ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 196 , 22/06/1998 s. 0076



SKRIFTLIG FRÅGA E-4096/97 från Peter Truscott (PSE) till kommissionen (16 januari 1998) Ämne: Stöd till Hertfordshire genom MEDIA II och tvillingstadsprogram 1994-1997 Vill kommissionen vara vänlig att informera mig om storleken på det stöd som Hertfordshire har fått genom Media II och programmet för tvillingstäder under 1994, 1995, 1996 och 1997? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (13 mars 1998) Programmet Media II startade den 1 januari 1996 och innan dess beviljades inget stöd. År 1996 fick inget företag med säte i Hertfordshire stöd från Media-programmet. År 1997 fick företaget Arrow Film Distributors Ltd i Radlett 25 000 ecu i stöd. Hertfordshire har fått kommissionens stöd till vänorter inom Europeiska gemenskapen enligt budgetrubrik A3021 med 5 898 ecu år 1994, 5 427 ecu år 1995, 14 201 ecu år 1996 och med 11 036 ecu år 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4045/97 från Raimo Ilaskivi (PPE), Marjo Matikainen-Kallström (PPE) och Jyrki Otila (PPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Ehec-bakterien och slaktning av nötkreatur

Ehec-bakterien har konstaterats hos nötkreatur i Finland. Detta har lett till att man måste slakta kreatur för att förhindra att sjukdomen sprids. Det är verkligen motiverat med slaktning, eftersom människor har omkommit och en del lider av blödande mag- och tarmsymptom.

Hur ämnar kommissionen säkerställa att s.k. infekterat kött inte används som föda för människor och djur? Slaktningen leder till enorma ekonomiska förluster för jordbrukarna; hur ämnar kommissionen ersätta dessa förluster?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (9 februari 1998)

Produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (¨direktivet om färskt kött¨), som konsoliderats genom direktiv 91/496/EEG om fastställande av regler om hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG and 90/675/EEG ((EGT L 268, 24.9.1991. )), senast ändrat genom direktiv 95/23/EG om villkoren vid produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött ((EGT L 243, 11.0.1995. )). Enligt dessa bestämmelser skall medlemsstaterna säkerställa att den officielle veterinären förklarar kött som är infekterat eller påverkat av någon sjukdom som otjänligt som livsmedel. Sådant kött kan följaktligen inte hamna i näringskedjan. Om köttet smälts ned och används som foder måste det behandlas på ett sätt som omöjliggör spridning av infektioner eller sjukdomar.

Villkoren för en eventuell medfinansiering med gemenskapsmedel omfattas av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet ((EGT L 224, 18.8.1990. )), den s.k. ¨veterinärfonden¨.

För det första kan med stöd av artiklarna 29, 32 och 33 avdelning III, kapitel 2 i beslut 90/424/EEG gemenskapsstöd beviljas inom ramen för en nationell plan som syftar till att säkerställa kontrollen av zoonoser. Hittills har ingen plan som omfattar Echec-bakterien godkänts.

För det andra kan enligt artikel 4.3 i beslut 90/424/EEG brådskande åtgärder vidtas vid utbrott av en zoonos som avses i rådets direktiv 92/117/EEG av den 17 december 1992 om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och förgiftningar ((EGT L 62, 15.3.1993. )), under förutsättning att sjukdomen innebär en omedelbar risk för folkhälsan. För närvarande har ingen finansiering beviljats på dessa grunder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4175/97 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Sammanhållningspolitik och kultur

Kan kommissionen informera om de pilotprojekt på kulturområdet som samfinansierats under programplaneringsperioden 1989 -1993 samt under innevarande programplaneringsperiod (1994-1999) inom ramen för artikel 10 i ERUF-förordningen och ange vilket land och målområde varje projekt avsåg samt gemenskapens totala kostnad för genomförande och samfinansiering?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (5 mars 1998)

Pilotprojekten inom det interregionala samarbetet på kulturområdet inleddes för första gången inom ramen för programverksamheten enligt artikel 10 i förordningen om strukturfonderna ((EGT L 193, 31.7.1993. )) för perioden 1994-1999.

Den främsta orsaken till lanseringen av pilotprojekt för interregionalt samarbete på kulturområdet är att de minst gynnade områdena inom gemenskapen ofta förfogar över ett mycket viktigt kulturarv, vilket dock ibland är dåligt utnyttjat. Det skulle kunna utnyttjas bättre genom att införlivas i ett nätverk bestående av andra lokala och regionala myndigheter, i syfte att ge erfarenheter, uppnå kunskapsöverföring och ekonomisk utveckling av ett territorium med utgångspunkt i kulturarvet.

