ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3789/02

från Olivier Dupuis (NI) till rådet

(6 januari 2003)

Ämne: Fallet Antonio Russo

Herr G.G. har gjort en rekonstruktion av mordet på den italienske medborgaren, journalisten Antonio Russo, som arbetade som korrespondent på den italienska radiokanalen Radio Radicale. Russo mördades den 16 oktober 2000 i Tbilisi, Georgien. (Datum och ort är sannolika men inte säkra). I en skrivelse konstaterar G.G. att dådet organiserades och genomfördes av FSB-personal som alla härstammar från kaukasiska republiker (såväl OSS som de autonoma republikerna), i en sammansvärjning med vissa viktiga företrädare för maffialiknande organisationer från Tjetjenien, Georgien, Azerbajdzjan och Armenien. Ryska agenter hade uppviglat gärningsmännen, som därefter fullföljde mordplanerna. Detta beslut har även koppling till den ryske medborgaren Fedo Sergijejevic Petov, som inte endast har dr Arlacchis förtroende, utan som tack vare det skydd han åtnjuter förmått aktivera en rad kanaler för att utveckla en blomstrande penningtvätt med medel från olaglig verksamhet främst i OSS. Medlen har sedan överförts till banker i Österrike, Ungern, Kroatien och Grekland. Dessa belägg kommer så snart som möjligt att översändas till de georgiska och italienska utredare som undersöker mordet på Antonio Russo. I sitt svar på fråga P-2110/01(1) bekräftar rådet dessutom följande: Företrädare i Tbilisi för EU:s medlemsstater, samt kommissionens delegation där, bevakar fortlöpande händelseutvecklingen i samband med Antonio Russos död.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att fastställa om G.G.:s rekonstruktion av mordet på Antonio Russo är tillförlitlig? Vilka uppgifter har rådet till sitt förfogande i utredningen av fallet Russo? Vilka initiativ har rådet tagit efter sitt svar av den 21 oktober 2001, och vilka nya åtgärder ämnar det vidta, även i samarbete med de georgiska, franska och italienska myndigheterna, för att klargöra mordet på Antonio Russo?

(1) EGT C 81 E, 4.4.2002, s. 109.

Svar

(56 maj 2003)

Såsom meddelats som svar på föregående fråga i ämnet har rådet inte möjlighet att kommentera eller gå in på anklagelser i ett brottsfall. Rådet har inte mottagit någon detaljerad information om vad som framkommit vid förhören. Rådet förlitar sig på att de italienska, franska och georgiska myndigheterna skall undersöka omständigheterna kring Antonio Russos död. Frågor om utredningen bör ställas till myndigheterna i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3843/02

från Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) till rådet

(9 januari 2003)

Ämne: Utvisning från Italien av familjen Al-Shari

Den italienska polisen har utlämnat ingenjören Muhammad Al-Shari till den syriska polisen. (Al-Shari dömdes många år sedan till döden i Syrien på grund av sitt medlemskap i organisationen det Muslimska brödraskapet). Även hans hustru och barn har utlämnats. Detta skedde efter att familjen hade suttit häktade i tre dagar vid Milanoflygplatsen Malpensa, under vilken tid de förvägrades att kontakta tredje personer, i klar strid med såväl internationella konventioner om asyl som Europeiska unionens lovprisade stadga om de grundläggande rättigheterna. Familjen Al-Shari hade anlänt från Irak och borde därför ha återsänts till detta land. Istället utlämnades de till den syriska diktaturen.

Med tanke på att saken kommer att föreläggas människorättsdomstolen i Strasbourg, kan rådet ge besked om vad det tänker göra för att utröna om den dödsdom som hänger över Al-Shari i Syrien har verkställts eller ej, och vilka åtgärder det avser vidta för att skydda familjen Al-Sharis fysiska säkerhet och påminna den italienska regeringen om att den bör respektera sina internationella åtaganden.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-3822/02 och E-3843/02

(56 maj 2003)

Rådet har inte någon information om det fall som de ärade parlamentsledamöterna väckt fråga om.

I denna sak fortsätter rådet sin behandling av förslagen till direktiv om villkor för när tredjelandsmedborgare och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning.

Dessa förslag syftar till att fastställa miniminormer för vissa av de ärenden som de ärade parlamentsledamöterna väckt fråga om.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3384/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet

(28 november 2002)

Ämne: Utveckling av ett världsomspännande system för Internetfilter och andra former av datamining på uppdrag från det amerikanska försvarsministeriet

1. Har rådet noterat ett meddelande från den tidigare amerikanske nationelle säkerhetsrådgivaren John Pointdexter i The Washington Post den 12 november 2002, med upplysningar om Information Awareness Office som bedriver forskning kring ett system för datamining med vars hjälp det amerikanska försvarsministeriet överallt i världen kan undersöka och analysera databaser och informationsflöden, såsom hos flygbolag, invandrarverk, banker och kommunikationer (trafik på Internet)?

