SKRIFTLIG FRÅGA E-3602/98

från Alessandro Danesin (PPE) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Finansiering av offentliga TV-nät

Europeiska kommissionens (GD VI) senaste riktlinjer för finansiering av offentliga TV-nät har stött på motstånd i de flesta medlemsstater, i synnerhet efter att sex privata TV-bolag (Telecinco, Mediaset, TF1, VPRT, BskyBb och Sic) har anmält de offentliga TV-näten i sina respektive länder till kommissionen.

Anmälan gäller otillbörlig användning av statligt stöd och konkurrens med privata nät vad gäller reklamintäkter. Medlemsstaterna efterlyser en bedömning från fall till fall och inte något antagande av gemensamma riktlinjer, även om allt fler parter erkänner behovet av mer öppenhet vid finansiering av offentliga nät.

Ett offentligt nät har rätt till statligt stöd antingen i form av licensavgifter eller reklamintäkter, dock under förutsättning att dessa medel används för att tillhandahålla en offentliga tjänst, dvs. program i allmänhetens intresse. Detta sker dock inte: de offentliga TV-näten har nu blivit kommersiella i alla avseenden och skall således jämställas med privata, i synnerhet ur finansieringssynpunkt.

Eftersom det i Maastrichtfördraget har införts ett protokoll som syftar till att säkerställa de offentliga radio- och TV-tjänsternas roll och eftersom det är kommissionens uppgift att ombesörja att den offentliga finansieringen av dessa tjänster inte stör handels- och konkurrensvillkoren i gemenskapen på ett sätt som strider mot allmänhetens intresse undrar jag om inte kommissionen anser att man omgående bör fatta beslut om antagande av riktlinjer för utvärdering av statligt stöd till offentliga TV-nät i EU.

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(12 januari 1999)

Kommissionen presenterade ett diskussionsunderlag för medlemsstaterna i syfte att anta ett enhetligt regelverk för offentlig finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Flertalet medlemsstater angav emellertid i sina svar att de föredrog en lösning från fall till fall framför riktlinjer.

Kommissionen kommer att följa medlemsstaternas rekommendation och inom skälig tid vidta åtgärder för att granska de klagomål som privata radio- och TV-företag i vissa medlemsstater riktat mot radio och TV-företag i allmänhetens tjänst. Detta är desto viktigare, eftersom förstainstansrätten har fällt kommissionen enligt artikel 175 i EG-fördraget för att inte inom angiven tidsfrist tagit ställning. Det är första gången så skett inom området för statligt stöd.

När kommissionen vidtar åtgärder kommer det protokoll att beaktas som medlemsstaterna enades om i samband med antagandet av Amsterdamfördraget. Protokollet har visserligen ännu inte trätt i kraft, men det utgör ändå ett viktigt inslag vid bedömningen av ärenden som rör radio- och TV-verksamhet. Enligt protokollet skall bestämmelserna i EG-fördraget inte påverka medlemsstaternas behörighet att svara för finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och TV-organisationerna för att de skall utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje medlemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas.