SKRIFTLIG FRÅGA E-2101/02

från Toine Manders (ELDR) till kommissionen

(16 juli 2002)

Ämne: Fetma

Av undersökningar i olika EU-länder, bland dem Nederländerna, har det framgått att genomsnittseuropén äter, dricker och röker för mycket, men däremot rör sig för litet och därför blir alltför tjock. Därför har hjärt- och kärlsjukdomar (såsom tromboser) blivit folkets fiende nummer ett. Att man i allt högre grad riktat in uppmärksamheten på en aktiv och sund livsstil verkar knappast ha några effekter. De olika initiativen inom politiken är merendels inriktade på att bekämpa symtomen på fetma och övervikt, i stället för att strukturellt åtgärda själva orsakerna till problematiken (för litet idrott och brist på motion). Ett bra exempel på detta är gemenskapens tobaksdirektiv som under tiden delvis genomförts i Nederländerna, vilket framgår av de nya etiketterna på cigarettpaketen. Den effekt man velat uppnå, alltså att minska rökningen, har hittills inte uppnåtts i praktiken.

Detta är en sorglig situation eftersom välfärdssjukdomar har konsekvenser som går längre än bara till folkhälsan inom EU. De höga kostnaderna för folkhälsan som dessa sjukdomar för med sig innebär nämligen en belastning för den ekonomiska tillväxten samt för ett mer utbrett deltagande i arbetsmarknaden, av det slag som anses önskvärt med tanke på ytterligare tillväxt. Denna utveckling kan således sätta käppar i hjulet för Lissabonprocessen.

Eftersom denna problematik inte begränsar sig bara till Nederländerna kan det med rätta sägas handla om ett europaomfattande problem som pockar på åtgärder därefter. Gemenskapens politik kan kanske hjälpa till att stimulera idrott och motion i samhällslivet. På det sättet skulle man inte bekämpa symtomen utan orsakerna på europaomfattande basis, vilket kan leda fram till en strukturell lösning.

1. Känner kommissionen till den ovannämnda utvecklingen?

2. Har kommissionen för avsikt att lägga fram förslag för att stimulera en politik till förmån för idrott och motion i medlemsstaterna och, där så sig göra låter, göra detta till obligatoriska inslag t. ex. i undervisningsprogrammen eller arbetslivet eller, där detta är möjligt, uppställa det som villkor för ekonomiskt stöd från gemenskapen?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Kommissionen är väl medveten om tendensen till ökad fetma i medlemsstaterna. Även om Eurostats uppgifter för åren 1989 och 1996 bara uppvisar en begränsad ökning av förekomst av fetma (mätt i kroppsmasseindex BMI), förväntar sig kommissionen att de nya jämförbara uppgifter för 2002 som blir tillgängliga nästa år kommer att bekräfta den uppåtgående trend när det gäller fetma, vilken konstaterats i flera nationella och internationella undersökningar.

Kommissionen har ett begränsat mandat inom utbildning, eftersom innehållet i och organisationen av utbildningssystemen ligger helt inom medlemsstaternas befogenheter. Därför kan kommissionen inte koppla några sådana krav till ekonomiska eller andra stöd på detta område. Kommissionen kan emellertid bidra till hälsofrämjande miljöer genom att sammanföra beslutsfattare och forskare och genom att främja exempel på goda rutiner, vilket för närvarande sker inom projektet Europeiskt nätverk av hälsofrämjande skolor, som är ett gemensamt projekt för kommissionen, Europarådet och Världshälsoorganisationen.

Dessutom har kommissionen i sin nya rapport om utbildningens konkreta framtidsmål fastställt fall där det vore särskilt lämpligt att koppla samman utbildning och idrott(1). Kommissionen är medveten om att idrott är ett värdefullt sätt att främja viktiga mål i utbildningen, exempelvis utbildning inom en mångkulturell ram, stöd till mindre gynnade elever, åtgärdande av misslyckad skolgång och förebyggande av social utslagning, vilket unionen stöder särskilt via Comenius-insatsen inom skolundervisning.

Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta Europeiska året för utbildning genom idrott 2004(2). Målen är bland annat att främja idrott i skolans läroplaner, samt att åtgärda elevernas stillasittande och på så sätt bidra till att förbättra deras fysiska välbefinnande. Enligt beslutet tillhandahålls bidrag till transnationella, nationella, regionala eller lokala initiativ för att främja dessa mål, särskilt till evenemang som är avsedda att sprida idrottens pedagogiska värden och tillhandahålla information och exempel på goda rutiner.

I det nya folkhälsoprogrammet (20032008) ingår insamling av uppgifter om hälsa samt hälsofrämjande faktorer. Bland insatserna finns förebyggande av fetma.

Kommissionen funderar för närvarande på hur man inom detta program kan utarbeta en enhetlig EU-strategi mot fetma för att angripa den beklagliga tendensen med en allt större proportion av befolkningen som lider av övervikt eller fetma och som inte företar någon fysisk aktivitet, vilket i sin tur leder till allt högre kostnader och problem inom folkhälsan i större skala. En sådan strategi måste bygga på åtgärder inom kost och fysisk aktivitet för att man ska kunna förebygga och hantera denna allmänna och epidemiartade utveckling.

(1) KOM(2001) 59 slutlig, konkreta framtidsmål för utbildningssystemen.

(2) EGT C 25 E, 29.1.2002.