ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0486/01

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Mobiltelefonmaster

Känner kommissionen till om det finns någon europeisk lagstiftning som reglerar hur master för kortvågsradio och mobiltelefoni får placeras i förhållande till offentliga byggnader?

Är någon sådan lagstiftning på gång att utarbetas? Har kommissionen gjort någon undersökning om huruvida sådana master kan innebära några hälsorisker?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

Enligt gemenskapens regelverk när det gäller radioprodukter och telekommunikation i en konkurrensutsatt miljö, är medlemsstaterna ansvariga för att garantera att strålning från mobiltelefonmaster inte utsätter medborgarna för strålningshalter som kan vara skadliga. I artikel 3.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning

och teleterminalsutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse(1), specificeras att tillverkare måste garantera att deras produkter inte är hälsovådliga när de installeras för det ändamål de är ämnade. I artikel 7.2 i detta direktiv fastställs också att medlemsstaterna tillåts reglera installationen av radiosändare för att garantera att medborgarnas hälsa inte påverkas.

Gemenskapen har gett medlemsstaterna vägledning om hur de ska utöva sitt ansvar i den här frågan. Rådet antog den 12 juli 1999 en rekommendation (1999/519/EG) om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz)(2). Om de grundläggande restriktionerna och referensnivåerna som finns i rekommendationen följs, garanterar det användarna ett gott skydd mot akuta och långsiktiga effekter av icke-joniserande strålning. Bestämmelserna måste naturligtvis genomföras på lokal nivå och medlemsstaterna bör garantera att de målsättningar för skydd som anslagits i lagstiftningen efterföljs vid alla tillfällen.

Idag omfattas elektromagnetisk strålning av det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, som finansierar fem forskningsprojekt för totalt nio miljoner euro. Dessa projekt, som huvudsakligen gäller radiofrekvensers eventuella cancerframkallande effekt, startades i början av år 2000 och resultaten kommer att vara klara om ungefär fyra år.

För att komplettera de undersökningar som för närvarande görs, kommer framtida förslagsinfordringar avseende den centrala åtgärden Miljö och hälsa att inriktas mot andra eventuella hälsorisker.

Samtidigt har kommissionen nyligen bett den vetenskapliga styrkommittén att uppdatera sitt tidigare uttalande från juni 1998, om hälsorisker med elektromagnetiska fält i samband med ny teknisk utveckling och exponeringssituation. Uttalandet kommer att offentliggöras i juli 2001 och kommer att användas, om detta skulle bli nödvändigt, för att utveckla nya gemenskapslagsförslag inom detta område.

(1) EGT L 91, 7.4.1999.

(2) EGT L 199, 30.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0998/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Beviljande av ansvarsfrihet för 1999 Jordbruk

Kommissionens klargöranden av punkt 2.7 i det andra frågeformuläret om beviljandet av ansvarsfrihet för genomförandet av den allmänna budgeten i Europeiska unionen för 1999 besvarar inte de ställda frågorna ur flera synviklar. Skulle därför kommissionen kunna klargöra följande punkter.

Beträffande punkt 2.7 d): Kan kommissionen klargöra begreppet produktionsbidrag i ert svar om stödsystemet för olivolja? Hänför sig kommissionen, både när det gäller olivolja och mjölk, till meddelanden från medlemsstaterna 1999 eller till oriktigheter som inträffat under 1999?

Tabell 2, angående avslutande av räkenskaperna, är också svårbegriplig. Kan kommissionen göra dessa jämförelser beträffande bedrägerier och oriktigheter, utan att ta hänsyn till marknadsmekanismerna för att begränsa överproduktionen?

Kan kommissionen jämföra de två sektorerna under samma tidsperiod? Kan kommissionen bekräfta att medlemsstaterna inom mjölksektorn bara har påtalat bedrägerier för 4,2 miljoner euro under 1999? Kan kommissionen bekräfta att anslagen under 1999 till mjölksektorn inte minskades under avslutandet av räkenskaperna? Kan kommissionen förklara på vilket sätt organisation av betalningsplaner kan rättfärdiga skillnaderna mellan mjölksektorn och olivoljesektorn?

Om man beaktar skillnaderna i storlek mellan sektorerna visar kommissionens resultat att medlemsstaterna upptäcker hundratals fler oriktigheter i olivoljesektorn än i mjölksektorn. Anser kommissionen att det är rimligt att anta att olivoljeproducenterna är hundratals gånger mer benägna att begå oriktigheter än mjölkproducenterna?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(1 juni 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1759/01

från Brian Simpson (PSE) till kommissionen

(15 juni 2001)

Ämne: Ljus som standard på nya cyklar

Kommer kommissionen att överväga att lägga fram lagstiftning för att se till att det vid tillverkningen av cyklar skall bli obligatoriskt att förse dem med fram- och bakljus i syfte att förhindra olyckor?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(18 juli 2001)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att det till dags dato inte existerar någon gemenskapslagstiftning om typgodkännande för cyklar. Det finns heller inga planer på sådan lagstiftning på gemenskapsnivå.

