SKRIFTLIG FRÅGA E-2102/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(16 juli 2002)

Ämne: Den portugisiska versionen av förslaget till förordning KOM(2001) 83 av den 14 februari 2001

Som svar på och tack för kommissionens uppmaning i sitt svar på min fråga E-1616/02(1) skulle jag vilja påpeka att de två centrala begreppen som kommissionens förslag utgår ifrån är det engelska begreppet breakdown som översatts med discriminação (indelning, uppdelning) och som använts sju gånger och begreppet dimension som översatts med densidade (storlek, antal) och som använts tretton gånger. Begreppet förekommer också i olika sammansättningar såsom densidade demográfica das regiões (storleken på befolkning i regionen), densidade média (em termos demográficos) (genomsnittlig storlek vad gäller invånarantalet), densidade média das unidades (den genomsnittliga storleken på enheterna), desvio-padrão da densidade em termos demográficos (standardavvikelsen för storleken vad gäller invånarantalet).

Det går visserligen att översätta breakdown med discriminação, men det är inte den korrekta översättningen då vi talar om territoriell indelning. Det är inte enbart fråga om att det inte är det uttryck som används i det här sammanhanget (den här frågan har man också hållit folkomröstning om i Portugal, vilket innebär att begreppet är välkänt i vårt land), utan för att ordet vanligtvis betyder diskriminering, vilket återspeglar en segregerande attityd, med mycket negativa konnotationer, framför allt i samband med en text som är ett förslag till en territoriell nomenklatur.

Begreppet densidade, och alla fraser som det förekommer i, är en term som inte har något att göra med den fråga som behandlas i förordningen, det vill säga den territoriella indelningen av ett territorium i olika områden beroende på storleken på befolkningen, och ingalunda enligt densidades (egentligen täthet).

Befolkningstätheten utgör en kvot som ger oss medeltalet individer per yta i en territoriell enhet. Det är ett begrepp som inte har något att göra med storlek, vilket leder till att den frekventa användningen av ordet, som förvärras av de olika adjektivformer som används, gör att texten blir oförståelig.

Vid sidan av att de centrala begreppen som förslaget utgår ifrån har översatts felaktigt, använder och missbrukar man i texten uttryck såsom a nível de, no que diz respeito och neste âmbito, som jag tycker att man borde undvika. Dessutom har man använt termer och definitioner som inte finns i portugisiskan (t.ex. existência jurídica na prática administrativa).

Anser kommissionen inte att det skulle vara nyttigt att inleda en dialog mellan institutionerna om terminologiska och lingvistiska frågor?

(1) EGT C 92 E, 17.4.2003, s. 71.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 september 2002)

Kommissionen har diskuterat med den enhet vid kommissionens översättningstjänst som är ansvarig för den portugisiska versionen av det förordningsförslag(1) som parlamentsledamotens fråga gäller. Med alla uppgifter till hands kan kommissionen inte hålla med parlamentsledamoten om att de centrala begreppen i förslaget har felöversatts. Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att ta följande i beaktande.

Vad beträffar den första term vars översättning ifrågasätts (regional breakdown/regional indelning, översatt till portugisiska som discriminação regional) hävdar parlamentsledamoten att detta inte är den korrekta översättningen när man talar om territoriell indelning. Faktum är att förslaget i detta fall inte avser territoriell indelning. Detta begrepp förekommer precis i början av förslaget som geographical division of the territory/geografisk indelning av [det undersökta] området vilket naturligtvis översätts med repartição geográfica do território. Den geografiska indelningen av området är en sak och indelningen (breakdown/discrimination) av uppgifter efter regioner är naturligtvis en annan. Valet av ordet discriminação/discrimination i det specifika sammanhang (och sammanhanget är alltid avgörande vid ordval) det här är fråga om, statistiska uppgifter, går långt tillbaka och leder inte till någon som helst risk för missförstånd. Kommissionen har upplysts om att alla portugisiska ordböcker (Porto Editora, Lello, Dicionário da Academia) som första betydelse av ordet discriminação anger: det att skilja mellan, dela in, urskilja, specificera, i detalj redogöra för. Den pejorativa betydelsen segregação/segregation (negativ särbehandling) som ordet kan ha i sammansättningar som discriminação racial/racial discrimination (rasdiskriminering) anges som sekundär betydelse.

Den andra term vars översättning ifrågasätts är the size of the region's population/storleken på befolkning i regionen, översatt till portugisiska som densidade demográfica das regiões. Kommissionen kan hålla med om att denna term (densidade/density/[befolknings]täthet) avser ett medeltal, såsom parlamentsledamoten hävdar, och att man i en mer ordagrann översättning borde ha valt dimensão populacional/demográfica. Med hänsyn till att begreppet är klart definierat i förslaget kan man å andra sidan mycket väl hävda att densidade demográfica das regiões är en språkligt korrektare översättning som inte heller krockar med något annat begrepp i förslaget.

Vad beträffar det frekventa bruket av dessa termer i den portugisiska versionen motsvarar den exakt användningen av samma termer i den engelska versionen, som ligger till grund för översättningen. I en text av detta slag är det för tydlighetens skull lämpligt att översätta ett enda begrepp med samma ord varje gång det förekommer.

Parlamentsledamoten tar också upp uttrycket existência jurídica na prática administrativa, som är den portugisiska versionens översättning av statutory existence in the administrative practice/en av lagen bestämd funktion i det berörda landets förvaltningspraxis när man avser det faktum att regionerna beaktas i rättsligt hänseende i förvaltningspraxis. En alternativ översättning vore existência legal eftersom ordet statutory bokstavligen betyder införd genom lag. Bruket av orden jurídico/legal (juridical/legal, juridisk/rättslig) som synonymer i många sammanhang är kanske mindre vanligt förekommande i Portugal än i EG-texter, men återigen är det här inte fråga om något översättningsfel.

Att man använder och missbrukar uttryck som a nível de beror på förslagets själva innehåll (den aktuella nomenklaturen är ju indelad i nivåer/levels/níveis).

Som svar på frågan i sista stycket anser kommissionen att det otvivelaktigt är viktigt med interinstitutionella samråd i terminologiska och språkliga frågor. Vi strävar ständigt efter att upprätthålla sådana kontakter, som är värdefulla för alla inblandade. Ett exempel på sådant samarbete är den interinstitutionella medbeslutandedatabasen (eCODB) som nyligen skapades av kommissionens översättningstjänst. Databasen gör det möjligt att utbyta information om terminologi mellan kommissionens, rådets och parlamentets översättare. Alla institutioner tjänar på en sådan kontaktmöjlighet.

Kommissionen hyser den största respekt för parlamentsledamotens djupa intresse för terminologiska frågor och besvarar med nöje eventuella ytterligare frågor från parlamentsledamoten i detta ämne.

Det kan emellertid vara mer praktiskt för parlamentsledamoten och en bättre hushållning med resurser om han tar direkt kontakt med den enhet som är ansvarig för och specialist på översättning till portugisiska. På så sätt kan han få snabbare svar på sina språkfrågor. Kommissionen hjälper gärna parlamentsledamoten att ta sådan kontakt.

(1) KOM(2001) 83 slutlig, EGT C 180 E, 26.6.2001.