2. Var det känt för rådet innan detta offentliggjordes att man i Amerika arbetade på detta system som inte påverkar bara flödet av information i Förenta staterna utan också i resten av världen, alltså också på EU-medlemsstaternas territorium?

3. Vilka möjligheter till utvidgad avlyssning uppstår på detta sätt, jämfört med de möjligheter som erbjuds av avlyssningssystemet Echelon som redan funnits avsevärt längre och står under amerikansk ledning?

4. Vilka konsekvenser får detta för det nu gängse skyddet för privatlivet samt för brevhemligheten, som i ett och ett halvt sekel varit erkänd i demokratiska rättsstater?

5. Vilka konsekvenser får detta för Förenta staternas möjlighet att bedriva industrispionage till nackdel för europeiska företag?

6. Vilka konsekvenser får detta för andra myndigheters, bland dem EU:s och medlemsstaternas, förmåga att kunna fungera självständigt, alltså fria från amerikansk tillsyn och otillbörligt amerikanskt inflytande?

7. Är rådet beredd att förklara att EU inte avser dela sådana uppgifter, som kommer att lagras om det eventuellt inför en lagringsplikt för elektroniska kommunikationer, med Förenta staterna för det nya systemets behov? Har kommissionen möjligheter att vägra och i så fall vilka?

8. Har rådet anfört klagomål på de amerikanska planerna eller avser rådet göra detta?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3384/02 och E-3401/02

(8 maj 2003)

Rådet kommenterar aldrig uttalanden som gjorts i pressen och betonar att information om arbetet på en prototyp för det så kallade Total Information Awareness (TIA)-systemet redan fanns tillgänglig hos öppna källor innan det nämnda uttalandet gjordes i The Washington Post den 12 november 2002.

Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till rådets uttalande i denna fråga vid Europaparlamentets plenarsammanträde den 23 oktober 2002.

Mer generellt upprätthåller rådet en ständig dialog med USA:s regering, särskilt inom ramen för den transatlantiska dialogen där ett informationsutbyte sker om frågor av ömsesidigt intresse eller om farhågor som de två parterna delar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3589/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(13 december 2002)

Ämne: Specifika åtgärder från rådet för att förebygga och avhjälpa konsekvenserna av havskatastrofer i den oerhört viktiga korridor som passerar den galiciska kusten

Vilka specifika åtgärder har rådet tagit för att förebygga och avhjälpa konsekvenserna av havskatastrofer i den oerhört viktiga korridor som passerar den galiciska kusten efter det att flera tragiska olyckor har drabbat Galicien under de senaste åren?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 och E-3589/02, E-3625/02 och E-3761/02

(56 maj 2003)

Rådet hänvisar de ärade parlamentsledamöterna till det uttalande som ordförandeskapet på rådets vägnar gjorde om samtliga punkter i deras frågor under Europaparlamentets sammanträdesperiod i december 2002 och även till rådets svar på frågorna H-833/02, H-839/02, H-847/02 och H-871/02 från Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román respektive John Cushnahan vid frågestunden den 15 januari 2003 i Strasbourg.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2507/02

från Georges Berthu (NI) till kommissionen

(3 september 2002)

Ämne: De framtida redovisningsnormerna inom försäkringssektorn

I en artikel nyligen (den 30 april 2002) i den franska dagstidningen Correspondance économique uppgavs att de internationella redovisningsnormer för försäkringssektorn som utarbetats inom International Accounting Standard Board (IASB) kan leda till att ett företag kan uppvisa ett årsresultat som motsvarar den förväntade värdeförändringen för kommande år på de försäkringskontrakt som företaget innehar.

För tillfället gäller en mycket försiktigare regel i många länder, bland annat Frankrike, nämligen: för det aktuella året tas enbart det verkliga resultatet upp, och för kommande år tas hänsyn till möjliga förluster, men inte till eventuella vinster.

De stora företagens problem på börsen nyligen har tydliggjort i hur hög grad en omedelbar inräkning i räkenskaperna av framtida vinster ger utrymme för riskabla tolkningar och ibland till och med manipulationer.

Eftersom frågan fortfarande befinner sig på diskussionsstadiet i de internationella organen, undrar jag om kommissionen har för avsikt att förespråka en försiktig hållning?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(15 oktober 2002)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder(1), som antogs den 7 juni 2002, skall alla noterade företag i EU från och med 2005 utarbeta sin sammanställda redovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS). IAS är främst utformade efter behoven hos de som använder sig av allmänna redovisningar, främst finansmarknaderna. IAS återspeglar därför främst marknadsaktörernas behov.

International Accounting Standards Board (IASB) har arbetat med standard för försäkringsavtal sedan 1997 och arbetet är ännu inte färdigt. Ett inofficiellt förslag (Draft Statement of Principles) diskuteras för närvarande inom IASB. Av de hittills förda diskussionerna framgår inte vilken typ av vinstavräkning som kommer att bli aktuell. Vilken form av vinstavräkning som är lämpligast är en av de viktigaste frågorna, däribland frågan om vinsten skall tas upp vid tecknandet.

Alla förslag från IASB kommer att bedömas av den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor och kommissionen och alla framtida redovisningsstandarder om denna fråga måste antas i enlighet med redovisningsförordningen för att bli gällande i gemenskapen.

Det huvudsakliga syftet med redovisningar enligt IAS är att tillfredsställa marknadsaktörernas, det vill säga investerarnas och aktieägarnas, behov medan syftet med aktsamhetsreglerna är att skydda de försäkrade. Aktsamhetsreglerna kan bygga på redovisningen, men siffrorna kan behöva anpassas för att ta hänsyn till dessa regler. Tillsynsmyndigheter för försäkringsbranschen kan till exempel kräva extra säkerhetsmarginaler för försäkringsföretag. Kommissionen har tidigare sagt att en till synes minskad aktsamhet vid redovisningen inte får leda till att man tummar på aktsamheten vid regleringen av relevanta företag.

(1) EGT L 243, 11.9.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2873/02

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(7 oktober 2002)

Ämne: EU:s ekonomiska bidrag till det palestinska självstyret

Under en följd av år har EU gett ekonomiska bidrag till det palestinska självstyret. Syftet har varit att göra det möjligt för självstyret att lösa de uppgifter som ålagts det, vilket ansetts vara en förutsättning för en fredlig utveckling i regionen.

I en rad artiklar i dagspressen har det hävdats att Yassir Arafat personligen har styrt största delen av de bidrag som flutit till självstyret och att han tillskansat sig en stor del av dessa medel för personligt bruk. Europaparlamentet har bl.a. erhållit rapporter om stora svårigheter vid förverkligandet av ett sjukhusprojekt i den palestinska området, som finansierats av EU. Enligt återkommande uppgifter i den internationella pressen sägs att självstyrets verksamhet präglats av korruption och brister i genomförandet av de uppgifter som finansieras genom utländska bidrag.

Det är önskvärt att få klarlagt hur stora medel EU har bidragit med till självstyret år för år. Det är också avgörande att klargöra i vilken omfattning kommissionen har kontroll över att medlen använts till de planerade ändamålen.

Kan kommissionen lägga fram en sådan redogörelse för bidragens storlek och användning och upplysa om huruvida den anser att det palestinska självstyret är i stånd att förvalta stödmedel i enlighet med de kriterier som normalt gäller för EU-ländernas bilaterala stödmedel?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

EU har gett mer än 1,6 miljarder euro i bidrag och lån till palestinierna under perioden 1994 september 2002. Gemenskapens ekonomiska bistånd ges i form av projekt för utvecklingsbistånd, humanitärt bistånd (genom kontoret för humanitär hjälp ECHO), budgetstöd till FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) och direkt budgetstöd till den palestinska myndigheten.

En tabell som sammanfattar gemenskapens ekonomiska bistånd till palestinierna sedan Osloavtalet slöts 1993 skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets sekretariat.

Jag vill också rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på resultatet av sammanträdet som hölls om EU:s bistånd till palestinierna den 4 november 2002 mellan ledamöter för Europaparlamentet (budgetkontrollutskottet, budgetutskottet, utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik) och tjänstemän från kommissionen. Vid detta tillfälle lämnades en rad dokument om förvaltningen av EU-medel till palestinierna över till ledamöterna av Europaparlamentet, framför allt ett dokument om Internationella valutafondens roll inom ramen för det direkta budgetstödet till den palestinska myndigheten vilket också kommer att skickas till Er.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2603/02

från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Informella system för överföring av pengar

Utanför det officiella bankväsendet finns det informella system för överföring av pengar (t.ex. hawala) som framför allt används för penningöverföringar mellan medlemmar i en etnisk grupp, men också där det inte finns några officiella banker.