Form- och konstruktionskrav, lyktor och därmed förenade krav på att dessa skall användas hör till lagstiftningsområden som är medlemsstaternas behörighet.

Dock finns i kraft av det omarbetade direktivet om produktsäkerhet(1) en möjlighet att fastställa frivilliga standarder för att få till stånd en effektiv och enhetlig tillämpning av säkerhetskrav. När det omarbetade direktivet genomförs kommer kommissionen att undersöka om det är möjligt att hantera frågan om lyktor på nya cyklar via ett standardiseringsuppdrag.

(1) Det kommer att antas i september 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1489/01

från Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Nyanställning av personal vid harmoniseringsbyrån

Med beaktande av:

- Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller), med säte i Alicante, tillämpar inte uttagningsprov vid nyanställning av personal.

- När nya tjänster annonseras kallas inte sökande med erforderliga meriter till en anställningsintervju.

- En meritförteckning var den enda dokumentation som krävdes vid senaste anställningstillfället för personal till kategori A, hänvisningskod 00/24/A/CHR, sista anmälningsdag den 5 oktober 2000.

- I april 2001 mottog en sökande avslag på sin kandidatur utan någon som helst förklaring.

Med tanke på ovanstående, hur tänker kommissionen gå tillväga för att säkra att urvalskriterierna vid anställning av personal till harmoniseringsbyrån redovisas öppet, och att avslag motiveras på godtagbart vis?

Avser kommissionen förklara vilka urvalskriterier som används - och använts sedan starten - vid nyanställning av personal?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(23 juli 2001)

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden tillämpar tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. Byrån åtnjuter emellertid en hög grad av administrativt oberoende även i sin rekryteringspolicy.

Enligt instrumentet som upprättar byrån - gemenskapens varumärkesförordning - begränsas kommissionens roll till att kontrollera att ordförandens och budgetkommitténs beslut, som inte kan överklagas, är lagenliga. Frågor om personalrekrytering kan överklagas till förstainstansrätten. Kommissionen har ingen rösträtt i styrelsen för byrån.

Utan ytterligare detaljinformation har kommissionen ingen möjlighet att kommentera rapporterna som parlamentsledamoten omnämner. Emellertid har byrån informerat kommissionen om att den felaktigt sände ut brev om avslag till sökande, vid det tillfälle som det hänvisas till i frågan, utan att bifoga den vanliga motiveringen till avslag som var att andra, mer lämpliga, sökande hade valts ut bland inkomna ansökningar.

Tidigare har byrån valt att använda interna uttagningsprov vid rekrytering av tjänstemän. Kommissionen har emellertid hört att förfaranden för externa uttagningsprov för närvarande är under övervägande.

Det är bäst att begära ytterligare information om byråns urvalsförfaranden direkt från byrån.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0573/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Överträdelse av gemenskapslagstiftningen avseende bilar som tillhör personer som flyttar till, eller som bor tillfälligt i Grekland

Genom att ta ut en orimligt hög registreringsavgift, bryter Grekland mot gemenskapen direktiv avseende bilar som tillhör EU-medborgare som flyttar till ett annat land. Grekland bryter även mot gemenskapens direktiv i fråga om bilar som tillhör EU-medborgare, som tillfälligt uppehåller sig i landet, eftersom det bland annat inte rättar sig efter proportionalitetsprincipen för påföljder genom att de kräver överdrivet höga böter av de medborgare som vistas tillfälligt i landet, och som äger en bil för privat bruk. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att säkerställa att Grekland efterlever gemenskapslagstiftningen?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(9 april 2001)

Kommissionen hyser samma uppfattning som frågeställaren när det gäller europeiska medborgares införsel till Grekland, i samband med byte av den normala hemvisten, av fordon från en annan medlemsstat. De grekiska myndigheternas uttag av avgifter som i betydande mån överstiger den ungefärliga kostnaden för deras tjänster i samband med registreringen av fordonen i fråga är inte förenligt med gemenskapsrätten, närmare bestämt med rådets direktiv 83/183/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielse på permanent införsel från en medlemsstat av personlig egendom(1). Kommissionen har inlett förfarandet enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget mot Grekland med åberopande av att dessa bestämmelser överträtts.

