ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1597/01

från Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Kommissionens svar på den skriftliga frågan E-0194/01 om järnvägssträckan Eiserner Rhein

Den 19 april 2001 svarade kommissionen på den skriftliga frågan E-0194/01(1) om att återuppta internationella godstransporter på den historiska järnvägssträckan Ijzeren Rijn (Rhen-järnvägen, Eiserner Rhein).

Detta svar ger anledning till ytterligare frågor:

1. Delar kommissionen den nederländska regeringens ståndpunkt att järnvägssträckan Eiserner Rhein omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv 92/43/EEG(2) och rådets direktiv 79/409/EEG(3) så länge som den befinner sig på nederländskt territorium?

2. Hur tillämpliga anser kommissionen att direktiven 92/43/EEG och 79/409/EEG är med avseende på den tyska delen av järnvägslinjen Eiserner Rhein?

3. Håller kommissionen med om att också den tyska delen av järnvägen måste genomgå en miljökonsekvensbedömning i enlighet med EG-lagstiftningens relevanta bestämmelser, om man åter skulle öppna en så betydande internationell godstransportjärnväg?

(1) EGT C 261 E, 18.9.2001, s. 60.

(2) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 juli 2001)

Den del av järnvägen utmed floden Rhen på nederländskt territorium som kallas Ijzeren Rijn omfattas av direktiven 79/409/EEG(1) och 92/43/EEG(2), eftersom den kan komma att påverka områdena Meinweg och Weerter en Budelerbergen, som har klassificerats som särskilda skyddsområden enligt direktiv 79/409/EEG. Nederländerna har dessutom föreslagit dessa områden som livsmiljöer av gemenskapsintresse enligt direktiv 92/43/EEG.

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på den skriftliga frågan E-496/01 från Alexander de Roo(3).

Kommissionen konstaterar, liksom i ovannämnda svar, att man överväger att på nytt öppna Ijzeren Rijn men att inget beslut har fattats ännu. Så länge det saknas konkreta uppgifter om projektet, har kommissionen ingen möjlighet att avgöra huruvida Tyskland kan anses vara skyldigt att genomföra en miljökonsekvensbedömning enligt rådets direktiv 85/337/EEG(4), ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG(5). För mer information om den relevanta rättsliga bakgrunden hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-496/01.

(1) Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar.

(2) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

(3) EGT C 318 E, 13.11.2001, s. 67.

(4) Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EGT L 175, 5.7.1985.

(5) Rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0127/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Grekcypriot olagligt gripen av den turkcypriotiska regimen

För ungefär en månad sedan fördes den cypriotiske medborgaren Panikos Dziakurmas bort från de suveräna brittiska basernas territorium på Cypern och greps senare. Syftet var att få till stånd ett utbyte mellan denne och den turkcypriotiske narkotikahandlare som gripits några dagar tidigare på Republiken Cyperns territorium för innehav av stora mängder narkotika.

De turkiska ockupationsstyrkorna använder sig av utpressning för att likställa en person som är häktad enligt den allmänna strafflagen med en oskyldig medborgare som inte har gjort något fel. Har kommissionen mot denna bakgrund för avsikt att inom ramen för sina befogenheter vidta åtgärder för att denne oskyldige grekcypriot skall släppas som i strid med lagen hålls fängslad av den turkcypriotiska regimen?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Günter Verheugen

(22 mars 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-0045/01 från Christos Zacharakis(1).

(1) Se s. 168.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0071/01 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Rättigheter gällande fotbollssändningar på TV.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 174 E , 19/06/2001 s. 0251 - 0251



SKRIFTLIG FRÅGA P-0071/01 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (18 januari 2001) Ämne: Rättigheter gällande fotbollssändningar på TV Kan kommissionen, när det gäller försäljning av fotbollssändningar på TV, bekräfta eller dementera ryktena om att den tänker inleda en utredning om huruvida UEFA:s och andra fotbollsförbunds gruppförsäljning av sändningsrättigheter är laglig enligt konkurrenslagstiftningen? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (15 februari 2001) Kommissionen kan bekräfta att den handlägger ett antal ärenden om gruppförsäljning av tevesändningsrättigheter för fotbollsmatcher. Kommissionen kan ännu inte uttala sig om hur ärendena troligen kommer att avgöras, men vid beslutsfattandet kommer den bland annat att ta hänsyn till medlemsstaternas praxis i denna fråga och idrottens särskilda karaktär.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0196/01 från John Bowis (PPE-DE) till kommissionen. Direktivet om kontroll av tobak.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 174 E , 19/06/2001 s. 0256 - 0256



