaget skulle kunna använda sin kontroll av viktiga noder för att dra nytta av transport och kommutation på den världsomspännande trafiken på Internet.

Hur avser kommissionen att reagera på denna situation, som är skadlig med avseende på gällande konkurrensrättsliga regler?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 mars 2000)

Den planerade fusionen mellan MCI Worldcom och Sprint anmäldes till kommissionen den 11 januari 2000 för att den skulle undersöka fusionens förenlighet med den gemensamma marknaden. Precis som i samband med fusionen mellan MCI och Worldcom 1998 kommer kommissionen att noggrant undersöka vilka effekter en samordning mellan Sprints och MCI Worldcoms verksamheter kommer att ha på Internet-stamnätet. Om det visar sig att den planerade koncentrationen leder till att en dominerande ställning skapas eller stärks måste parterna föreslå lämpliga ändringar för att eliminera konkurrensproblemen.