Kommissionen delar också frågeställarens synpunkt när det gäller tillfälligt utnyttjande i Grekland av fordon registrerade i en annan medlemsstat. Som en följd av framställningar till parlamentet och klagomål från europeiska medborgare, där man påtalar en rad åtgärder som de grekiska myndigheterna tillämpar och som inskränker friheten att i Grekland utnyttja fordon registrerade i en annan medlemsstat, har kommissionen redan avgivit ett motiverat yttrande till Grekland (den andra formella fasen av överträdelseförfarandet enligt artikel 226 i EG-fördraget). Kränkningen av principen om påföljder i proportion till överträdelsen ingår också bland de klagomål som framförs i det ovan nämnda motiverade yttrandet.

Kommissionen kommer att fullfölja de båda förfarandena i enlighet med EG-fördragets bestämmelser.

(1) EGT L 105, 23.4.1983.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0426/01

från Robert Goebbels (PSE) till kommissionen

(16 februari 2001)

Ämne: Svar på frågor om förberedelserna inför euron

Varför envisas kommissionen med att inte besvara skriftliga frågor som ställs av en ledamot?

I sitt svar på fråga E-3898/00(1) yrar kommissionen om nödvändigheten av att 2002 så långt som möjligt förkorta perioden för dubbelt omlopp av mynt och sedlar med motiveringen att det att man förser allmänheten i förväg med sedlar konkret skulle kunna ha som effekt att denna period förlängs.

Å ena sidan är det svårt att se faran med det att sedlar i euro förekommer före det politiska datumet den 1 januari 2002, å andra sidan förblir den verkliga frågan obesvarad: eftersom det inte är möjligt att erhålla sedlar på 5 och 10 euro från sedelautomater, kommer detaljhandeln att stå inför problemet med sedlar på höga belopp och det föreligger risk för att den inte kan ge växelpengar i sedlar på 5 och 10 euro, vilket oundvikligen förlänger perioden för dubbelt omlopp.

Anser inte kommissionen under dessa omständigheter att det vore klokt att i förväg förse allmänheten vilket kommer att ske beträffande mynt med sedlar på 5 och 10 euro veckan före övergången till euron? Skulle det innebära världens undergång om några sedlar användes före det lagliga datumet för utsläppande?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(3 april 2001)

I samband med införandet av sedlar och mynt i euro det sista steget i övergången till den gemensamma valutan är det mycket viktigt att minimera risken för förvirring hos allmänheten och problemet för detaljhandeln att hantera två valutor. Därför har länderna i euroområdet kommit överens om att begränsa perioden med två valutor i omlopp 2002 så mycket som möjligt.

Att i förväg distribuera sedlar till allmänheten skulle kunna förlänga perioden med två valutor och därigenom motverka syftet med att den förkortades. Dessutom skulle det finnas risk för att sedlar kommer i omlopp för tidigt.

Finansministrarna och kommissionen delar därför Europeiska centralbankens uppfattning att det är lämpligt att undvika förhandsdistribution av sedlar till allmänheten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0783/01

från Brian Crowley (UEN) till kommissionen

(7 mars 2001)

Ämne: Övergång till internationell konsumtion av rättigheter knutna till varumärken

Som kommissionen vet har Europaparlamentet uttryckt sitt stöd för fullföljandet av arbetet med frågan om konsumtion av rättigheter knutna till varumärken. Många medlemsstater har också uppmanat kommissionen att fortsätta arbetet med denna fråga i tron att det nuvarande systemet med gemenskapskonsumtion av rättigheter ger företag möjlighet att kräva högre priser av européer än av andra. Är kommissionen också av den åsikten att införandet av internationell konsumtion av rättigheter skulle vara en fördel för konsumenterna genom att det skulle medföra lägre priser, till exempel inom så viktiga konsumtionssektorer som kläder, skor och sportartiklar, och att det skulle vara förenligt med den växande globaliseringen av handeln och utökningen av den elektroniska handeln? Kommer kommissionen därför att se över sitt beslut att inte föreslå en ändring av systemet för varumärken?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 april 2001)

Först och främst skulle kommissionen vilja be frågeställaren att uppmärksamma att man för närvarande diskuterar denna fråga med parlamentet. Kommissionen skulle också vilja informera parlamentsledamoten om att kommissionen den 24 maj 2000 beslutade(1) att den inte skulle föreslå ändringar i konsumtionsreglerna för närvarande. Kommissionen ansåg i synnerhet att det nuvarande systemet med gemenskapskonsumtion av rättigheter medför en rimlig jämvikt mellan konsumenterna och varumärkesinnehavarna. Dessutom bedömdes det som osannolikt att priserna för konsumenterna skulle sjunka påtagligt om man införde internationell konsumtion av varumärkesrätten.