SKRIFTLIG FRÅGA P-0196/01 från John Bowis (PPE-DE) till kommissionen (29 januari 2001) Ämne: Direktivet om kontroll av tobak Kan kommissionen bekräfta att förslaget till direktiv inte innehåller någon mer artikel än artikel 3 som äger tillämpning för produkter som tillverkas inom EU och exporteras därifrån? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (7 mars 2001) Artikel 3 i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror(1) berör bland annat alla produkter som tillverkas inom gemenskapen, inbegripet sådana som är avsedda för export. Förslaget innehåller också andra bestämmelser som skulle kunna vara relevanta för produkter som skall exporteras, till exempel bestämmelser om tillsatsämnen och om vilseledande beteckningar. (1) EGT C 150 E, 30.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0084/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(1 februari 2001)

Ämne: Situationen för tibetanskan Ngawamg Sangdrol, fängslad i Drapchi-fängelset i Tibet av de kinesiska myndigheterna

Villkoren för den unga tibetanskan Ngawamg Sangdrol, ett av de kinesiska förtryckets mest blodiga fall av död eller fängslande, som hålls fängslad i Drapchi-fängelset i Tibet av de kinesiska myndigheterna på grund av hennes engagemang i kampen för frihet för hennes folk, och det faktum att domen mot henne innebär att hon skulle hållas fängslad fram till år 2013, kräver att rådet vidtar extraordinära åtgärder. Fängslandet av Ngawamg Sangdrol låg till grund för förslaget från en grupp ledamöter vid Europaparlamentet att 2000 års Sacharovpris skulle gå till henne. Vidtar rådet de åtgärder som krävs för att försätta henne i frihet?

Svar

(14 maj 2001)

1. EU tar upp enskilda fall som gäller fångar med de kinesiska myndigheterna, i synnerhet under mötena i dialogen mellan EU och Kina om de mänskliga rättigheterna. På grund av dess känslighet är förteckningen över enskilda fall hemlig.

2. I slutsatserna från mötet i rådet (allmänna frågor) i januari 2001 om dialogen mellan EU och Kina om de mänskliga rättigheterna uttryckte EU sin oro över de återkommande och utbredda inskränkningarna av mötes-, yttrande- och föreningsfriheten, kränkningarna av religions- och trosfriheten, minoriteternas situation, också i Tibet. I slutsatserna fastställdes även särskilda områden där EU kommer att försöka göra framsteg genom dialogen. Dessa omfattar i synnerhet respekt för de kulturella rättigheterna och religiösa friheterna i Tibet, stopp på den patriotiska utbildningskampanjen i Tibet och ett konstruktivt svar på enskilda fall som EU har tagit upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0020/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(17 januari 2001)

Ämne: Internationella fiskeavtal och de baltiska länderna

Europeiska kommissionen förvaltning av de internationella fiskeavtalen i norr respektive söder är inte densamma, vilket skapar en bister stämning mellan de fiskare från EU som är verksamma i båda dessa områden.

Kan kommissionen bekräfta att de baltiska länderna får ekonomisk kompensation då fiskemöjligheter beviljas?

Hur kontrollerar man hur ersättningen används av ett land som inte är med i EU?

Anser kommissionen att de gemenskapsfiskare som drar nytta av kvoterna borde medverka till betalningen av denna ersättning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(1 mars 2001)

En stor del av fiskeresurserna i Östersjön är gemensamma bestånd eller av varandra starkt beroende bestånd som beskattas av fiskare från flera länder. Grundläggande för de under 1996 ingångna fiskeavtalen mellan gemenskapen och Lettland, Litauen och Estland(1) är följaktligen ett balanserat utbyte av fiskemöjligheter och arrangemang för ömsesidig tillgång inom ramen för gemensamma förvaltningsordningar för gemensamma bestånd. Vid överskott av fiskeresurser får respektive land bevilja ytterligare fiskemöjligheter inom sin exklusiva ekonomiska zon. I utbyte beviljar gemenskapen ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 4 i ovan nämnda fiskeavtal. Fiskemöjligheter och bidrag fastställs årsvis inom ramen för parternas samråd om fisket.