Det interregionala samarbetets pilotåtgärder på det kulturella området ligger sålunda inom ramen för sammanhållningspolitiken.

En förslagsinfordran (nr 95/C 253/11) offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i september 1995 ((EGT C 352, 29.9.1995. )). Kommissionen har därefter valt ut 32 projekt bland de 265 förslag som den mottog.

Samarbetsnäten skall omfatta partner i lokala eller regionala grupper i tre till sex olika regioner i minst tre olika medlemsstater. Antalet regioner i mål 1, 2, 5b och 6 som deltar i ett nät får inte vara i minoritet jämfört med det totala antalet deltagare. En totalsumma på 15 miljoner ecu har avsatts för denna pilotåtgärd med en högsta medfinansiering från gemenskapen på 600 000 ecu per projekt.

Samarbetsområden i de projekt som valts ut är främst tillvaratagande av kulturarvet, kunskapsöverföring i syfte att genomföra restaureringsarbeten, skapande av resrutter med utgångspunkt i kultur, eller utnyttjande av ny informationsteknik för skapande av det virtuella muséet.

Pilotprojekten för interregionalt samarbete på kulturområdet fördelar sig på följande sätt, uppdelat enligt de nätverksansvarigas geografiska ursprung:

>TABLE>

De 32 pilotprojekten för interregionalt samarbete på kulturområdet inledde sin verksamhet den 1 januari 1997 för en period på två år.

En Internetadress har skapats på kommissionens initiativ. På denna hemsida återfinns förteckningen över de 32 pilotprojekten, ämnena för samarbetet, partnerna i näten liksom viktigaste bugetposter. Denna hemsida finns på http:\\www.aeidl.be\art10\.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4077/97 från Guido Podestà (UPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Främjande av ett system med garantier för prestanda i Europeiska unionen

Som svar på mitt muntliga inlägg i plenum avseende Tappinbetänkandet om offentlig upphandling avgav Mario Monti den 21 oktober 1997 ett yttrande för kommissionen, i vilket han inte ställde sig negativ till införande av nya typer av garantier för punktligt genomförande av offentliga kontrakt, d.v.s. garantier för prestanda (sk. Performance Bond), och underströk bl.a. att de små och medelstora företagen inte får diskrimineras eller förfördelas.

Kan kommissionen uppge om och när den ämnar utföra mer ingående undersökningar i syfte att fastställa om det är lämpligt att införa dessa garantier och på vilket sätt det bör ske?

Om kommissionen inte ämnar inleda dessa undersökningar - vilka är i så fall orsakerna till detta beslut?

Om kommissionen däremot genomför de undersökningar som nämnts ovan, ämnar den i så fall utarbeta ett förslag som syftar till att införa dessa system med garantier för genomförande av offentliga kontrakt i gemenskapslagstiftningen? När förväntas detta kunna ske?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (10 mars 1998)

Kommissionen angav som svar på en fråga som parlamentsledamoten ställde i samband med en debatt om Tappin-rapporten om grönboken om offentlig upphandling ((KOM(96) 583 slutlig. )), att uppfyllelsesäkerheter kan spela stor roll för att underlätta öppnandet av marknaden för offentlig upphandling inom byggsektorn. Undersökningen om den inre marknadens inverkan och effektivitet ((KOM(96) 520 slutlig. )), som genomfördes för kommissionens räkning under 1996, visade att den offentliga upphandlingen på detta område inte har öppnats för konkurrens i någon större utsträckning. Kommissionen är övertygad om att detta huvudsakligen beror på att det inte finns någon verklig konkurrens och välkomnar därför varje åtgärd som kan leda till en ökad sådan.

