SKRIFTLIG FRÅGA E-2531/02

från Paulo Casaca (PSE) till rådet

(11 september 2002)

Ämne: Eftergifter åt terrorismen

Genom sitt beslut 2002/334/EG(1) av den 2 maj har rådet beslutat att en rad organisationer ur den iranska oppositionen skall finnas med på listan över terroristorganisationer. Det gäller bland annat Mujahedin-e-Khalq.

Den amerikanska kongressens undersökningskommitté av förhandlingarna mellan den amerikanska regeringen och den iranska regimen, mera kända som Iran-Contrasaffären, lär redan ha funnit att en av de punkter som den iranska regimen lyckades få igenom i förhandlingarna var att denna motståndsorganisation skulle listas som olaglig.

Senare, det vill säga 1998, uppgav pressen att de brittiska myndigheterna hade gjort samma uppgörelse med den iranska regimen i utbyte mot att denna skulle upphöra med de terroraktioner som riktades mot den brittiske medborgaren Salman Rushdie. Den uppgörelsen förkastades för övrigt av en majoritet av de brittiska parlamentsledamöterna.

Med detta som bakgrund vill jag fråga rådet hur det kan bevisa att upptagandet av Mujahedin-e-Khalq på listan över terroristorganisationer inte var en eftergift från rådets sida till följd av den iranska regimens utpressningsterror?

Är det inte riktigt att den iranska regimen redan erkänts skyldig i domstolar till terroristbrott i olika medlemsstater, men att det inte finns de minsta misstankar om att Mujahedin-e-Khalq skulle ha utövat någon form av terrorism på europeiskt område?

Att kvinnor stenas till döds och att barn piskas för att deras uppträdande strider mot den religiösa politikens regler, är något ansvariga iranier gärna offentliggör i pressen och något man kan läsa i Amnesty Internationals rapporter. Anser inte rådet att de handlingarna är skamlig terrorism?

(1) EGT L 116, 3.5.2002, s. 33.

Svar

(4 mars 2003)

Rådets beslut av den 2 maj 2002 om att föra upp Mujahedin-e-Khalq på EU:s förteckning över personer och grupper som är inblandade i terrorism grundades på en detaljerad och ingående granskning av tillgängliga uppgifter som fullt ut iakttar kriterierna enligt artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP av den 27 december 2001 och andra berörda åtaganden.

Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP, som antogs för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1373(2001), i vilken omfattande strategier läggs fram för att bekämpa terrorism, gäller personer och grupper som deltar i terroristhandlingar oberoende av var dessa gärningar begås.

När det gäller de mänskliga rättigheterna, som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, har rådet nyligen i ett uttalande om dödsstraff och särskilt grymma former av avrättning upprepat sitt avståndstagande till dödsstraffet i allmänhet och till stening i synnerhet.

När det gäller att motarbeta terrorism förväntar sig EU att Iran fullt ut genomför FN:s säkerhetsråds resolution 1373 och ratificerar och genomför alla relevanta FN-konventioner. De förhandlingar som inom kort skall inledas om ett handels- och samarbetsavtal med Iran kommer dessutom att åtföljas av samtidiga förhandlingar om bestämmelser om samarbete mot terrorism. Handels- och samarbetsavtalet och bestämmelserna om antiterrorism kommer att utgöra en odelbar helhet beträffande ikraftträdande, tillämpning och uppsägning.