ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2145/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Lesotho

Kan kommissionen redogöra för vilka projekt i Lesotho som godkänts för finansiering med medel ur Europeiska unionens budget under 2001, samt uppge totalbeloppet för investeringarna under detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2134/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Guyana

Kan kommissionen när det gäller Guyana ange vilka projekt som har finansierats via EU:s budget under år 2000?

Kan kommissionen redovisa den totala stödvolymen under år 2000 på alla områden som rör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1228/02

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Bilaterala avtal med Schweiz

Vilket datum trädde de bilaterala avtalen mellan Europeiska unionen och Schweiz i kraft?

Vilka ytterligare avtal kan väntas, och hur sannolikt är det att Schweiz ansluter sig till Schengenavtalet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 juni 2002)

De sju bilaterala avtal med Schweiz som Europeiska unionen undertecknade den 21 juni 1999 träder i kraft den 1 juni 2002. Avtalen har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1).

Kommissionen förhandlar för närvarande med Schweiz om bilaterala avtal om samarbete inom bedrägeribekämpning, om samarbete på statistikområdet, om ett schweiziskt deltagande i Europeiska miljöbyrån och om ändring av det protokoll till frihandelsavtalet som rör bearbetade jordbruksprodukter. Kommissionen önskar också omedelbart inleda förhandlingar med Schweiz när det gäller beskattning av inkomster från sparande.

För framtiden övervägs ytterligare avtal. Kommissionen har avgivit rekommendationer till rådet i syfte att få ett bemyndigande att inleda förhandlingar med Schweiz om frihandel för tjänster, schweiziskt deltagande i Mediaprogrammen och en schweizisk associering till de områden som omfattas av Schengenavtalets och Dublinkonventionens regelverk.

Det är för närvarande inte möjligt att säga något om utsikterna till en schweizisk associering till Schengenavtalet och Dublinkonventionen.

(1) EGT L 114, 30.4.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2698/02

från Kurt Lechner (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2002)

Ämne: Fri rörlighet för personer

Känner kommissionen till att fordon som är registrerade i Tyskland och besiktigade av den tyska bilprovningen TÜV (personbilar, släpfordon) på grund av tekniska detaljer (i detta fall en extra metallring på släpkopplingen) betraktas som olagliga i trafiken i Nederländerna och att förarna därmed gör sig skyldiga till straffbara handlingar? Är det förenligt med den fria rörligheten för personer att sådana nationella bestämmelser i förekommande fall kan leda till långtgående rättsliga processer? Ser kommissionen en möjlighet att skapa enhetliga tekniska standarder för alla fordon (besiktning av typen TÜV) på den inre marknaden i Europa? Är medlemsstaterna förpliktade att informera allmänheten om sina nationella tekniska föreskrifter för fordon?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(30 oktober 2002)

Sedan 1 januari 1998 ska fordon av klassen M1 (personbilar) vara EG-typgodkända i enlighet med direktiv 70/156/EEG(1). Fordonen ska uppfylla 45 harmoniserade tekniska bestämmelser. Följaktligen kan medlemsstaterna inte längre kräva särskild utrustning eller extrautrustning för dessa fordon i enlighet med nationell lagstiftning. Däremot faller släpvagnar alltid under nationell lagstiftning.

När det gäller bromsutrustning, som i detta fall, ska personbilarna uppfylla de tekniska bestämmelserna i direktiv 71/320/EEG(2). Släpvagnar omfattas av bestämmelserna endast om medlemsstaternas nationella bestämmelser föreskriver det.

Direktiv 71/320/EEG innehåller särskilda tekniska bestämmelser för att garantera säkerheten om en släpkärra lossnar från fordonet. De säkerhetsanordningar som behövs för att uppfylla bestämmelserna är monterade på släpkärrorna.

Sedan 1970 har kommissionen utfärdat direktiv för att harmonisera de tekniska föreskrifterna för motorfordon. Dessa direktiv sätts i kraft inom ramen för EG-typgodkännande. För närvarande håller kommissionen på med en omarbetning av direktiv 70/156/EEG för att även andra typer av fordon och särskilt släpkärror ska bli föremål för EG-typgodkännande.