Förutom kommissionens initiativ, såsom att ge mandat till Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) och Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet (Cenelec) att utveckla en kvalifikationsstandard, finns det ett stort behov av initiativ från den privata sektorn. Utvecklingen av uppfyllelsesäkerheter verkar vara ett lovande exempel på ett sådant initiativ. Kommissionen följer noga med utvecklingen av detta och liknande initiativ, men anser inte att den behöver vidta åtgärder i detta skede. Om det senare skulle visa sig att kommissionen väsentligen skulle kunna bidra till ett framgångsrikt genomförande av dessa initiativ, kommer den att fatta lämpliga beslut på grundval av den information som står den till buds då.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3937/97 från Gordon Adam (PSE) till kommissionen (12 december 1997)

Ämne: Spelarövergångar som begränsas av brittiska ishockeyförbundet och det internationella ishockeyförbundet

Det brittiska ishockeyförbundet (BIHA) som är styrande organ för sporten i Förenade kungariket och underställt det internationella ishockeyförbundet (IIHF) där det också är medlem, lägger en rad avgifter på utfärdandet av licenser för spelare från ishockeyförbund utanför Förenade kungariket, utöver de licencieringsavgifter som avkrävs Förenade kungarikets spelare.

Avgiften för spelare från andra stater i Europeiska unionen ökar beroende på i vilket land de först haft sin spelarlicens.

Brittiska ishockeyförbundet tar också ut en övergångsavgift, vars storlek är beroende av vilken avgift som tas ut av spelarens ursprungsland.

Kan dessa avgifter sägas ligga inom ramen för Romfördragets mål med tanke på att de förhindrar unga människor från andra länder i Europeiska unionen från att spela såväl amatörishockey som professionell ishockey i Förenade kungariket.

Får Bosmanfallet några konsekvenser för andra sporter utöver fotboll - och i synnerhet då ishockey?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3937/97 och E-3950/97 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen (30 januari 1998)

Mot bakgrund av informationen från parlamentsledamoten anser kommissionen att det är fråga om diskriminering i strid mot EG-fördraget, när ishockeyspelare som inte är medlemmar i det brittiska ishockeyförbundet när de rekryteras till en brittisk klubb påläggs särskilda avgifter.

Om sådana ishockeyspelare önskar spela ishockey yrkesmässigt utgör övergångs- och registreringsavgiften hinder för arbetstagarnas fria rörlighet, vilket står i strid mot artikel 48 i EG-fördraget, i enlighet med Bosmanmålet. Om antingen en familjemedlem till en arbetstagare inom EU eller en medborgare i ett EU-land som är bosatt i Förenade kungariket spelar ishockey, dock inte professionellt, kan avgiften för icke-brittiska spelare också utgöra en diskriminering mot EU-medborgare, vilket står i strid mot EG-fördraget.

Slutligen önskar kommissionen bekräfta att domen i Bosmanmålet inte bara gäller professionell fotboll utan alla professionella och semiprofessionella idrottsaktiviteter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4021/97 från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Farliga livsmedel säljs i snabbköp

Enligt undersökningar som konsumentskyddsorganisationer har gjort nyligen, men även enligt uttalanden från ansvariga statliga kontrollmyndigheter om kvaliteten på livsmedel i Grekland, framgår att försäljning av livsmedel som försämrats genom olika tillsatser, som är ruttna eller infekterade är ett direkt problem för folkhälsan. Dessa livsmedel täcker hela spektrumet, från dricksvatten och olivolja till kött, charkuteriprodukter och förpackade produkter. Problemet är omfattande på grund av att ansvaret för livsmedel är spritt på åtta olika ministerier och ungefär 50 olika instanser, samtidigt som man ännu inte inrättat någon gemensam kontrollenhet för livsmedel.

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att säkerställa att gemenskapslagstiftningen iakttas för livsmedel från Grekland, samt även vad gäller de grekiska medborgarnas rätt till god hälsa?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (19 februari 1998)

Rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989 om offentlig kontroll av livsmedel ((EGT L 186, 30.6.1989. )) innehåller krav på att medlemsstaterna skall genomföra effektiva inspektioner och kontroller av livsmedel vid de mest ändamålsenliga faserna, från produktion till distribution och handel. Begreppet ¨kontroll¨ i direktivet innebär även krav på inspektion av livsmedelsföretag samt provtagning, undersökning och analys av livsmedel för att se till att de livsmedel som levereras till de europeiska konsumenterna uppfyller kraven i nationell och europeiska livsmedelslagstiftning.

