SKRIFTLIG FRÅGA E-0086/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(24 januari 2000)

Ämne: Situationen i Tjetjenien

I vilket skede befinner sig de initiativ som EU vidtagit i fråga om kriget i Tjetjenien, med tanke på att den ryska regeringen och dess armé fortsätter att förorsaka avsevärda mänskliga och materiella förluster? I denna situation finns det inte någon annan förnuftig lösning än att erkänna den tjetjenska nationens demokratiska självbestämmanderätt, eftersom Tjetjenien av historiska skäl och till följd av den politiska viljan inom landet tar avstånd från den ryska nationen.

Svar

(2 maj 2000)

Europeiska rådet i Helsingfors antog en förklaring om konflikten i Tjetjenien som fördömde den ståndpunkt som Ryssland tagit gentemot denna republik.

I denna förklaring drogs följande slutsatser av den ryska inställningen:

- en omprövning av genomförandet av EU:s gemensamma strategi avseende Ryssland,

- ett tillfälligt upphävande av vissa bestämmelser i partnerskaps- och samarbetsavtalet samt strikt tillämpande av handelsbestämmelserna,

- överförande av en del av medlen från Tacis till humanitärt bistånd,

- begränsning av finansieringen i budgeten för år 2000 till prioriterade områden, inklusive mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, stöd till det civila samhället och kärnsäkerhet.

Dessutom uppmanade man OSSE och Europarådet att inom sina kompetensområden se över formerna för samarbetet med Ryssland.

Det portugisiska ordförandeskapets arbetsplan för genomförandet av EU:s gemensamma strategi avseende Ryssland presenterades i januari i år. Den togs upp till förnyad granskning mot bakgrund av förklaringen i Helsingfors och slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) den 24 januari 2000.

Vid sina möten den 24 januari och 1415 februari 2000 diskuterade rådet (allmänna frågor) situationen i norra Kaukasus. Ryssland uppmanades enträget att rätta sig efter de principer som erkänts av Europeiska unionen, bland annat rättsstatsprincipen, respekten för de mänskliga rättigheterna, informationsfriheten och friheten för medierna. Samtidigt som rådet erkände Ryska federationens territoriella integritet upprepade det den oro som det fortsatta våldet i Tjetjenien skapar. Rådet fördömde Rysslands urskillningslösa och oproportionerliga tillgripande av våld på detta territorium, som har lett till att de humanitära förhållandena förvärrats med oroande följder för civilbefolkningen.

Bland de antagna slutsatserna bör man även notera följande:

- en vädjan om att söka en fredlig lösning av konflikten och att öppna en dialog mellan den ryska regeringen och företrädarna för Tjetjenien,

- vikten av att undvika en spridning av konflikten,

- nödvändigheten av att se till att OSSE kan återvända till området,

- stöd till Europarådet och till OSSE i deras ansträngningar att nå en fredlig lösning av konflikten,

- oro över den ryska journalisten Andrei Babitskis öde. Denne försvann den 16 januari i år.

Europeiska unionens trojka gjorde en demarsch i Moskva den 11 februari i år under vilken samordnaren i Kreml med ansvar för medierna i norra Kaukasus, Sergei Jastrjembski, utfrågades om Andrei Babitskis öde. Vid detta tillfälle lovade Ryssland att inom två dagar överlämna ett halvofficiellt dokument om den rättsliga grunden till de ryska styrkornas internering av Andrei Babitski samt om de händelser som utspelat sig därefter. Dokumentet överlämnades den 21 februari 2000. Den 25 februari dök Babitski upp igen i Dagestan.

Ordförandeskapet gjorde den 25 februari i år en demarsch i Moskva hos Jevgenij Gusarov och Igor Ivanov, biträdande utrikesminister respektive utrikesminister, samt hos herr Tjizjov, direktör för europeiska frågor vid det ryska utrikesministeriet, under vilken bland annat frågan om mänskliga rättigheter i norra Kaukasus togs upp.

Ordförandeskapet har sedan en tid tillbaka nära kontakter med Vladimir Kalamanov som i Ryssland nyligen utnämndes till presidentens sändebud för mänskliga rättigheter i Tjetjenien. Den 24 februari i år gjorde trojkan en demarsch hos Vladimir Kalamanov, under vilken den vädjade om att alla som bevisligen har varit inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna skall bli föremål för utredning och hållas straffrättsligt ansvariga för sina handlingar. Dessutom underströks vikten av internationell närvaro i norra Kaukasus liksom nödvändigheten av att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien och i närliggande territorier.

Samtidigt fortsätter den politiska dialogen mellan EU och Ryssland, med beaktande hur viktigt det övergripande strategiska partnerskapet med Moskva är. Dialogen används för att understryka EU:s ståndpunkt i fråga om Tjetjenien och för att insistera på en snabb lösning genom politisk dialog. Rådet stöder dessutom samordnat de insatser som OSSE:s ordförandeskap och Europarådet gör i samma syfte.