Enligt artikel 4 i alla nämnda fiskeavtal skall respektive land använda de ekonomiska bidragen till att främja utvecklingen av den egna fiskerisektorn. Bidragen överförs till bankkonton som den nationella fiskerimyndigheten valt och de administrerar också bidragen. Gemenskapen informeras om de ekonomiska bidragens användning i samband med parternas årliga samråd om fisket.

Fiskeavtalen med de baltiska länderna kommer att gälla till och med 2003 (Lettland, Litauen) och 2006 (Estland) och föreskriver inte att kostnaderna skall fördelas mellan gemenskapen och dess fiskare. Under fiskeavtalsförhandlingarna krävde ingen av avtalsparterna att fiskare skulle tvingas betala. Betänkas bör här att fiskeöverenskommelser i Östersjön är mycket komplicerade och bl.a. medger att gemenskapens fiskare kan utnyttja tredje lands kvoter i tredje lands vatten och i särskilda fall även i gemenskapens egna vatten. Dessutom kan de genom arrangemangen för ömsesidig tillgång fiska i tredje lands vatten med gemenskapens kvoter. Om gemenskapens fiskare som fiskar i samma område skulle ha olika ekonomiska villkor genom att vissa tvingades betala och andra inte, skulle detta inte bara innebära politiska problem. Desssutom skulle betalningshanteringen bli betungande för fiskarna, särskilt med tanke på de relativt små kvantiteter det här är fråga om. Därtill kommer att det skulle ge upphov till ett antal rättsliga problem. Kommissionen tror dock att diskussionen i denna fråga kan föras inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.

(1) Rådets förordningar (EG) nr 2394/96, 2395/96 och 2396/96 av den 2 december 1996, EGT L 332, 20.12.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0264/01

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Rätt till ersättning vid vidareförsäljning

Hur skall nettoförsäljningspriset beräknas enligt förslaget till direktiv om rätt till ersättning vid vidareförsäljning, vid en vidareförsäljning där personer som ingår i två eller flera nationella system för moms och/eller försäljningsskatt är inblandade? Hur kommer ersättningen att beräknas om bestämmelser om moms eller försäljningsskatt ännu inte antagits?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0256/01, E-0260/01, E-0262/01 och E-0264/01 ingivet av Frederik Bolkestein för kommissionen

(26 mars 2001)

Den 13 december 2000 tillstyrkte parlamentet flera ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt av den 19 juni 2000 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt)(1). I enlighet med artikel 251.3 i EG-fördraget (f.d. artikel 189b) har rådet rätt att yttra sig om ändringarna. När kommissionen svarar på frågorna om vissa enskilda bestämmelser kommer den att utgå från den gemensamma ståndpunkten i dess ändrade lydelse enligt parlamentets version.

Frågeställaren oroar sig för de krav som direktivet kommer att innebära för de personer som nämns i artikel 9, vilka i enlighet med artikel 1.4 ofta kommer att bli ersättningsskyldiga för följerätten, om flera personer anser sig ha rätt till ersättning eller om ingen gör anspråk på ersättningen.

Formerna för ersättning beror på vilket system för förvaltning som används. Enligt ståndpunkten i dess ändrade lydelse skall det bli medlemsstaternas sak att besluta vilken lösning som skall användas. Om en medlemsstat t.ex. väljer obligatorisk kollektiv förvaltning, blir det en sak för bolaget för kollektiv förvaltning att behandla denna typ av frågor.

Under alla omständigheter finns det anledning att besvara frågan om betalning när det är osäkert vem som är betalningsskyldig i många andra fall än sådana som rör följerätt, varför medlemsstaterna har väletablerade rättsliga regler på detta område. De personer som avses i artikel 9 behöver alltså bara följa de rutiner som anges i nationell rätt för sådana fall.

Mot denna bakgrund vore ett centralt europeiskt register över alla ersättningsberättigade konstnärer och efterträdande rättshavare en administrativ överloppsgärning. Kommissionen planerar alltså inte att inrätta ett sådant register.