I avvaktan på denna fullständiga harmonisering gäller de tekniska bestämmelserna i Wienkonventionen om vägtrafik av den 8 november för lätta sammankopplade fordon i internationell trafik. Bestämmelserna underlättar fri rörlighet för fordon i unionen, samtidigt som användarnas säkerhet garanteras.

Det är medlemsstaternas nationella lagstiftning som avgör om de tillämpliga tekniska bestämmelserna på en medlemsstats territorium ska offentliggöras.

(1) Rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT L 42, 23.2.1970), ändrat genom frådets direktiv 92/53/EEG av den 18 juni 1992 (EGT L 225, 10.8.1992).

(2) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT L 202, 6.9.1971).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1515/02

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Undersökning av webbplatser med barnpornografi

I den italienska veckopressen har det under de senaste dagarna förekommit uppgifter om att den italienska postpolisen undersöker webbplatser som innehåller barnpornografi. Parallellt med polisens utredning har man också startat en informationskampanj i skolorna för att förklara riskerna med Internet för barn, föräldrar och lärare. För ett år sedan ledde en undersökning från Polposta (den italienska postpolisen) till att en webbplats fick stänga efter anklagelser om att de ansvariga gjort sig skyldiga till att främja prostitution.

Anser inte kommissionen, med tanke på de många frågorna i ämnet, att dessa erfarenheter borde kunna motivera att åtgärder vidtas även på gemenskapsnivå i syfte att stänga de webbplatser på Internet som innehåller barnpornografi?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(28 juni 2002)

Det är medlemsstaternas polis, åklagare och domstolar som i första hand är ansvariga för att ta itu med olagligt material (däribland barnpornografi) på Internet. De samarbetar internationellt i kampen mot barnpornografi på Internet genom befintliga instanser såsom Europol och Interpol.

EU har varit en föregångare i kampen mot olagligt och skadligt material sedan 1996 och använt sig av en metod som enhälligt beslutats av parlamentet och rådet. Handlingsplanen för en säkrare användning av Internet från 1999(1) är ett viktigt inslag i kommissionens arbete på detta område. Via handlingsplanen finansieras ett europeiskt nät av gratis telefonlinjer, dit användare kan anmäla olagligt material, bland annat barnpornografi. Kommissionen föreslog den 22 mars 2002(2) att handlingsplanen skall förlängas med ytterligare två år och att dess tillämpningsområde och genomförande skall anpassas till de erfarenheter som har gjorts och till ny teknik samt slutligen att samordna arbetet med insatser för nät- och datasäkerhet.

Andra inslag i EU:s arbete för att bekämpa barnpornografi är lagstiftning och praktiska åtgärder mot databrottslighet och barnpornografi. Dessa omfattar bland annat kommissionens förslag till rådets rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuell exploatering av barn och barnpornografi(3), som gäller tillnärmning av lagstiftning och påföljder i fråga om sexuell exploatering av barn, i synnerhet barnpornografi på Internet, rådets rekommendation av den 24 september 1998 om skydd för minderåriga och för den mänskliga värdigheten(4) och rådets beslut av den 29 maj 2000 om bekämpning av barnpornografi på Internet(5).

(1) EGT L 33, 6.2.1999.

(2) KOM(2002) 152 slutlig.

(3) KOM(2000) 854 slutlig.

(4) EGT L 270, 7.10.1998.

(5) EGT L 138, 9.6.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2193/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(19 juli 2002)

Ämne: Fiskmjölsindustrin i Europeiska unionen

Kan kommissionen tillhandahålla information om fiskmjölstillverkningen i EU med uppgifter om medlemsstater samt antalet fartyg och bearbetningsindustrier som bedriver fiske efter respektive bearbetar arter som uteslutande används för tillverkning av fiskmjöl?

Kan kommissionen ange slutdestinationen för det fiskmjöl som tillverkas i EU? Hur stor andel av det fiskmjöl som används som djurfoder går till boskapsuppfödning respektive till vattenbruk?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Den största delen av fiskmjölsproduktionen inom EU sker genom nedmalning av hel fisk, främst från industrifiske. En betydande del kommer också från fiskrensbaserade fiskmjölsfabriker där råvaran är en biprodukt från beredning av fisk (cirka 30 % de senaste åren). Nedmalning av fisk från industrilandningar äger rum på relativt få anläggningar sett inom hela gemenskapen.