Kommissionen uppmanas att när det gäller detta system för penningöverföringar besvara följande frågor:

1. Finns det EU-medlemsstater där användning av dessa system är olaglig?

2. I vilka av EU:s medlemsstater är dessa överföringssystem föremål för rapporterings- eller registreringskrav (inom ramen för kraven på anmälan som finansinstitut eller liknande?)

3. I vilka av EU:s medlemsstater är de föremål för tillståndskrav?

4. I vilka av EU:s medlemsstater är de föremål för tillsyn som kreditinstitut?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(30 oktober 2002)

Internationella finansiella aktionsgruppen mot penningtvätt (FATF) antog i oktober 2001 åtta särskilda rekommendationer (SR) om finansiering av terrorism(1). SR VI gäller alternativa överföringssystem och i denna uppmanas alla länder att säkerställa att alla tjänster för överföring av pengar, även via informella system eller nätverk, omfattas av krav på tillstånd eller registrering och att försummelse att uppfylla detta krav bör ge upphov till lämpliga sanktioner.

Läget i EU:s medlemsstater när det gäller genomförandet av VI är som följer:

1. Kommissionen känner inte till någon medlemsstat där det är olagligt för kunder att utnyttja sådana system. Däremot medför försummelse att iaktta krav på tillstånd eller registrering från penningöverföringsföretags sida sanktioner i alla medlemsstater utom Finland, Grekland och Irland. Dessa tre länder har meddelat att de avser att behandla denna fråga i planerad lagstiftning.

2. Registreringskrav för tjänster med överföring av pengar är i kraft i Österrike, Danmark, Finland, Italien, Sverige och Förenade kungariket.

3. Tillståndskrav gäller i Belgien, Frankrike, Tyskland, Luxemburgt, Nederländerna, Portugal och Spanien.

Även om det för närvarande inte finns några gällande krav på registrering eller tillstånd i Grekland och Irland har dessa länder meddelat lagstiftningsprojekt på området.

4. I Frankrike och Tyskland krävs bankoktroj för verksamhet med överföring av pengar.

(1) Texterna till dessa finns tillgängliga på www.fatf-gafi.org.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3403/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE),José Mendiluce Pereiro (PSE) och Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) till rådet

(29 november 2002)

Ämne: Miljökatastrofen som orsakats av oljeutsläppen från Prestige

Den 13 november i år råkade oljetankern Prestige ut för en mycket allvarlig olycka utanför Galiciens kust.

De oljeutsläpp som skedde, och som fortsätta att ske, har utsatt Spanien och Europa för en stor ekologisk, social och ekonomisk katastrof.

Europeiska unionen har till följd av liknande fall av förlisningar (Urquiola 1976, Amoco Cádiz 1978, Casón 1987, Aegean Sea 1992, Braer 1993, Sea Empress 1996 och Erika 1999) antagit ett antal texter på detta område. Allt verkar dock tyda på att de kontroller som sjötransporter av olja underkastas inte erbjuder tillräckligt skydd.

Vilka åtgärder avser rådet att anta till följd av Prestigekatastrofen när det gäller sjösäkerhet och de direkta konsekvenser av oljeutsläppen för miljön, ekonomin och det berörda samhället?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3282/02, E-3403/02 och E-3438/02

(13 maj 2003)

Rådet ber att få erinra de ärade parlamentsledamöterna om att det redan vid plenarsammanträdet i december 2002 i Strasbourg och vid frågestunden i januari 2003 haft tillfälle att ge en fullständig sammanfattning och översikt över sin ståndpunkt och sina avsikter när det gäller transport till sjöss av farliga produkter.

Rådet hänvisar dem således till de slutsatser som rådet antog vid sina möten den 6 och 9 december 2002 och de slutsatser som Europeiska rådet antog vid sitt möte i Köpenhamn den 1213 december 2002.

Rådet har sedan dess påbörjat behandlingen av ett förslag till förordning som lagts fram av kommissionen om att påskynda tidsplanen för indragande av oljetankfartyg med enkelskrov och förbjuda transport av tung eldningsolja i oljetankfartyg med enkelskrov i Europeiska unionens hamnar.

Rådet erinrar dessutom om att Europeiska rådet välkomnade de åtgärder som kommissionen vidtagit för att inom ramen för den nuvarande budgetplanen ta itu med de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av Prestiges förlisning och kommissionens avsikt att undersöka nödvändigheten av att vidta nya särskilda åtgärder. I detta sammanhang kommer även de frågor som avser skadeståndsansvar och motsvarande påföljder att behandlas. Rådet har därför planerat att på grundval av en rapport från kommissionen behandla dessa frågor vid sitt möte i mars innevarande år.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3798/02

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(7 januari 2003)

Ämne: Framsteg i genomförandet av den tredje gemenskapsstödramen

Det tredje årets genomförande av den tredje gemenskapsstödramen för Grekland har just avslutats.