Parlamentsledamoten frågar också om räckvidden för artikel 5. Här kan kommissionen bekräfta att det i det försäljningspris som följerätten skall beräknas på inte ingår några skatter och avgifter som läggs till nettopriset, t.ex. moms. Direktivet påverkar alltså inte medlemsstaternas skatteregler.

(1) EGT C 300, 20.10.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0339/01

från Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Världstoppmötet för barn i september 2001

Vid det möte som den 20 november 2000 hölls i Paris av de europeiska ministrarna med ansvar för barnfrågor kom problem med anknytning till barn och familj i hög grad att tas upp till diskussion och detta föranledde ministrarna bland annat till att komma överens om att en europeisk dag för barnets rättigheter skall ordnas varje år.

Det bör också erinras att det vid detta möte träffades en överenskommelse om att grunda ett europeiskt övervakningscentrum för barn och att inrätta ett larmtelefonnummer för misshandlade barn och att utarbeta en europeisk etisk kod för kvaliteten på audiovisuella program.

Med beaktande av att världstoppmötet för barn kommer att hållas i New York i september 2001: vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att i konkret handling omsätta resultaten av ministermötet den 20 november så att Europa skall kunna anses som en föregångare i fråga om skydd för barn och familjer?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(8 maj 2001)

EU:s ministrar med ansvar för frågor rörande barnens rättigheter enades den 20 november 2000 i Paris om en gemensam åtgärdsplan, i vilken ingår åtaganden som rör barnens rättigheter, framför allt inrättandet av instrument för den konkreta uppföljningen. Med tanke på det mellanstatliga sammanhang i vilket resultaten av ministermötet fattades, kommer kommissionen inte att ta några specifika initiativ.

Trots väldigt många insatser av vikt för barnen finns det för närvarande inte någon uttrycklig eller formell EG-politik speciellt inriktad på frågor som rör barn. Det är framför allt inom ramen för det humanitära biståndet som särskild uppmärksamhet ägnas åt barn i konflikter. Kommissionen kommer emellertid tillsammans med medlemsstaterna att delta i det särskilda mötet om barn och förberedelserna för detta och kommer i samband med detta att lägga fram ett faktadokument som ger en översikt över dess verksamhet till stöd för barn, inbegripet inom ramen för utvecklingssamarbete.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0857/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Export till USA.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 235 E , 21/08/2001 s. 0248 - 0248



SKRIFTLIG FRÅGA E-0857/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (22 mars 2001) Ämne: Export till USA Kan kommissionen ange värdet på exporten av varor och tjänster (med uppdelning på bägge slagen, men exklusive intäkter) från varje medlemsstat i EU till USA och NAFTA i sin helhet under de senaste fem åren som siffror föreligger. Kan man också ange detta som procentandel av respektive lands BNP? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pedro Solbes Mira (21 maj 2001) Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0076/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(29 januari 2001)

Ämne: Kompletterande åtgärder för att begränsa transporterna av levande djur och skärpa övervakningen av dessa transporter

1. Drar kommissionen av Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv 95/29/EG(1) om ändring av direktiv 91/628/EEG(2) om skydd av djur vid transport(3) den slutsatsen att det kommer att behövas kompletterande åtgärder på kort sikt, i och med att medlemsstaterna lågprioriterar genomförandet av direktivet, det råder problem med transporter från icke-medlemsstater och det är svårt att övervaka att gällande regler följs?

2. Hur tänker kommissionen få en ändring till stånd i att det årligen transporteras 140 000 levande hästar avsedda för slakt från Östeuropa till Europeiska unionens medlemsstater, främst från Polen, de baltiska staterna, Ungern och Rumänien till Italien? De djur som transporteras får inte ett tillräckligt skydd vare sig i exportländerna eller i de länder som de fraktas genom och transporterna uppfyller inte heller miniminormerna för djurens välfärd vid transporter över långa avstånd?

