ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0958/02

från Manuel dos Santos (PSE) till kommissionen

(28 mars 2002)

Ämne: Ny flygplats i Ota (Portugal)

Den portugisiska regeringen har beslutat att landet måste ha en ny flygplats, och att detta skall betraktas som ett absolut nödvändigt och prioriterat projekt. Efter att ha undersökt olika möjligheter till genomförande och lokalisering har det beslutats att flygplatsen skall byggas i Ota, som ligger i Leirias kommun ungefär tio mil från Lissabon.

En ny flygplats är en anläggning av mycket stor strategisk betydelse och omfattning, och man måste få fram minst 1775 miljoner euro för att betala kostnaderna.

För att kunna genomföra detta projekt måste den portugisiska staten få stöd från Europeiska unionens strukturfonder. Tillsammans med kommissionen har man redan kommit överens om ett finansieringsförslag.

Under den senaste tiden har olika nationella politiska grupper börjat framföra åsikter om att denna investering inte bör ges så stor prioritet, och till och med föreslagit att gemenskapsanslagen skulle kunna användas till att finansiera socialpolitiska åtgärder i stället.

Jag skulle därför vilja ha svar på följande frågor:

- Hur ser kommissionen i dagsläget på detta investeringsförslag?

- Har kommissionen blivit tillfrågad om möjligheterna att överföra anslag från flygplatsprojektet till socialpolitiska åtgärder?

- Hur bedömer kommissionen denna investering i samband med politiken för ökad tillgänglighet som finansieras genom sammanhållningsfonden?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(29 april 2002)

Det har inte inkommit någon begäran om stöd ur strukturfonderna till anläggningen av en ny flygplats i Ota. Kommissionen vill i detta sammanhang påminna om att valet av projekt helt är medlemsstaternas ansvar.

Inom ramen för de transeuropeiska transportnäten (TEN) finns dock den planerade flygplatsen med i förteckningen till det vägledande fleråriga programmet för perioden 20002006. Dessutom har TEN-fonderna bidragit till projektets första fas, som består av en utvärdering av projektets möjligheter och en platsutredning.

Tillsammans med de portugisiska myndigheterna har kommissionen även förhandlat fram en referensram för transportbranschen för perioden 20002006. När det gäller flygplatser är man överens om tre grundmål, nämligen att öka flygplatsernas kapacitet för att svara mot efterfrågan, förbättra servicen och öka säkerheten. I referensramen anges det också att strukturfonderna i första hand bör användas till strukturprojekt som bidrar till transportsystem mellan Portugal och Spanien samt övriga Europa (prioriterat projekt nr 8). En ny flygplats i Lissabon skulle kunna bidra till att ge Portugal en ny central position tillsammans med andra projekt, som introduktionen av höghastighetståg i landet och moderniseringen av järnvägsnätet, det snart avslutade nätet av hamnar samt skapandet och moderniseringen av logistiska system och hamnsystem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0145/02

från Christine De Veyrac (PPE-DE) till rådet

(5 februari 2002)

Ämne: Religionsfrihet i Vietnam

Den 5 juli 2001 antog Europaparlamentet en resolution om religionsfrihet i Vietnam, där regeringen uppmanades att garantera rätten för alla i Vietnam att utöva den religion de själva valt, inklusive rätten att fritt fira gudstjänst och rätten till mötesfrihet.

Den 19 oktober samma år dömdes den katolske fader Nguyen Van Ly inom lyckta dörrar och utan vare sig rättegång eller advokat till 15 års fängelse för att ha utövat sin religion trots de vietnamesiska myndigheternas förbud. Den högvördige Thich Huyen Quang, den högste patriarken inom Vietnams förenade buddistiska församling, har sedan han arresterades 1994 suttit i husarrest på hemlig ort och stått under polisbevakning. Han är allvarligt sjuk, men kan inte komma under läkarvård. Den 31 maj i fjol, då den högvördige Thich Quang Do, generalsekreterare för Vietnams förenade buddistiska församling, skulle ge sig iväg för att hämta Thich Huyen Quang och föra honom till Saigon så att han skulle få vård, greps Thich Quang Do och sattes i husarrest.