Hur har Greklands utnyttjande av medlen för de operativa programmen i den nationella delen av gemenskapsstödramen utvecklats och hur ser utnyttjandet ut i de enskilda regionerna när det gäller de regionala programmen?

Hur ser vidare utnyttjandet av medlen ut i programmen om ökad konkurrenskraft och främjande av informationssamhället, fiskeriprogrammen, programmet för modernisering av den grekiska järnvägen och programmen inom ramen för Europeiska socialfondens nationella del?

Är kommissionen nöjd med de framsteg som de grekiska offentliga myndigheterna hittills gjort i genomförandet av den tredje gemenskapsstödramen? I vilken omfattning och i vilken form måste enligt kommissionens uppfattning den grekiska regeringen vidta åtgärder för att se till att gemenskapsstödramen genomförs bättre?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(12 februari 2003)

Vi hänvisar till den tabell som skickats direkt till parlamentsledamoten och även till parlamentets sekretariat. I tabellen finns exakta uppgifter om hur både de nationella operativa programmen och de regionala programmen inom den tredje gemenskapsstödramen för Grekland framskrider.

Kommissionens tillfredsställelse med genomförandet av den tredje gemenskapsstödramen för Grekland och vilka åtgärder som skulle kunna förbättra genomförandet beror på resultaten av den utvärdering efter halva tiden som skall göras innan slutet av 2003 i enlighet med artikel 42 i förordningen om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1).

(1) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3438/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till rådet

(2 december 2002)

Ämne: Oljetankern Prestige olycka vid Galiciens kust

Den 13 november i år inträffade en allvarlig olycka utanför Galiciens kust med oljetankern Prestige som var lastad med 77 000 ton brännolja, och detta har orsakat en katastrof med oöverskådliga ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenser i Galicien där fisket utgör mer än 10 procent av regionens BNP, som är en region under av mål 1 och som är ytterst beroende av fiske.

1. Kommer rådet att tillhandahålla särskilt stöd för att i så stor utsträckning som möjligt mildra de uppstådda skadorna? Kommer Solidaritetsfonden att tas i anspråk om Europaparlamentet begär det?

2. Kan rådet bekräfta att Prestige kom från Estland och var på väg mot Gibraltar?

3. Kan rådet ange om fartyget uppfyllde alla lagliga villkor för att få gå på gemenskapens farvatten och anlöpa hamnar inom EU?

4. Kan rådet meddela om den brännolja som transporterades uppfyllde de krav på sammansättning som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen?

5. Anser inte rådet att olyckor som den inträffade skulle kunna minskas genom strängare lagstiftning och striktare kontroller?

6. Anser inte rådet att det på grund av dessa omständigheter är påkallat att ändra gemenskapslagstiftningen så att ikraftträdandet av kraven på fartyg med dubbelskrov tidigareläggs?

7. Anser inte rådet att det är nödvändigt att sjötransport av farligt gods avlägsnas så att man kan undvika olyckor i havsekosystem i regioner som är extremt beroende av fiske såsom Galicien?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3282/02, E-3403/02 och E-3438/02

(13 maj 2003)

Rådet ber att få erinra de ärade parlamentsledamöterna om att det redan vid plenarsammanträdet i december 2002 i Strasbourg och vid frågestunden i januari 2003 haft tillfälle att ge en fullständig sammanfattning och översikt över sin ståndpunkt och sina avsikter när det gäller transport till sjöss av farliga produkter.

Rådet hänvisar dem således till de slutsatser som rådet antog vid sina möten den 6 och 9 december 2002 och de slutsatser som Europeiska rådet antog vid sitt möte i Köpenhamn den 1213 december 2002.

Rådet har sedan dess påbörjat behandlingen av ett förslag till förordning som lagts fram av kommissionen om att påskynda tidsplanen för indragande av oljetankfartyg med enkelskrov och förbjuda transport av tung eldningsolja i oljetankfartyg med enkelskrov i Europeiska unionens hamnar.

Rådet erinrar dessutom om att Europeiska rådet välkomnade de åtgärder som kommissionen vidtagit för att inom ramen för den nuvarande budgetplanen ta itu med de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av Prestiges förlisning och kommissionens avsikt att undersöka nödvändigheten av att vidta nya särskilda åtgärder. I detta sammanhang kommer även de frågor som avser skadeståndsansvar och motsvarande påföljder att behandlas. Rådet har därför planerat att på grundval av en rapport från kommissionen behandla dessa frågor vid sitt möte i mars innevarande år.