Enligt siffrorna för medlemsstaternas andel av omsättningen inom industrifisket (STOA 101/2001) som nyligen presenterades står Danmark för 47 %, Sverige 11 %, Förenade kungariket 9 %, Spanien 7 %, Nederländerna 7 %, Irland 5 %, Frankrike 4 %, Finland 3 %, Portugal 3 % och övriga medlemsstater 4 %. Från samma källa kommer uppgifter om ekonomin för denna sektor som talar om landningar på sammanlagt 2 970 000 ton, en omsättning på 211 miljoner EUR och 4 920 arbetstillfällen.

Danmark är den främsta tillverkaren och ett informationsblad Fakta om industrifiske presenterades vid den femte Nordsjökonferensen i februari 2002 (CONSSO FEB 02/2/Info-1). Motsvarande uppgifter föreligger för närvarande inte när det gäller övriga medlemsstater. Den del av danska flottan som helt eller delvis deltar i industrifiske omfattar mer än 300 fartyg och ger i runt tal 1 000 arbetstillfällen till sjöss.

Från industrin anges att 175 000 ton europeiskt fiskmjöl (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) användes inom fiskodling 2001 jämfört med 520 000 ton inom utfodring av djur på land (icke idisslare).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1706/02

från Andrew Duff (ELDR) till rådet

(13 juni 2002)

Ämne: Antal platser i Europaparlamentet efter 2004

Om man antar att alla kandidatländer utom Bulgarien, Rumänien och Turkiet kommer att delta i valet till Europaparlamentet i juni 2004, hur många platser kommer då att ges till var och en av EU:s 25 medlemsstater inför valperioden 20042009, om hänsyn tas till de märkliga bestämmelserna i artikel 2 i protokoll A i Nicefördraget?

Om man gör rättvisa korrigeringar i anslutningsförhandlingarna och därigenom ger Malta 6 platser och Tjeckiska republiken och Ungern 22 platser var, hur många platser kommer då att ges till var och en av de nuvarande medlemsstaterna?

Svar

(8 oktober 2002)

Rådet uppmärksammar den ärade parlamentsledamoten på att Nicefördraget håller på att ratificeras och att anslutningsförhandlingarna ännu inte har avslutats. Rådet delar dessutom inte den uppfattning som framförts om protokollet.

Rådet brukar inte spekulera över oklara situationer där rådet inte kan påverka slutresultatet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2044/02

från Elizabeth Lynne (ELDR) till kommissionen

(10 juli 2002)

Ämne: Microsoft Office XP problematiskt för synskadade

Kan kommissionen med tanke på EU:s ansvar gentemot synskadade förklara varför Microsoft inte styrdes i en positiv riktning innan Microsoft Office XP släpptes?

Vad planerar kommissionen att göra för att uppmuntra Microsoft att ta hänsyn till de synskadade kundernas behov?

Ett stort antal synskadade är anställda i den offentliga sektorn i medlemsstaterna. Vad kommer EU att ha för officiell IT-policy för att se till att offentliga organ endast köper in dataprogram som kan användas av synskadade?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(24 september 2002)

Kommissionen känner inte till att synskadade skulle ha särskilda problem med Microsoft Office XP. Däremot har kommissionen noterat att Microsoft måste följa den amerikanska regeringens författningar, inbegripet avsnitt 508 i lagen om rehabilitering (Rehabilitation Act), när produkter som Microsoft Office XP utvecklas. Enligt avsnitt 508 i lagen om rehabilitering skall de amerikanska federala myndigheterna ta hänsyn till tillgängligheten innan de köper, anskaffar och upprätthåller ny elektronik och informationsteknik.

Syftet med e-tillgänglighet i handlingsplanen för 2002 inom eEurope-initiativet är att främja universell design i användningen av informationsteknik och särskilt att anta riktlinjer för offentliga webbplatser inom initiativet för Internets tillgänglighet (Web Accessibility Initiative).

I kommissionens meddelande(1) och i rådets resolution 7087/02(2) uppmuntras medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppnå målet att göra offentliga webbplatser tillgängliga. Detta kan inbegripa användning av lämpliga program för att skapa ett tillgängligt webbinnehåll, förbättra befintliga webbplatser samt för att övervaka överensstämmelsen och det program som används för att få tillgång till Internet.