Det är beklagansvärt att de vietnamesiska myndigheterna vidtagit sådana åtgärder inte bara mot respekterade och erkända religiösa företrädare, utan även mot ett antal andra människor som utövat sin religion. Dessa beslut strider mot de mänskliga rättigheterna, mot Europaparlamentets resolution av den 5 juli och mot de åtskilliga vädjanden som Europeiska unionen och världssamfundet riktat till stöd för fader Nguyen Van Ly, Thich Huyen Quang och Thich Quang Do.

Vilka åtgärder har rådet för avsikt att vidta för att Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2001 skall efterlevas?

Svar

(21 maj 2002)

Rådet är väl medvetet om Europaparlamentets oro över denna fråga, liksom över andra som rör mänskliga rättigheter i Vietnam. Det har framfört denna oro till de vietnamesiska myndigheterna, både via möten i Gemensamma samarbetskommittén EG Vietnam och genom kontakter av EU-beskickningar i Hanoi med utrikesministeriet samt andra berörda ministerier och organ.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0823/02

från Karl von Wogau (PPE-DE) till kommissionen

(25 mars 2002)

Ämne: Säkerhetsvärdering av växtskyddsmedel

Är kommissionen medveten om att det vållar oro hos både konsumenter och jordbrukare när inte säkerhetsvärdering av växtskyddsmedel utförs?

När förväntar sig kommissionen att värderingen skall vara slutförd?

Hur ser kommissionen på de snedvridningar av konkurrensen och den oro hos både konsumenter och jordbrukare som detta ger upphov till.

I Baden-Württemberg konstaterades rester av växtskyddsmedel i olika fruktsorter. Olika jordbrukare har medgivit att de köpt växtskyddsmedel i Italien. De verksamma ämnena kan där köpas till ett pris som är bara en sjundedel, eller delvis rentav bara en tiondel av priset i Tyskland. Medan de verksamma ämnena under tiden upphört att vara tillåtna i Förbundsrepubliken Tyskland kan man köpa dem i Italien utan problem. Men frukten från träd och buskar som behandlats med dylika medel kan däremot säljas i alla medlemsstater. Detta leder till att jordbruket i Tyskland missgynnas. Dels kan inte alla besprutningsmedel användas där, vilket kan leda till sämre kvalitet och dels är de växtskyddsmedel som är tillåtna i Tyskland avsevärt dyrare. Slutprodukterna konkurrerar sedan direkt med varandra på livsmedelsmarknaden.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(24 april 2002)

Kommissionen är fullt medveten om att översynen av växtskyddsprodukter bör framskrida så snabbt som möjligt för att man ska kunna säkerställa att endast produkter som uppfyller de höga säkerhetskraven i rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(1) får finnas kvar på marknaden. I kommissionens rapport till rådet och parlamentet från juni 2001(2) har kommissionen angett orsakerna till förseningen och föreslagit åtgärder för att avsluta översynen 2008.

När det gäller snedvridning av konkurrens ber kommissionen parlamentsledamoten att bekanta sig med det svar som getts på fråga P-0567/02, som Werner Langen ställt(3).

(1) EGT L 230, 19.8.1991.

(2) KOM(2001) 444 slutlig.

(3) EGT C 160 E, 4.7.2002, s. 223.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0185/02

från Carlos Carnero González (PSE) till rådet

(5 februari 2002)

Ämne: Avrättning av tre saudiska medborgare dömda för homosexualitet

Massmedierna har nyligen publicerat en nyhet om att tre saudiska medborgare (Ali bin Hattan bin Saad, Mohammad bin Suleiman bin Mohammad och Mohammad bin Khalil bin Abdullah) avrättats genom halshuggning efter att ha dömts till döden som skyldiga till homosexualitet.

Nyheten visar ännu en gång på ett brutalt sätt att de grundläggande mänskliga rättigheterna såsom i detta fall rätten till fritt val av sexuell läggning systematiskt kränks i Saudiarabien och att dödsstraffet fortfarandet tillämpas.

Bägge handlingar står klart i strid med de värderingar som Europeiska unionen värnar om inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

På vilket sätt har rådet reagerat på de nämnda händelserna? Vilka åtgärder har rådet vidtagit eller kommer det att vidta för att få den saudiarabiska regeringen att respektera de mänskliga rättigheterna, inbegripet homosexuella medborgares rättigheter, och att avskaffa dödsstraffet?

