ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1062/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till rådet

(17 april 2002)

Ämne: Säte för EU:s organ

I alla EU:s fördragstexter finns en tydlig hänvisning till gemenskapsorganens säten. En diskussion på temat äger rum under de regeringskonferenser som föregår respektive fördrag, och besluten införlivas i de nya fördragstexterna. Det är allmänt känt att målet för den konferens som inleddes i Bryssel den 28 februari 2002 är att lägga grunden för en översyn av gemenskapsorganens funktionssätt och för utvidgningen till de nya medlemsländerna.

Hur ser rådet på diskussionen inom ramen för konferensen om möjligheten att flytta vissa av unionens organ till andra städer än Bryssel och Luxemburg, mer bestämt till några av unionens historiskt mest betydelsefulla huvudstäder, såsom Rom, Berlin, Paris och Aten? Skulle det vara möjligt att föra en sådan diskussion inom ramen för konferensen och att fatta beslut om att flytta sätet för några av unionens viktigaste organ?

Svar

(5 november 2002)

Enligt artikel 289 i EG-fördraget skall säte för institutionerna fastställas av medlemsstaternas regeringar i samförstånd. Detta säte har fastställts av Protokollet om lokalisering av säten för Europeiska gemenskapernas institutioner och vissa av deras organ och enheter, som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och till fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen.

Denna fråga behandlas inte i Laeken-förklaringen om Europeiska unionens framtid.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1876/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Gambia

Beträffande Gambia: Kan kommissionen upprätta en förteckning över de projekt som godkänts för finansiering genom Europeiska unionens budget för 2001 samt uppge totalbeloppet för detta års investeringar?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1869/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Etiopien

Beträffande Etiopien: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000? Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0815/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(25 mars 2002)

Ämne: Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Hur långt har man kommit i frågan om var Europeiska sjösäkerhetsbyrån skall ligga? Har Galicien lämnat in en ansökan? Vilken ansökan stöder ordförandelandet Spanien?

Svar

(16-19 december 2002)

Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå som föreslogs av kommissionen i slutet av 2000 inom ramen för det andra Erikapaketet, antogs i juni 2002(1) och offentliggjordes i Officiella tidningen den 5 augusti 2002. Förordningen trädde i kraft tjugo dagar därefter.

Förordningen innehåller inga bestämmelser om var byrån skall ha sitt säte. Beslut har ännu inte fattats om lokalisering av byråns säte. I förekommande fall åligger det den spanska regeringen och övriga intresserade medlemsstater att officiellt lägga fram en kandidatur.

I alla händelser föreskriver artikel 23 i förordningen att byrån skall vara verksam senast tolv månader efter det att förordningen trätt i kraft, dvs. senast den 28 augusti 2003. Det åligger således gemenskapens institutioner och i synnerhet kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att byrån skall kunna inleda sin verksamhet inom den i förordningen föreskrivna tidsfristen, även om det definitiva beslutet om lokalisering av byråns säte ännu inte fattats.

(1) Dok. PE-CONS 3637/02.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2556/02

från Toine Manders (ELDR) till kommissionen

(13 september 2002)

Ämne: Utländska studenter i Förenade kungariket

Erfarenheten visar att nya brittiska lagar och bestämmelser på undervisningsområdet(1) kan få mycket negativa följder både för undervisningsinstitutioner och utländska studenter och deras förmedlare.

Det nya lagstiftningspaketet innehåller bestämmelser som innebär att brittiska colleges och universitet drabbas av ett stopp i den offentliga finansieringen av (utländska) studenter som skrivs in via (utländska) rådgivnings- och förmedlingsbyråer. Denna finansiering gällde t.o.m. förra året, och den gör det fortfarande för EU-studenter som skriver in sig direkt. P.g.a. detta måste brittiska colleges och universitet ta ut en mycket högre avgift för anmälningar via rådgivnings- och förmedlingsbyråer, vilket gör det oattraktivt för blivande studenter att skriva in sig via denna kanal. I mina ögon är denna lagstiftning diskriminerande gentemot EU-medborgare som vill studera i Förenade kungariket, och som vid sitt val av olika skäl är starkt beroende av förmedlare. Dessutom anser jag att det beskrivna handlingssättet strider mot artikel 149 i EG-fördraget som säger att gemenskapen skall bidra till utveckling av undervisningen genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna.

1. Känner kommissionen till de nya brittiska lagarna och bestämmelserna som beskrivits ovan?

2. Anser kommissionen att de nämnda följderna av dessa lagar och bestämmelser strider mot artikel 149 i EG-fördraget och principen om icke-diskriminering?

3. Tänker kommissionen vidta åtgärder p.g.a. den beskrivna situationen för att få bort de brittiska lagarnas och bestämmelsernas diskriminerande karaktär, och därvid ta hänsyn till den höga prioritet som EU har givit utbildningen i Lissabonprocessen?