Artikel 5 i rådets direktiv 93/99/EEG om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel ((EGT L 290, 24.11.1993. )) innehåller bestämmelser om att kommissionen skall övervaka och utvärdera likvärdigheten och effektiviteten i de system för offentlig kontroll av livsmedel som drivs av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. I detta avseende gjorde kommissionen ett första besök i Grekland och i andra medlemsstater under 1996 och 1997. Besöket i Grekland visade att förbättringar av kommunikationen och samordningen mellan landets olika myndigheter skulle effektivisera hela systemet för offentlig kontroll av livsmedel. Detta påpekades för de grekiska myndigheterna i kommissionens utvärderingsrapport, där även andra frågor togs upp. Ytterligare besök i Grekland och de andra medlemsstaterna är planerade för 1998 för att göra en bedömning av utvecklingen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3894/97 från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen (11 december 1997)

Ämne: Kommissionens främjande av specialstudier

Specialstudier ingår som en mycket viktig komponent i kommissionens arbete, eftersom resultatet av dessa undersökningar, som sker på uppdrag av kommissionen, fungerar som utgångspunkt för arbetet inom olika politikområden. I många fall utformas dessa studier av sammanslutningar eller grupper som arbetar utanför gemenskapens institutioner och som väljs ut på basis av vissa bestämda urvalskriterier.

Bristen på kunskap om dessa studier kan vara orsaken till att såväl grupper som enskilda personer inte kan få tillgång till resultaten. Av denna anledning vore det önskvärt med en katalog med förteckning över de studier som utförs på uppdrag av kommissionen, där det även skulle framgå i vilken mån resultaten av studierna är tillgängliga för allmänheten.

Kan kommissionen ange vilka kriterier som tillämpas när man ger externa sammanslutningar eller personer i uppdrag att genomföra studier i konkreta frågor, vilka som kan få tillgång till resultaten och om man anser att det vore lämpligt att centralisera genomförandet, tillsynen och offentliggörandet av dessa studier till ett europeiskt institut för gemenskapsstudier?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (30 januari 1998)

Det är riktigt som parlamentsledamoten påpekar att många studier utförs av personer utanför kommissionen. Detta beror på bl.a. på att vissa speciella ämnen kräver betydande tekniska eller vetenskapliga kunskaper som inte finns inom kommissionen utan måste hämtas utifrån.

För närvarande finns ingen förteckning över de studier som kommissionen låtit utföra, men sedan september 1997 finns vissa uppgifter om sådana samlade i databasen Adam. Denna bas kan allmänheten * och inte bara européer * nå via Europa-servern och den innehåller studiernas titel, en kort sammanfattning av slutsatserna, ansvarig tjänstegren samt andra intressanta uppgifter. Basen innehåller uppgifter om studier som utförts efter 1987.

Som ett led i sin strävan mot ökad öppenhet och insyn för unionens medborgare antog kommissionen den 8 februari 1984 beslut nr 94/90 (EKSG, EEG, Euratom) om allmänhetens tillgång till kommissionens handlingar ((EGT L 46, 18.2.1994 (svensk text i specialutgåva 1994, område 16, volym 2, s. 66). )). Enligt detta beslut kan varje fysisk eller juridisk person vända sig till kommissionen för att få tillgång till dess handlingar, däribland studier som kommissionen beställt. Personen ifråga får tillgång till alla handlingar som inte omfattas av några av de undantag som föreskrivs i beslutet, t.ex. för att skydda offentliga eller privata intressen eller för att tillgodose behovet av sekretess kring kommissionens överväganden.

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen inte att det för närvarande finns något behov av att inrätta ett europeiskt institut för gemenskapsstudier.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3932/97 från Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (4 december 1997)

Ämne: Lis- och Sciça-flodernas tillrinningsområde (Portugal)/Sammanhållningsfonden

Lis- och Lena-floderna samt flera mindre vattendrag, bland annat Sciça, ligger i ett område med allvarliga miljöproblem och en sanering av tillrinningsområdet till dessa vattendrag är en viktig fråga.

De lokala myndigheterna och regeringen har erkänt detta faktum och enligt uppgift lämnat in en ansökan om bidrag från Sammanhållningsfonden, avseende sammanlagt 7 miljoner escudos, som skulle gå till en sanering av detta stora vattensystem.

Kan kommissionen säga när bidragsansökan lämnades in och hur långt man har kommit med prövningen av ansökan? Kan kommissionen säga något om tidsplanen för bedömningen av projektet och när ett beslut kan fattas?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (6 januari 1998)

Den 20 november 1997 mottog kommissionen en ansökan om samfinansiering från Sammanhållningsfonden avseende den första etappen av ett saneringsprojekt. Projektet rör tillrinningsområdena till floderna Lis och Seiça i regionerna Pinhal Litoral och Médio Tejo (Leiria- och Santarém-distrikten), och det stöds av kommunförbundet i Alta Estremadura.