Svar

(21 maj 2002)

Europeiska unionen strävar aktivt efter dödsstraffets avskaffande i hela världen. När det gäller Saudiarabien tas frågor om mänskliga rättigheter, inklusive dödsstraffet, upp i bilaterala kontakter och inom ramen för den politiska dialogen i Gulfstaternas samarbetsråd, som Saudiarabien är medlem av.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0157/02

från Fodé Sylla (GUE/NGL) till rådet

(29 januari 2002)

Ämne: Spanien: inrättande av en antiglobaliseringsenhet och en databas

Av flera informationsnät framgår det att det spanska inrikesministeriet skulle ha inrättat antiglobaliseringsenheter för att kunna ingripa under de evenemang som kommer att äga rum under det första halvåret 2002, när Spanien är ordförandeland i EU, och i synnerhet för att förhindra att det uppstår eventuella oroligheter vid demonstrationerna mot globaliseringen.

Inrikesministeriet lär för övrigt arbeta med en uppdatering av en databas som innehåller upplysningar om många av de personer som deltog i demonstrationerna vid toppmötena i Göteborg, Genua och Barcelona. Detta register lär innehålla uppgifter från olika europeiska polismyndigheter om protestaktioner som har ägt rum i dessa städer.

Den spanska underrättelsetjänsten har dessutom meddelat att den sedan december förra året övervakar de webbplatser som publiceras av de rörelser som är motståndare till globaliseringen.

Mot denna bakgrund ställer jag följande frågor: Anser rådet att inrättandet av den ovan beskrivna databasen är förenligt med europeiska standarder för integritetsskydd?

Kan rådet garantera att de personer som registrerats i databasen har tillgång till sina personuppgifter? Om så är fallet, hur skall detta ske?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 och P-0205/02

(21 maj 2002)

1. Rådet riktar uppmärksamheten på artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen, där det står:

Denna avdelning (Avdelning VI: Bestämmelser om polissamarbete och straffrättsligt samarbete) skall inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten.

2. När det gäller dataskydd har Europarådets konvention från 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter ratificerats av alla 15 medlemsstaterna.

3. I de slutsatser som antogs av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 13 juli 2001 när det gäller säkerheten i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang erinrades det om Europeiska unionens mål att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I ett sådant område måste medborgarna få utöva sina rättigheter som yttrandefrihet och mötesfrihet under fredliga former på det sätt som återspeglas i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, och detta under förhållanden där det inte råder något hot mot deras egen eller andra medborgares säkerhet eller egendom.

I samma slutsatser betonades betydelsen av att en konstruktiv dialog förs mellan dem som arrangerar fredliga demonstrationer och myndigheterna i värdlandet och av att täta internationella kontakter tas, särskilt mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, så att sådana lagliga demonstrationer inte utnyttjas av andra element för att begå individuella eller kollektiva våldshandlingar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1011/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(5 april 2002)

Ämne: Verksamheten vid det stödfinansierade företaget Typopiitiria i Thebe

Av kommissionens svar på min föregående fråga (P-3402/01)(1) om att verksamheten vid företaget Typopiitiria i Thebe som finansierats genom förordningarna (EEG) 355/77(2) och 866/90(3) eventuellt skulle upphöra, framgår att kommissionen intresserat sig för företaget och dess funktion och att kommissionen den 23 november 2001 skrivit till de grekiska myndigheterna och efterlyst förklaringar och strukturella åtgärder för att få företaget att fungera normalt.

Har det kommit något svar på kommissionens skrivelse av den 23 november 2001 i vilken de grekiska myndigheterna uppmanas att så snart som möjligt finna en lösning på frågan? Känner kommissionen till om man har gjort upp någon tidsplan för ett förfarande som skulle göra det möjligt att fortsätta med verksamheten inom företaget?

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002.

(2) EGT L 51, 23.2.1977, s. 1.

(3) EGT L 91, 6.4.1990, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 april 2002)

Kommissionen har hittills inte mottagit något officiellt svar från de grekiska myndigheterna, och har följaktligen inget skriftligt underlag som kan ge svar på frågan om det vidtagits några åtgärder för att göra det möjligt att fortsätta med verksamheten inom företaget Tipopiïtiria Thivas.