Innan kommissionen drog denna slutsats beställde den en undersökning över de ekonomiska effekterna av en eventuell förändring av konsumtionsreglerna för varumärken. Denna studie, som utfördes av NERA-institutet (National Economic Research Associates) i London, visade att priserna med internationell konsumtion förmodligen inte skulle skilja sig särskilt mycket från de som för närvarande gäller.

Kommissionens förhållningssätt stöddes av Ekonomiska och sociala kommittén som den 24 januari 2001 enhälligt antog ett yttrande där den uttalar sitt stöd för kommissionens förslag.

(1) PR BIO/00/110.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0434/01

från Heidi Hautala (Verts/ALE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Nicefördraget och förändringarna av artikel 133 angående immateriella rättigheter och handel med tjänster

De nya bestämmelserna i artikel 133.5 innebär att de aspekter som rör handeln med immateriella rättigheter och handeln med tjänster (med förbehåll för uppräknade undantag) kommer att omfattas av gemenskapens behörighet för den gemensamma handelspolitiken. Artikel 133.7 innehåller emellertid ytterligare bestämmelser som inskränker omfattningen av den här behörigheten när det gäller internationella förhandlingar och avtal om immateriella rättighetsfrågor som inte omfattas av 133.5.

Enligt de nuvarande bestämmelserna i artikel 133.5 skall Europaparlamentet höras speciellt om de föreslagna ändringarna av artikel 133 i fördraget.

Kan rådet därför ange: Om det finns något definitivt avtal mellan medlemsstaterna och kommissionen om exakt vilka aspekter av immateriella rättigheter som rör handel och vilka som inte gör det och, om det finns något sådant avtal, kommer det att gå med på att offentliggöra det? Om det inte finns något avtal, hur och när kommer dessa aspekter att definieras? Kommer de medlemsstater som undertecknat TRIPS-avtalet att som en följd av dessa nya bestämmelser fortsätta delta direkt och individuellt i de pågående och framtida förhandlingarna om immateriella rättighetsfrågor på WTO-nivå och kommer nationellt samtycke att vara nödvändigt för att ingå sådana avtal?

Svar

(14 maj 2001)

1. Den ärade parlamentsledamotens frågor gäller tolkningen av bestämmelserna i artikel 133 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som de godkändes vid regeringskonferensen i Nice och så som de kommer att tillämpas efter det att de femton medlemsstaterna har ratificerat Nicefördraget och detta har trätt i kraft. Det är inte rådets sak att uttala sig om denna tolkning.

2. Europaparlamentet skulle höras om kommissionen förelade rådet ett förslag grundat på den nuvarande artikel 133.5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Rådet har inte fått sig förelagt något sådant förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0050/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(22 januari 2001)

Ämne: Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och initiativet NMD

Förenta staternas president George W. Bush är en uttalad förespråkare för den så kallade antirobotskölden (National Missile Defense).

Antirobotskölden är avsedd att skydda Förenta staterna mot ett raketanfall. Projektet innebär dock snarare ett hot mot säkerheten på den europeiska kontinenten. Den ryska regeringen påpekar att projektet NMD är oförenligt med antirobotfördraget av 1972. Den brittiske utrikesministern Robin Cook befarar en ny kapprustning.

Om den amerikanska regeringen vill omsätta planerna på en antirobotsköld i praktiken måste den få stöd av den brittiska regeringen. En del av skölden måste nämligen förläggas till North Yorkshire.

1. Vad anser kommissionen om antirobotskölden (National Missile Defense)?

2. Anser kommissionen att antirobotskölden (National Missile Defense) är förenlig med antirobotfördraget av 1972? Om så är fallet: vilka argument vill kommissionen förebära för att hävda att antirobotskölden (National Missile Defense) är förenlig med antirobotfördraget av 1972?

3. Delar kommissionen den brittiske utrikesministern Robin Cooks farhågor för en ny kapprustning om Förenta staterna utvecklar antirobotskölden? Om inte: vilka argument vill kommissionen förebära för att avvisa den brittiske utrikesministern Robin Cooks ståndpunkt?

