SKRIFTLIG FRÅGA E-2595/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(26 september 2001)

Ämne: Pressen på medlemsstaterna att harmonisera skatterna genom sänkt bensinpris

1. Kommer kommissionen ihåg att prisökningen på råolja sommaren 2000 också fick till följd att dieselpriset steg och att åkeriföretagen därför genomförde aktioner för att få regeringarna i medlemsstaterna att kompensera deras växande betalningar till oljebolagen med en sänkning av den sedan länge befintliga skatten på drivmedel för vägtransportsektorn?

2. Kommer komissionen också ihåg att olika medlemsstater också reagerade på olika sätt med åtgärder som i det egna landet konkurrensmässigt gynnade godstransporterna på väg, men att särskilt Förenade kungariket inte gav efter för dessa påtryckningar för att sänka skatterna?

3. Kan kommissionen bekräfta uppgifterna i The Sunday Times den 9 september 2001 om att den brittiska regeringen, inom ramen för vitboken, snart kommer att ansöka om att få sänka bensinpriset med 10 procent, som ett bidrag till skatteharmoniseringen inom Europeiska unionen?

4. Vad förväntar sig kommissionen att följderna för den i fråga 3 nämnda prissänkningen kommer att bli för förskjutningen av godstransporter från spår- till vägtrafik, för nivån på användningen av fossila bränslen och för ökningen av koldioxidutsläppen?

5. Tar kommissionen hänsyn till att medlemsstaternas skatteinkomster är nödvändiga för att fullgöra de förpliktelser som staterna har gentemot sina invånare och för att upprätthålla en god livsmiljö, desto mera som de inte längre har tillåtelse att täcka sina intäktsunderskott med allt större lån?

6. Hur förhåller sig kommissionens strävan efter prissänkning till de mål i överenskommelserna från Kyoto 1997 och Bonn 2001 som Europeiska unionen har undertecknat och som medför skyldighet att sänka koldioxidutsläppen?

7. Varför strävar kommissionen först nu efter harmonisering, efter att andra medlemsstater, var och en på sitt sätt, har skapat en situation där den medlemsstat som har behållit den skattenivå som rådde tidigare har hamnat i undantagsläge?

8. Är kommissionen beredd att främja den skatteharmonisering som man eventuell önskar genom att öka priset på drivmedel där dessa ännu inte är i överensstämmelse med de ändliga oljetillgångarna och förbränningens miljöeffekter, i stället för att uppmana de medlemsstater som ännu inte har genomfört en skattesänkning till att ändå göra det?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(15 november 2001)

1., 2. och 5. Till följd av chockhöjningen av oljepriserna under sommaren 2000 offentliggjorde kommissionen den 4 oktober 2000 ett meddelande om Europeiska unionens oljeförsörjning(1). I detta meddelande påpekades det att man inte skulle dämpa prishöjningen på oljeprodukter genom en sänkning av skatterna. // Beskattningen måste stå i samklang med inriktningen på den ekonomiska politiken och de åtaganden som gjorts för en konsolidering av budgeten. Denna ståndpunkt har därefter bekräftats i grönboken Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning(2) som antogs av kommissionen den 29 november 2000.

De flesta medlemsstater hade givit efter för påtryckningar från vägtransportsektorn genom att sänka punktskatter eller andra skatteavgifter, som t.ex. axelskatten i Förenade kungariket.

3. och 4. De uppgifter som publicerades i Sunday Times innan kommissionens vitbok om Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden(3) offentliggjordes är oriktiga.

I vitboken uppges att kommissionen tänker föreslå åtgärder för att harmonisera beskattningen av diesel för yrkesmässig trafik, vilka bl.a. kopplas till förslag rörande infrastrukturavgifter och en översyn av de befintliga skatterna. Kommissionen eftersträvar således inga prissänkningar för vägtransporter.

6., 7. och 8. En hållbar utveckling förutsätter att vägtransportkonsumenter ställs inför verkliga priser, dvs. priser inom vilka det tas hänsyn till negativa yttre effekter, bl.a. vad gäller utsläpp av växthusgaser.

I detta sammanhang har kommissionen således för avsikt att föreslå en enhetlig punktskatt på gemenskapsnivå på diesel för yrkesmässig trafik för vilken skattesatsen skulle ligga över genomsnittet för nuvarande dieselskatter. Genom att skilja mellan beskattningen av bränsle för yrkesmässigt bruk och för privat bruk skulle medlemsstaterna dessutom kunna höja beskattningen av diesel som används i passagerarfordon och därigenom närma den till nivån på beskattningen av bensin(4). Genom ett sådant förslag skulle gemenskapens krav på de transport-, miljö- och energipolitiska områdena tillgodoses.

(1) KOM(2000) 631 slutlig.

(2) KOM(2000) 769 slutlig.

(3) KOM(2001) 370 slutlig.

(4) Dieselskatten är ungefär 140 euro lägre än bensinskatten per 1000 liter.