Under tiden har dock kommissionen mottagit ett klagomål i frågan. Kommissionen kommer att handlägga klagomålet enligt gällande förfarande. Under alla förhållanden anser kommissionen att det åligger de grekiska domstolarna att döma i målet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0112/02

från Emilio Menéndez del Valle (PSE) till rådet

(22 januari 2002)

Ämne: Uttalanden från rådets sittande ordförande om förstörelsen av palestinsk infrastruktur i Israel

Enligt tidningsuppgifter skall rådets sittande ordförande Piqué under sitt besök i Främre Orienten ha sagt att unionen håller på att genomföra en utvärdering av de skador som den israeliska armén orsakat i samband med invasionen av de autonoma palestinska områdena.

En del av dessa skador har uppstått på palestinsk infrastruktur som finansierats genom gemenskapsfonder eller av medlemsstaterna. Bland dessa återfinns den oanvända flygplatsen i Gaza som kostade 42,6 miljoner euro. Spanien bidrog med 28,2 miljoner euro av detta belopp.

Vilken ståndpunkt företräder det spanska ordförandeskapet vad gäller möjligheten och det lämpliga i att kräva att Israel ersätter dessa skador på tillgångar som är av avgörande betydelse för utvecklingen av det palestinska samhället och som finansierats av de europeiska och spanska skattebetalarna?

Svar

(13 maj 2002)

Rådet har givit uttryck för sin allvarliga oro för förstörelsen av den palestinska infrastrukturen och andra resurser som bistår palestinierna i deras ekonomiska, sociala och humanitära utveckling, däribland de delar som finansieras av Europeiska unionen och andra givare. Europeiska unionen har enträget manat Israels regering att upphöra med dessa metoder och förbehåller sig rätten att begära gottgörelse hos lämpliga instanser.

EU:s stöd till utvecklingsprojekten i Palestina syftar till att underlätta palestiniernas besvärliga socioekonomiska situation, i syfte att stödja fredsprocessen i Mellanöstern. Det kan inte ligga i Israels intresse att förvärra situationen eller försvaga den palestinska myndighetens möjligheter att bekämpa terrorism.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0385/02

från Bernard Poignant (PSE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Sportfiske

Inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken avgav parlamentet sitt betänkande om grönboken (A5-0470/2001). I samband med detta har det inte sagts någonting om sport- eller fritidsfisket. Inte heller i grönboken står det någonting om detta fiske.

Ändå verkar det som om sport- och fritidsfisket påverkar ekonomin i kusttrakterna och som om sport- och fritidsfiskarna sitter inne med ganska viktiga kunskaper om den marina miljön.

Har kommissionen redan börjat utreda sportfiskets socioekonomiska roll inom Europeiska unionen? Om inte: tänker kommissionen då begära att en utredning skall göras om detta? Vilken roll avser kommissionen tilldela sportfisket?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 mars 2002)

Kommissionen är medveten om att fritidsfisket kan ha stor inverkan på den ekonomiska och sociala situationen i kustområden. I vissa områden utgör fritidsfisket ett nödvändigt komplement till det traditionella fisket och garanterar invånarna ekonomiska resurser som de inte skulle kunna avvara.

Samtidigt är det ett faktum att fritidsfisket praktiseras på mycket olika sätt beroende på vilket område det rör sig om. Det vore därför svårt att föreslå en handlingsram som omfattar hela gemenskapen och samtliga typer av fiske. I enlighet med vad som anges i rådet förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk(1) anser kommissionen att det i första hand åligger medlemsstaterna att se till att sport- och fritidsfisket utövas på ett sätt som överensstämmer med förvaltningen av fiskeresurserna.

Det är på grund av dessa skillnader mellan olika områden som kommissionen inte anser det lämpligt att göra en utredning om denna särskilda sektor. Som kommissionen redan påpekat för representanterna för de europeiska sammanslutningarna är sådana utredningar mycket kostsamma och leder inte till några praktiska slutsatser.