(1) Den aktuella lagstiftningen återfinns i Guidance on Further Education Funding, Eligibility and Rates 2001/2002, från The Further Educational Funding Council, för The Learning and Skills Council's räkning.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(23 oktober 2002)

1. Kommissionen känner till den nya brittiska lagstiftningen.

2. Enligt tillgänglig information är det i huvudsak utländska studenter från tredje land som skrivs in via konsult- och förmedlingsbyråer.

Alla europeiska studenter kan vända sig direkt till brittiska universitet.

Kommissionen har i dagens läge inga belägg för att de aktuella åtgärderna skulle medföra diskriminering och anser inte att de brittiska bestämmelserna strider mot principerna i artikel 149 i EG-fördraget på sådant sätt att det skulle kunna hämma utvecklingen av utbildningssamarbetet mellan medlemsstaterna. Det vore bra om parlamentsledamoten kunde ge exempel på att europeiska medborgare utsatts för diskriminerande behandling till följd av den nya bestämmelsen.

3. Kommissionen har ingen anledning att agera i detta skede.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1555/02

från Bob van den Bos (ELDR) till rådet

(3 juni 2002)

Ämne: EU:s bistånd till Palestina

Enligt den israeliska regeringen lär den palestinska myndigheten ha missbrukat biståndsmedel från EU för finansiering av terrorism. I den nederländska dagstidningen NRC Handelsblad rapporterades det den 8 maj 2002 rentav att Europeiska unionen sedan ett år tillbaka känt till att sådant missbruk förekom från den palestinska myndighetens sida. Kommissionsledamoten Patten skall ha konstaterat att övervakningen av hur EU-medlen användes inte var tillfredsställande samt kontaktat Internationella valutafonden för att få garantier för en bättre tillsyn.

Har rådet yrkat på att Patten skall koppla in Internationella valutafonden på fallet? Om inte: varför inte?

I vilken mån har rådet under det gångna året i sina relationer med den palestinska myndigheten och den israeliska regeringen låtit sig styras av rapporterna om eventuella missbruk? Hur tungt vägande har dessa beskyllningar varit för EU:s Mellanösternpolitik?

Är rådet berett att skärpa övervakningen av hur biståndet från medlemsstaterna används? Om inte: varför inte? Om så är fallet: hur då?

Vad tänker rådet göra för att förhindra att anslagen eventuellt missbrukas av den palestinska myndigheten för ändamål som har med terrorism och korruption att göra?

I händelse av att det kunnat påvisas att missbruk förekommit till förmån för terrorism och korruption, överväger rådet då att vidta åtgärder? Vilka åtgärder skulle i så fall bli aktuella?

I vilket hänseende kommer de reformer som inletts inom den palestinska myndigheten också att innefatta en reform av finanspolitiken och övervakningen av denna? Tänker rådet framställa yrkanden på en sådan reform till den palestinska myndigheten?

Svar

(5 november 2002)

Rådet känner i likhet med den ärade parlamentsledamoten till flera uttalanden och rapporter i media om missbruket av EU:s bistånd till den palestinska myndigheten men kommenterar aldrig offentliga uttalanden eller rapporter i media. Eftersom dessa påståenden är så allvarliga och kan hota EU:s trovärdighet har rådet ändå i detta specifika fall tagit kontakt med kommissionsledamot Chris Patten, så även vid rådets mötet (allmänna frågor) den 17 juni 2002 i Luxemburg. Det finns enligt kommissionen hittills inga tecken på missbruk. EU fortsätter liksom tidigare med sina påtryckningar hos den palestinska myndigheten

om förbättrad intern ekonomisk förvaltning och kontroll. Kommissionen har krävt övervakning av IMF. Rådet tror att detta är viktiga signaler som måste skickas till palestinierna även i fortsättningen. Dessa frågor måste för övrigt lösas vid en eventuell reformering av den palestinska myndigheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1853/02

från Antonio Tajani (PPE-DE) till rådet

(28 juni 2002)

Ämne: Telecom Italias köp av Telekom Serbien

Känner rådet till att det i FN:s undersökningshandlingar om Slobodan Milosevics gömda tillgångar, överlämnade till krigsförbrytardomstolen i Haag, framkommer att ungefär 500 miljoner EUR överförts från Italien till ett off-shore-bolag på Cypern?

Vet rådet att FN:s utredare anser att dessa överföringar är en del av betalningen för den andel av Telekom Serbien (29 procent) som köpts av Telecom Italia?

Har rådet nya uppgifter som kan vara till nytta för utredningarna vars syfte är att avslöja de ekonomiska källor som har bidragit till att bygga upp den hemliga förmögenhet Milosevic anses besitta?