3. Har kommissionen planer på att ytterligare inskränka den möjlighet som direktiv 91/628/EEG nu erbjuder för att transporttiden kan förlängas till åtta timmar förutsatt att särskilda krav uppfylls i fråga om fordonstyp, vilopauser, foder och dryck och då ta som viktigaste utgångspunkt att djuren skall slaktas på ett bestämt avstånd eller efter en bestämd transporttid från utgångsorten för transporten eller omedelbart efter första inresan i en medlemsstat av Europeiska unionen, så att transporterna av levande djur kan ersättas med transporter av kött?

4. Är kommissionen, i avvaktan på eventuell fortsatt vetenskaplig forskning på området djurtransporter och i väntan på en eventuell ändring av liksom anslutning till Europakonventionen om skydd av djur under internationella transporter (ETS 65), beredd att redan på kort sikt vidta åtgärder för att begränsa transporterna?

5. Är kommissionen också beredd att på kort sikt skapa bättre möjligheter att övervaka att ändamålet med redan nu gällande regler uppfylls, bland annat genom bättre informationsutbyte mellan medlemsstaterna och genom att införa en skyldighet för alla auktoriserade transportörer att alltid kunna förevisa auktorisationshandlingarna samt dokument som styrker transportens ursprung, restidens längd och arbetssättet i övrigt?

(1) EGT L 148, 30.6.1995, s. 52.

(2) EGT L 340, 11.12.1991, s. 17.

(3) (KOM(2000) 809, 6.12.2000.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(15 mars 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-0117/01 från Paulsen(1).

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 189.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0178/01

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Hållbar fiskeverksamhet

Planerar kommissionen att utarbeta och lägga fram ett EU-övergripande program med ekonomiska stimulansåtgärder för att uppmuntra en mer hållbar fiskeverksamhet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0178/01 och E-0207/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(12 mars 2001)

Stöden inom fiskerisektorn finansieras via Fonden för fiskets utveckling (FFU).

FFU beviljar stöd för att omstrukturera sektorn så att den blir hållbar. För att åstadkomma detta finns det stöd för program som innebär en minskning av fiskeflottan och för kompletterande åtgärder som minimerar de sociala följderna av omstruktureringen. Det finns också stöd för att tillfälligt upphöra med fiskeverksamheten när detta är nödvändigt för att bestånden skall kunna återhämta sig. Slutligen kan ersättning betalas ut till fiskare och fartygsägare för att täcka tekniska justeringar i de fall rådet fattar beslut om restriktioner när det gäller att använda vissa redskap eller metoder i fisket.

Dessa åtgärder kommer att tillämpas åtminstone till och med år 2006.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0409/01

från Robert Sturdy (PPE-DE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Godkännande av statligt stöd för bekämpning av klassisk svinpest

Europeiska kommissionen känner till de fall av klassisk svinpest som nyligen uppdagats i östra delen av Förenade kungariket. Reglerna för hurdant statligt stöd som får beviljas som ersättning till de producenter som drabbats av denna smitta på sin bondgård och för hurdant stöd som inte tillåts verkar vara rätt så klara.

I Förenade kungariket finns det även boskapsuppfödare som på kontraktsbasis föder upp svin åt primärproducenter/ägare. Den brittiska regeringen har nekat dessa kontraktsbundna uppfödare alla former av ersättning eftersom de inte har förlorat egna tillgångar. De svin som de haft hand om har emellertid slaktats och dessa uppfödares inkomstkälla har helt gått förlorad, vilket innebär att denna epidemi ekonomiskt sett har drabbat dem lika hårt som primärproducenterna.

Om den brittiska regeringen lade fram en plan för någon form av ekonomiskt stöd till dessa kontraktsbundna uppfödare, skulle detta stöd vara förenligt med EU:s bestämmelser för statligt stöd, och i vilken utsträckning skulle i så fall ett sådant stöd tillåtas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 mars 2001)

Punkt 11.4 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn(1) som gäller stöd som är tänkta att kompensera jordbrukare för förluster på grund av djursjukdomar innebär inte att den grupp som beskrivs av parlamentsledamoten är utesluten från möjligheten till stöd. Möjligheten att bevilja statligt stöd till denna grupp, liksom stödets räckvidd och omfattning, kan emellertid bara fastställas efter en granskning av den särskilda karaktären hos det kontraktsförhållande som råder mellan svinens ägare och kontraktsuppfödarna.

(1) EGT C 232, 12.8.2000.