Ansökan omfattar ett antal delprojekt för anläggning respektive modernisering av sex avloppsreningsverk samt en sträcka på ca 20 mil med utloppskanaler. Projekten skall vara utförda den sista december 1999.

Kommissionen kommer att ta ställning till denna ansökan på grundval av dels den tekniska och ekonomiska bedömningen av projektet, dels om det finns tillgång till medel från Sammanhållningsfonden för Portugals del samt utifrån de prioriteringar som kommissionen och Portugal har fastlagt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 174 , 08/06/1998 s. 0023



SKRIFTLIG FRÅGA E-3198/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (16 oktober 1997) Ämne: Andra direktivet om bolagsrätt Anser kommissionen att det finns tillräcklig grund i direktiv 77/91 ((EGT L 26, 31.1.1977, s. 1. )) för att vidta åtgärder mot en regering som har vidtagit åtgärder som är ett brott mot detta direktiv under perioden mellan direktivets ikraftträdande och ändringen av den nationella lagstiftningen? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (8 december 1997) Kommissionen kan inleda ett överträdelseförfarande gentemot en medlemsstat om den anser att medlemsstaten inte har uppfyllt en skyldighet enligt gemenskapslagstiftningen. Denna princip gäller naturligtvis för det direktiv som parlamentsledamoten hänför sig till, nämligen direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga. Lämpligheten och omfattningen av en sådan åtgärd kan emellertid endast bedömas med hänsyn till varje enskilt fall av överträdelse, som kan hänföras till en given medlemsstat och med hänvisning till en viss bestämd nationell lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3684/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Förslag till multilateralt avtal om investeringar

Vad anser kommissionen om det föreslagna multilaterala avtalet om investeringar som för närvarande behandlas av OECD?

Håller kommissionen med om att ett sådant avtal skulle kunna innebära ett hot mot miljön och människans välfärd i hela världen och utgöra ett hot mot suveräniteten i ekonomiska och sociala frågor?

Håller kommissionen vidare med om att förslagen skulle kunna eliminera all flexibilitet på investeringsområdet och leda till investeringar i olämpliga områden?

Svar från Leon Brittan på kommissionens vägnar (7 januari 1998)

På grundval av rådets beslut av den 22 maj 1995 deltar gemenskapen i förhandlingarna om ett multilateralt avtal om investeringar (Multilateral agreement on investment, MAI) som äger rum inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Den 27 november 1995 antog rådet riktlinjer för gemenskapens och medlemsstaternas deltagande i förhandlingarna. Vid OECD:s ministermöte i maj 1997 beslöts att förhandlingarna om det multilaterala investeringsavtalet skulle avslutas före nästa möte i början av maj 1998.

Gemenskapens och medlemsstaternas mål i förhandlingarna är att sluta ett rättsligt bindande avtal som skall gälla för alla nivåer nivåer inom den offentliga sektorn och som skapar ett öppet icke-diskriminerande och liberalt investeringsklimat, omfattar skedet före och efter investeringen, och endast inskränks av begränsade och klart definierade övergripande, sektoriella eller landspecifika undantag och stödjs av effektiva förfaranden för att lösa tvister mellan investerare och stat samt tvister stater emellan. Förhandlingsresultatet bör vara förenligt med EG-fördraget och säkerställa att gemenskapens integrationsprocess kan fortsätta i framtiden.

Det är kommissionens uppfattning att ett multilateranlt investeringsavtal kommer att fylla en lucka i de internationella bestämmelserna för en global ekonomi om detta mål uppnås och vara till gagn för europeiska investerare, sysselsättningen och konkurrenskraften. Vad angår det eventuella hot som avtalet utgör för miljö och mänsklig välfärd och staternas förmåga att internt utveckla och genomföra effektiva miljöstrategier, hänvisar kommissionen parlamentsledamoten till sitt svar på Wolfgang Kressel-Dörflers skriftliga frågor nr E-3289/97 ((EGT C 134, 30.4.1998, s. 131. )) och 3291/97 ((EGT C 134, 30.4.1998, s. 132. )). Det bör dessutom noteras att MAI-förhandlingsgruppen i oktober 1997 beslöt att genomföra en översyn av avtalet i miljöhänseende, vilken bör ligga klar i januari 1998.