Vilka åtgärder ämnar rådet sätta in för att hjälpa till att bringa klarhet i dessa frågor?

Svar

(16-19 december 2002)

Rådet har inte kännedom om de uppgifter som den ärade parlamentsledamoten lämnar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2700/02

från Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2002)

Ämne: Ansökningar om tilläggsförmåner från den nationella franska solidaritetsfonden

Den 21 februari 2002 ställdes fråga H-0124/02(1), som besvarades den 12 mars 2002. I det tredje stycket i svaret sades det att kommissionen skulle informera undertecknad så snart den fått vederbörlig information från de franska myndigheterna.

Det har nu gått sex månader, och det verkar vara motiverat att upprepa frågan, nu med följande tillägg:

- Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit?

- Har det kommit något svar från de franska myndigheterna som tyder på att man omedelbart har för avsikt att höra av sig till de sökande?

(1) Skriftligt svar av den 12.3.2002.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(30 oktober 2002)

Som kommissionen svarade på parlamentsledamotens muntliga fråga H-124/02 under frågestunden vid parlamentets möte i mars 2002, har den tagit kontakt med de franska myndigheterna för att få reda på varför ansökningar från spanska medborgare om förmåner från Nationella franska solidaritetsfonden inte har behandlats

Det framkommer av de kontakter som tagits med de franska myndigheterna att många ansökningar har avskrivits på grund av att inga svar inkommit på de förfrågningar om kompletterande upplysningar som sänts av de franska myndigheterna. Eftersom det förfarande som de franska myndigheterna tillämpar dock gör det möjligt att återuppta ärendet i händelse av att den berörda personen visar intresse, har de franska myndigheterna uppmanat det spanska institutet för invandring och sociala förmåner att sända en förteckning över de sökande som ännu inte fått något svar.

Det spanska institutet har nyligen sänt denna förteckning till de franska myndigheterna. Ansökningarna behandlas för närvarande av de behöriga socialförsäkringskassorna. Eftersom antalet ärenden som skickats över kräver en viss handläggningstid, räknar de franska myndigheterna att de ska kunna meddela de första resultaten till det spanska ministeriet först i december 2002.

Kommissionen står även fortsättningsvis i kontakt med de nationella myndigheterna för att se till att man kommer fram till en lösning som är tillfredsställande för alla berörda parter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2155/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Marshallöarna

Kan kommissionen redogöra för vilka projekt på Marshallöarna som godkänts för finansiering med medel ur Europeiska unionens budget under 2001, samt uppge totalbeloppet för investeringarna under detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2505/02

från W.G. van Velzen (PPE-DE) till kommissionen

(3 september 2002)

Ämne: Läget med Cyber Security Task Force (arbetsgruppen för IT-säkerhet) som skall inrättas

Hur är läget med Cyber Security Task Force (arbetsgruppen för IT-säkerhet) som skall inrättas?

Kan kommissionen bekräfta att ett nytt initiativ har tagits för att inrätta en sådan arbetsgrupp och om så är fallet, kan kommissionen lämna närmare information om hur och varför så sker?

Vilka förbindelser och samband finns mellan denna nya arbetsgrupp och den instans som redan tidigare gått under namnet Cyber Security Task Force?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(11 oktober 2002)

Kommissionen vill tacka ledamoten för visat intresse för gemenskapens akativiteter när det gäller IT-säkerhet (Cyber Security) på europeisk nivå.

I sitt meddelande Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi(1), föreslog kommissionen att man skall undersöka hur man bäst samlar in och analyserar data på EU-nivå för att kunna vidta åtgärder för att hantera befintliga och kommande säkerhetsrisker. Hur en eventuell struktur skall organiseras har diskuterats med alla berörda aktörer. Den nuvarande diskussionen verkar stödja kommissionens uppfattning om behovet av att stärka samordningen av nät- och informationssäkerhetsfrågor på europeisk nivå.

Förutom samordningsverksamhet kan en sådan struktur även spela en roll när det gäller ökad medvetenhet, för att stimulera samarbetet mellan alla berörda gemenskapsaktörer och aktörer utanför gemenskapen, samt för att utveckla metoder och idéer inom detta område.

Efter kommissionens meddelande antog rådet den 28 januari 2002 en resolution om nät- och informationssäkerhet(2), i vilket behovet av att samråda med medlemsstaterna och den privata sektorn för att lämna förslag till inrättandet av en specialgrupp för IT-säkerhet som baseras på nationella insatser för att stärka nät- och informationssäkerheten samt för att förbättra medlemsstaternas förmåga (både enskilt och kollektivt) att ta itu med större problem i samband med nät- och informationssäkerhet återigen anges.

Kommissionen välkomnar att parlamentet kommer att anta sin ståndpunkt under de följande veckorna på grundval av ovannämnda meddelande från kommissionen.

