SKRIFTLIG FRÅGA E-2425/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(18 juli 2000)

Ämne: Europeiska kommissionens föreskrifter om måtten på häckar och andra åkerrenar

Jag har fått ta emot en anstormning av ilskna brev från invånare bosatta över hela området Eastern Regions, med protester mot kommissionens förslag att minska stödet till jordbrukare vilkas häckar är bredare än sammanlagt fyra meter (två meter på vardera sidan om åkrarnas gränser). Kommissionen borde notera att i det land som jag kommer från, där använder vi yard i stället för meter för att mäta bredden på häckar.

Genomförandet av dessa föreskrifter har tydligen försenats.

1. Har det gjorts någon utredning av vilken inverkan denna åtgärd kan få på häckar i Storbritannien och den brittiska landsbygden? Om så är fallet: var kan man få tag i dessa utredningar?

2. Hur många framställningar har kommissionen fått från Storbritannien angående de föreslagna nya reglerna för häckar? Kan de fås till påseende? Kan den frågeställande ledamoten få tillgång till vilken som helst samling med framställningar från Storbritannien angående denna fråga för att sätta sig in i dem?

3. Som jag har förstått det kommer stödet till jordbrukarna att skäras ned om deras häckar är bredare än fyra meter. Hur skall dessa fyra meter kontrolleras? Skickar kommissionen ut personal för att se efter hur breda häckar folk har eller använder kommissionen flygfotografier?

4. Kan kommissionen ange i detalj på vilket sätt bidragsminskningen skall ske? Om till exempel en jordbrukare har en häck som anses vara 4,5 meter snarare än 4 meter, hur mycket bidrag kommer han då att gå miste om? Var finns de föreslagna föreskrifterna till påseende?

5. Känner kommissionen till att antalet häckar har minskat utöver hela England och detta har lett till en tillbakagång för både växt- och djurlivet, sedan vi gick med i EU? Ifall kommissionen känner till detta, vad gör kommissionen då åt saken?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 september 2000)

Efter ett besök i Förenade kungariket 1999 upptäckte revisionsrätten ett problem med kontrollen av arealer som definieras som jordbruksmark och omges av häckar. De brittiska myndigheterna har sedan dess i nära samarbete med kommissionen diskuterat olika lösningar som för det första är rimliga ur miljösynpunkt, för det andra innebär att jordbrukarnas situation beaktas och för det tredje innebär att stödprogrammen för jordbruksgrödor inte omfattar annan mark än den som berättigar till stöd. De befogenheter rådet har gett kommissionen verkar ge utrymme för lagstiftning, och detta bör ge möjlighet till en lösning enligt dessa riktlinjer.

Frågorna kan därför besvaras enligt följande:

1. I beslutsprocessen kommer hänsyn självfallet att tas till de studier som både den brittiska regeringen och vissa miljögrupper har genomfört. Enligt kommissionens uppgifter har ingen av studierna publicerats. Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till de brittiska myndigheterna för mer information om de studier som genomförts i deras regi.

2. Kommissionen har kontinuerligt haft nära kontakt med de brittiska myndigheterna och föreslår därför att parlamentsledamoten vänder sig till dem med frågor om deras ståndpunkter i ärendet.

3. Inga beslut har ännu fattats om eventuella gränser för bredd, procentsatser etc. Kommissionen försöker finna en lösning som passar alla berörda men som samtidigt skyddar gemenskapens ekonomiska intressen. Ansvarsfördelningen är sådan att medlemsstaterna svarar för att utgifterna för stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken inte strider mot gemenskapens lagstiftning medan kommissionen svarar för granskningen av de förfaranden för administration och kontroll som medlemsstaterna använder och för att vidta åtgärder som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen.

4. I artikel 9 i kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem(1) anges hur stödet skall minskas om det vid kontroll visar sig att den areal som angetts i stödansökan inte stämmer överens med den som mäts upp vid kontroller. Om skillnaden mellan den uppmätta arealen och den deklarerade är högst 3 % skall den uppmätta arealen användas för beräkning av stödet. Om skillnaden är större än 3 % eller två hektar skall den uppmätta arealen minskas med två gånger arealskillnaden. Om skillnaden är större än 20 % skall inget arealstöd betalas ut. Detta är allmänna regler som gäller för alla stödansökningar.

5. Miljöhänsyn har länge varit en viktig beståndsdel i en sund jordbrukspolitik och har spelat stor roll vid reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken 1992 och 1999. Exempelvis ger rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar möjlighet att stödja bland annat produktionsmetoder avsedda att skydda miljön och bevara landskapet. Enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1259/99 av den 17 maj 1999 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken(2) får medlemsstaterna fastställa särskilda miljökrav som ett villkor för direkta utbetalningar, och detta kan omfatta bevarandet av miljömässigt viktiga inslag i landskapsbilden, till exempel häckar.

(1) EGT L 391, 31.12.1992.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.