SKRIFTLIG FRÅGA E-1133/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Många medlemsstater inom EU har gjort kraftiga nedskärningar i den offentliga finansieringen av vetenskaplig forskning. Därigenom har vetenskapsmännen för finansieringen av sin forskning delvis blivit beroende av näringslivet. Detta beroende kan påverka vetenskapsmännens trovärdighet och trovärdigheten i de råd de ger (stycke 41).

1. På vilka sätt avser kommissionen trygga trovärdigheten hos de europeiska vetenskapsmännen?

2. Kan kommissionen instämma med förslaget om att det skall uppställas en högsta gräns för hur stor den privata finansieringen av vetenskaplig forskning får vara? Om så är fallet: hur avser kommissionen fastställa en sådan högsta respektive lägsta gräns för privat respektive offentlig finansiering? Om så inte är fallet: anser kommissionen att privat finansiering inte påverkar vetenskapsmännens oavhängighet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1125/00, E-1133/00 och E-1134/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(21 juni 2000)

Parlamentsledamoten har tagit upp flera frågor med anledning av kommissionens förslag om att inrätta en europeisk livsmedelsmyndighet enligt planerna i vitboken om livsmedelssäkerhet. Som ett led i samrådsförfarandet bad kommissionen alla berörda parter inkomma med synpunkter om detta förslag senast den 30 april 2000. Kommissionen utvärderar för närvarande dessa synpunkter i samband med förberedelserna för det lagförslag som nämns i vitboken.

I vitboken framhävs betydelsen av nätverk mellan medlemsstaterna och behovet av nära samarbete med de nationella organen. Man betonar även den viktiga roll livsmedelsmyndigheten kommer att ha i insamling och analys av data som möjliggör ett aktivt ingripande för att upptäcka nya faror och, om möjligt, undvika kriser.

Vetenskapligt samarbete är det begrepp som vanligtvis används för det förfarande som inrättats enligt rådets direktiv 93/5/EEG av den 25 februari 1993 om hjälp till kommissionen och samarbete från medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor(1). Det är ett av de många nätverk som har bildats enligt gemenskapsrätt för att samla in information och bistå kommissionen i frågor med anknytning till livsmedelssäkerhet. Kommissionen överväger hur dessa nätverk inom Europeiska livsmedelsmyndigheten skall organiseras och hur resurserna skall fördelas för att garantera att verksamheten är så effektiv som möjligt.

Kommissionen har lagt stor vikt vid den vetenskapliga kommitténs och dess medlemmars oberoende ställning. I artikel 6.1 i kommissionen beslut 97/579/EG av den 23 juli 1997 om inrättande av vetenskapliga kommittéer för konsumenters hälsa och livsmedelssäkerhet(2) föreskrivs att medlemmarna av de vetenskapliga kommittéerna i sin egenskap av kommittémedlemmar skall stå fria från all påverkan utifrån. För att garantera detta oberoende måste medlemmarna i tre olika sammanhang lämna förklaringar om sådana intressen som skulle kunna inverka menligt på deras oberoende. Det rör sig om en intresseförklaring som ingår i den ursprungliga intresseanmälan (ansökan) om att bli medlem av en vetenskaplig kommitté, en årlig intresseförklaring och en förklaring om de särskilda intressen som skulle kunna inverka menligt på deras oberoende när det gäller en viss punkt på dagordningen för kommitténs möte. Såsom påpekades i kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet(3) släpar både privata och offentliga investeringar i forskning och utveckling i gemenskapen efter de hårdaste konkurrenternas motsvarande investeringar. Därför är det inte befogat att fastställa tak för någon del av forskningskostnaderna. Kommissionen anser att de bestämmelser som anges ovan garanterar att kommitténs objektivitet inte komprometteras vid en intressekonflikt.

I praktiken avgör kommittén från fall till fall huruvida en kommittémedlem kan delta i arbetet. En medlem som inte kan agera oavhängigt får varken vara föredragande eller ordförande eller försöka påverka kommitténs slutsatser. Intresseförklaringarna registreras.

Ända sedan november 1997, när kommissionens vetenskapliga kommittéer omorganiserades under gemensam intern ledning, har kommittéernas yttranden varit tillgängliga för allmänheten på Internet, vanligtvis inom tre arbetsdagar från det att de antagits. De vetenskapliga kommittéernas alla yttranden sedan denna tidpunkt finns tillgängliga på kommissionens Europa-server.

(http://www.europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/index_en.html).

(1) EGT L 52, 4.3.1993.

(2) EGT L 237, 28.8.1997.

(3) KOM(2000) 6, slutlig.