Enligt kommissionens uppgifter finns det för närvarande inget nytt europeiskt initiativ för liknande aktiviteter inom detta område, men i det förfarandearbete som utvecklas tas det hänsyn till parlamentets kommentarer.

Kommissionens avsikt är i slutet av oktober 2002 lägga fram ett förslag som tar hänsyn till ovannämnda faktorer och som ligger i linje med de mål som anges i handlingsplanen eEurope 2005, för att säkerställa att denna struktur baseras på tillräcklig rättssäkerhet.

(1) KOM(2001) 298 slutlig.

(2) EGT C 43, 16.2.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2093/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet

(16 juli 2002)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Algeriet

Dagen före EU-trojkans besök i Algeriet efterlyste Amnesty Internationals platschef i Bryssel Dick Oosting, i en skrivelse till EU:s höga tjänstemän Javier Solana, Josep Pique och Chris Patten, större öppenhet i den dialog som förs med länder som till exempel Algeriet, där allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat mord, tortyr och hemliga tillfångataganden av människor, fortsättningsvis förekommer. Skrivelsen innehåller konkreta frågor till EU-tjänstemännen om de mänskliga rättigheterna i Algeriet, frågor som dessa bör ta upp tillsammans med sina algeriska samtalsparter. Anser rådet, efter att ha diskuterat frågor i anslutning till de mänskliga rättigheterna, att svaren som de algeriska myndigheterna gav rådet är att betrakta som tillfredsställande?

Svar

(16-19 december 2002)

Rådet följer mycket uppmärksamt de frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna i Algeriet. I detta sammanhang och vid de möten för regelbunden politisk dialog som förts med landet sedan 1997 har rådet vid flera tillfällen meddelat att det är oroat över rapporterna om godtyckliga frihetsberövanden, utomrättsliga anhållanden, användning av tortyr och vad som händer försvunna personer. Det uppmanar Algeriet, vilket också skedde i det brev som den ärade parlamentsledamoten syftar på, att samarbeta med mekanismerna inom FN och icke-statliga organisationer på detta område och begär att landet skall lämna upplysningar om vad som hänt flera försvunna personer. En förteckning över några försvunna personer har därför överlämnats till de algeriska myndigheterna.

De algeriska myndigheterna har i en verbalnot från mars 2000 svarat beträffande vissa särskilda fall. Svaret ansågs inte tillfredsställande och rådet har på nytt lagt fram dessa fall (till vilka andra har lagts till) vid mötena i den politiska dialogen. Algeriet förnekar inte möjligheten av att vissa element i säkerhetsstyrkorna har begått avvikelser men hävdar att man bedriver utredningar angående detta och att man redan har behandlat mer än 4 000 fall av försvunna personer, varav största delen har avslutats. Algeriet hävdar att man inleder förundersökningar för varje fall. Vid ett möte i december 2001 konstaterade utrikesminister Belkhadem att utredningarna hade visat att dessa personer hade dött, emigrerat till utlandet eller kanske anslutit sig till terroristerna, eftersom deras uppehållsort fortfarande var okänd. EU anser inte detta svar tillfredsställande och kommer att fortsätta att ta upp fallen med försvunna personer, samtidigt som man ställer starka krav på att alla avvikelser och allt missbruk skall undvikas samt att inte heller kampen mot terrorism berättigar kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Så länge respekten för de mänskliga rättigheterna utgör ett problem i Algeriet kommer frågor som rör detta område att stå på dagordningen för den politiska dialogen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2083/02

från María Izquierdo Rojo (PSE) till rådet

(12 juli 2002)

Ämne: Utdragna förseningar i samband med adoptionen av barn i Andhra Pradesh (Indien)

I den indiska delstaten Andhra Pradesh pågår ett adoptionsförfarande som omfattar 15 spanska familjer (samt ett antal amerikanska, tyska, italienska, nederländska och belgiska familjer). Förfarandet har stöd i rapporter utarbetade av Unicef som fördömer den osäkra psykiska och fysiska situationen för de barn som omfattas av adoptionerna.

Förhoppningsvis kommer välfärdsministeriet i Andhra Pradesh, som är ansvarigt för adoptionerna, att vilja samarbeta. Den spanska och indiska lagstiftningen rörande internationella adoptioner har följts. Hänsyn måste i det här fallet även tas till att Indien befinner sig i en sorts förstadium till krig med sin granne Pakistan. Finns det någon möjlighet att EU skulle kunna ta upp frågan med den indiske premiärministern, och i förekommande fall med premiärministern i Andhra Pradesh, för att underlätta detta adoptionsförfarande?

Svar

(11 november 2002)

Rådet anser det inte lämpligt att blanda sig i den pågående adoptionsprocessen.