SKRIFTLIG FRÅGA E-0539/01

från Nelly Maes (Verts/ALE) och Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(23 februari 2001)

Ämne: Obesvarade frågor i samband med ECHO-affären

I punkt 49 av sin dom av den 15 januari 2001 i mål T-236/00 R har ordföranden för förstainstansrätten uttryckligen understrukit att var och en ledamot av parlamentet med stöd av artikel 197.3 i EG-fördraget har rätt att ställa frågor till kommissionen och få svar på dem samt att det i svaren också kan ingå konfidentiella upplysningar.

Kommissionen har den 26 januari 1999 inte i sak besvarat de skriftliga frågorna E-3613/98, E-3614/98, E-3615/98, E-3616/98, E-3617/98, E-3618/98 och E-3619/98(1) i samband med ECHO-affären och i stället hänvisat till arbeten som utförts av budgetkontrollutskottet.

Dessa frågor har sedan dess inte förlorat något av sin aktualitet. Är kommissionen nu beredd att punkt för punkt besvara de här frågorna?

(1) EGT C 182, 28.6.1999, s. 108.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(5 april 2001)

I sitt beslut av den 15 januari i mål T-236/00 R, Gabriele Stauner med flera mot parlamentet och kommissionen, punkt 49, anförde förstainstansrättens ordförande:

Ramavtalet föreskriver att vissa uppgifter endast får lämnas till de parlamentsinstanser som avses i punkt 1.4 i bilaga 3, nämligen parlamentets talman, ordförandena för berörda parlamentsutskott, presidiet och talmanskonferensen. Detta faktum berövar inte enskilda parlamentsledamöter rätten att ställa frågor till och få svar från kommissionen som innehåller konfidentiella uppgifter, såsom fallet var innan ramavtalet trädde i kraft. I detta sammanhang bör det erinras om att ramavtalet inte ens indirekt åsyftar kommissionens rätt att skönsmässigt avgöra huruvida den vill lämna ut konfidentiella uppgifter i ett svar på en fråga från en enskild parlamentsledamot enligt artikel 197 tredje stycket i EG-fördraget och relevanta bestämmelser i parlamentets arbetsordning. [Inofficiell översättning.]

Denna punkt i domskälen måste läsas mot bakgrund av punkterna 50 och 51:

Om det däremot är parlamentet, det vill säga en av de parlamentsinstanser som avses i punkt 1.4 i bilaga 3 till ramavtalet, som begär konfidentiella uppgifter, regleras kommissionens utlämnande av dessa uppgifter i ramavtalet. () Härav följer att ramavtalet, som endast reglerar förbindelserna mellan kommissionen och parlamentet, inte har ändrat rättsläget för enskilda ledamöter när det gäller den rättighet som anges i artikel 197 tredje stycket i EG-fördraget, att avtalet inte gör intrång i rättigheten enligt den bestämmelsen och att det alltså saknar rättsverkningar gentemot enskilda ledamöter. [Inofficiell översättning.]

Förstainstansrättens ordförande erinrar alltså om att ramavtalet om förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen, som godkändes av parlamentet den 5 juli 2000, inte påverkar kommissionens handläggning av frågor från Europaparlamentets ledamöter i enlighet med artikel 197 i EG-fördraget. Ordföranden erinrar också om att kommissionen har ett utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att lämna konfidentiella uppgifter i en fråga som ställts enligt artikel 197 i EG-fördraget.

Mot bakgrund av vad förstainstansrättens ordförande uttalat anser sig kommissionen inte ha något att lägga till tidigare svar på parlamentsledamotens frågor och till de uppgifter den vid flera tillfällen lämnat i detta ärende.