(1) EGT L 389, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1291/02

från Alejandro Cercas (PSE) till kommissionen

(8 maj 2002)

Ämne: Nedläggning av kexfabriken Fontaneda i Aguilar de Campoo (Palencia, Spanien)

Kexfabriken i Aguilar de Campoo (Palencia) har funnits sedan 1881 och utgjort en ö av välstånd i en bygd belägen inom ett mål 1-område med allvarliga problem, såväl socioekonomiska som arbetsmarknadsrelaterade.

För några dagar sedan aviserade det multinationella företaget United Biscuits, som är ny ägare till fabriken och det finaste varumärket som finns i Spanien och som under generationer har setts som en symbol för gott uppträdande, att fabriken skall läggas ned av godtyckliga skäl för att genomföra en brutal och fruktansvärd utlokalisering som kommer att påverka hela regionen.

Känner kommissionen till detta problem, som redan allvarligt stört den allmänna ordningen och givit upphov till sociala problem, och om det har gjorts försök att förhindra att detta attentat mot arbetsmarknaden genomförs?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Diamantopoulou

(5 juni 2002)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på muntlig fråga nr H-0312/02 ställd av Rodriguez Ramos under frågetiden vid parlamentets möte den Mai I 02(1).

(1) Parlamentsdebatter (maj 2002).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0060/02 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet. Det spanska ordförandeskapet ståndpunkt angående reformen och konstitutionaliseringen av fördragen enligt Laekenförklaringen.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 205 E , 29/08/2002 s. 0063 - 0063



SKRIFTLIG FRÅGA E-0060/02 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet (25 januari 2002) Ämne: Det spanska ordförandeskapet ståndpunkt angående reformen och konstitutionaliseringen av fördragen enligt Laekenförklaringen Vilken är det spanska ordförandeskapet ståndpunkt angående reformen och konstitutionaliseringen av fördragen enligt Laekenförklaringen? Är dess inställning att man bör formulera en författning för Europeiska unionen? Svar (13 maj 2002) Ordförandeskapet besvarar frågor på rådets vägnar. Det skulle vara olämpligt för rådet att uttala sig om någon medlemsstats ståndpunkt när det gäller reformen och konstitutionaliseringen av fördragen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0544/02

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(28 februari 2002)

Ämne: Genomförande av direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar

År 1997 antog parlamentet direktiv 98/44/EG(1) om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. EG-domstolen i Luxemburg avslog 2001 den nederländska regeringens försök att ogiltigförklara detta direktiv

(mål C-377/98). Nederländerna skall således uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen. Den nederländska lagstiftande myndigheten (andra kammaren) vägrar emellertid fortfarande att införliva direktivet med den nationella lagstiftningen, trots att detta borde ha gjorts före den 30 juli 2000. Detta är mycket negativt för befintliga och nyetablerade bioteknikföretag i Nederländerna och Europa.

1. Känner kommissionen till denna situation?

2. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att Nederländerna skall uppfylla sina skyldigheter i gemenskapen och i synnerhet genomföra ovannämnda direktiv snabbt och fullt ut?

3. Vilka andra medlemsstater har inte ännu införlivat direktivet med den nationella lagstiftningen?

(1) EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(30 april 2002)

Parlamentsledamoten vill fästa kommissionens uppmärksamhet på vissa medlemsstaters svårigheter att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar.

1. Kommissionen känner till att direktiv 98/44/EG inte har genomförts i vissa medlemsstater. Kommissionen vill ansluta sig till parlamentsledamotens påpekanden om medlemsstaternas absoluta skyldighet att omedelbart överföra direktivet, eftersom tidsfristen för överförande för länge sedan har löpt ut. Dessutom kan det inte längre finnas några tvivel om direktivets giltighet undanröjts sedan domstolen den 9 oktober 2001 ogillade talan om ogiltigförklaring.

2. Kommissionen vill påminna om att en formell underrättelse den 30 november 2000 sändes till de medlemsstater som då inte hade genomfört direktiv 98/44/EG. Det kan nämnas att nästa steg i förfarandet är ett motiverat yttrande som en följd av att inget meddelande har lämnats om att direktivet införlivats med nationell lagstiftning.

3. Hittills har direktiv 98/44/EG införlivats i fem medlemsstater, nämligen Danmark, Grekland, Irland, Finland och Storbritannien.