4. Med beaktande av kommissionens svar på frågorna 1, 2 och 3: är kommissionen för eller emot att en del av antirobotskölden förläggs till North Yorkshire?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(30 mars 2001)

Detta är en försvarsfråga som ligger utanför gemenskapens behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0805/01

från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Turkisk ekonomi i kris

Kollapsen på den turkiska penningmarknaden har gett sig till känna i allvarliga konsekvenser för landets valutareserv, genom börsras, inflation och räntor som skjutit i höjden. Trots Internationella valutafondens försök nyligen att rädda den turkiska ekonomin genom att bevilja ett lån på 11,4 miljarder dollar, har de djupast bakomliggande orsakerna till krisen ändå visat sig. De har att göra med en rad problem i Turkiet som Europeiska rådet mycket väl känner till: det statliga ingripandet är överdrivet stort, bankerna är tungt skuldbelastade, det förekommer penningtvätt, politiska och militära kretsar ingriper i landets ekonomiska liv, man saknar demokratiska institutioner o.s.v.

Kommer kommissionen att godta ytterligare förseningar när det gäller Turkiets modernisering med valutakrisen som motivering?

Kommer kommissionen att låta sig nöjas med de lösningar som Internationella valutafonden har påbjudit eller kommer kommissionen att ingripa och följa USA:s exempel?

Hur kommer kommissionen att reagera ifall Turkiet eventuellt förvandlas till ett nytt Ryssland i bankrutt? Ryssland tärde ju hårt på EU:s ekonomi 1998.

Vad föreslår kommissionen att man skall göra för att tackla krisen, eftersom det partnerskapsavtal som nyligen ingicks mellan EU och Turkiet inte anger någon särskild politik för situationer som denna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(4 maj 2001)

Turkiets ekonomiska och finansiella kris borde inte inverka negativt på landets moderniseringsprogram. Tvärtom borde den leda till att reformerna inom den ekonomiska sektorn påskyndas, såsom anges i ramavtalet mellan Turkiet och Internationella valutafonden (IMF).

Vid rådets möte i Stockholm den 23 mars 2001 uttryckte gemenskapen sitt stöd för detta program, som utarbetats i samförstånd med IMF.

Såvitt kommissionen känner till ger Förenta staterna inget bilateralt bistånd till Turkiet, utan endast multilateralt bistånd genom IMF.

Kommissionen anser att det bästa sättet att få Turkiet att förstärka sina ansträngningar för att övervinna den aktuella krisen är att gå vidare med genomförandet av strategin inför Turkiets anslutning.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1157/01

från Francesco Speroni (TDI) till kommissionen

(3 april 2001)

Ämne: Skyddad ursprungsbeteckning tillsatser och konserveringsmedel vid ostframställning

Med beaktande av att:

- Framställningsstandarden för den ursprungsskyddade osten Grana Padano tillåter inte några konserveringsmedel, och särskilt inte tillsatsen E 1105 (lysozym).

- Direktiven 94/34/EG(1), 94/35/EG(2), 94/36/EG(3), 95/2/EG(4) och 95/31/EG(5) har i Italien genomförts genom ministerdekret nr 209/1996 om livsmedelstillsatser. I punkt 2 d i detta dekret anges att tillsatser får användas förutsatt att de inte används för att dölja defekta råvaror eller oönskade processer och metoder (inbegripet bristande hygien).

- Konserveringsmedlet E 1105 (lysozym) används vid framställningen av osten Grana Padano, så att man skall kunna använda mjölk som inte uppfyller hygienkraven i bilaga A kapitel IV i direktiv 92/46/EEG(6).

- Italiens hälsovårdsminister uppgav i en skrivelse av den 18 juni 1999 till kommissionens GD XXIV att nästan all mjölk i Italien som inte uppfyller hygienkraven används till framställningen av ostarna Grana Padano och Parmigiano Reggiano, som båda har skyddade ursprungsbeteckningar.

- Det enda organ som auktoriserats av italienska staten för certifiering av Grana Padano, CSQA, tillåter i sitt kontrollprogram tillsats av konsveringsmedlet lysozym, trots att det inte är tillåtet enligt framställningsstandarden.

Kan kommissionen svara på följande:

- Är det verkligen tillåtet att tillsätta konserveringsmedlet E 1105, trots att det inte uttryckligen föreskrivs i framställningsstandarden för Grana padano? Eller har kommissionen eventuellt beviljat särskilda undantag?

- Är inte användningen av lysozym att betrakta som veritabelt fiffel i syfte att kunna tillverka Grana Padano med mjölk som inte uppfyller kraven i direktiv 92/46/EEG?

- Anser kommissionen att lysozym är helt ofarligt för konsumenternas hälsa?

(1) EGT L 237, 10.9.1994, s. 1.

(2) EGT L 237, 10.9.1994, s. 3.

(3) EGT L 237, 10.9.1994, s. 13.

(4) EGT L 61, 18.3.1995, s. 1.

(5) EGT L 178, 28.7.1995, s. 1.

(6) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(25 april 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.