I rådets resolution 292/02 om e-integration uppmanas medlemsstaterna att undanröja hinder för informationssamhället genom att lösa tekniska problem för människor med olika funktionshinder när det gäller IKT-utrustning och genom att främja utveckling av specifika program som är anpassade till de särskilda behov som mindre gynnade grupper har.

(1) KOM(2001) 529 slutlig.

(2) Rådets resolution 7087/02 av den 25 mars 2002 om handlingsplanen eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll; EGT C 86, 10.4.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1760/02

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(19 juni 2002)

Ämne: Tillstånd för import av nötkreatur

Utsikterna till förändringar av sättet att fördela tillstånd till uppfödning av gödkalvar har lett till spekulationer och stor oro bland de grekiska boskapsuppfödarna.

Är det troligt att dessa förändringar kommer till stånd? Om så är fallet, tänker kommissionen skydda framtiden för de små importörerna, som trots att de under de senaste åren har genomfört moderniseringar av sina anläggningar kommer att slås ut från marknaden eftersom de ekonomiska förutsättningar som då kommer att gälla för importerade nötkreatur endast gynnar de stora uppfödarna i Europa?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 juli 2002)

I kommissionens förordning (EG) nr 1126/2002 av den 27 juni 2002 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av unga handjur av nötkreatur avsedda för gödning (1 juli 200230 juni 2003)(1) fastställs närmare bestämmelser för kvotåret 2002/2003 med hänsyn till Världshandelsorganisationens (WTO) importkvot för levande handjur för gödning.

Grundmetoden för tilldelning av importrättigheter har inte ändrats jämfört med motsvarande förordning för 2001(2). Detta betyder att de grekiska importörerna fortfarande har garanterat tillträde till en särskild del av kvoten med oförändrade kriterier för deltagande. Den särskilda del som är reserverad för grekiska importörer minskades emellertid något, från 11,5 % (=19 500 djur) till 10,7 % (=18 100 djur) i enlighet med den senaste utvecklingen av importbehov.

Genom förordningen infördes strängare bestämmelser för den faktiska användningen av importlicenser. Huvudsyftet är att undvika spekulation och handel med licenser, något som, om det uppnås, skulle gagna alla äkta importörer oavsett deras handelsvolymer.

(1) EGT L 169, 28.6.2002.

(2) EGT L 150, 6.6.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0658/02

från Mario Mantovani (PPE-DE), Giacomo Santini (PPE-DE)och Amalia Sartori (PPE-DE) till rådet

(8 mars 2002)

Ämne: Återställande av egendom tillhörig landsflyktingar från Istrien och Dalmatien

I stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien nämns inte problemet med återställande av egendom som konfiskerades i slutet av andra världskriget men inför en kommande utvidgning bör den frågan prioriteras inom ramen för skyddet för minoriteternas rättigheter i Kroatien.

Nyligen har även parlamentet i Zagreb debatterat problemet och närmare bestämt antogs en speciallag om avnationalisering som i praktiken omintetgör allt hopp som landsflyktingarna från Istrien och Dalmatien kunde ha om att få sin egendom återställd.

Håller rådet på att ta några initiativ, utöver de bilaterala avtalen, och om så är fallet vilka, avseende återställande av egendom i Kroatien tillhörig landsflyktingar från Istrien och Dalmatien och, i allmänhet, avseende respekten för icke-diskrimineringsprincipen och principen om likabehandling av etniska minoriteter, så att dessa kriterier blir av avgörande betydelse inför Kroatiens eventuella anslutning till Europeiska unionen?

Svar

(30 september 2002)

Rådet vill upplysa den ärade parlamentsledamoten om att det inte diskuterat frågan om huruvida lagar om återställande av konfiskerad egendom efter kriget skulle vara förenliga med gemenskapsrätten. Om anslutningsförhandlingar i framtiden skulle komma att inledas med Kroatien kommer full hänsyn att tas till artikel 49.1 i Fördraget om Europeiska unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0778/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Förföljelse av kristna i Kina

Är kommissionen medveten om att medlemmar av Sydkinesiska kyrkan nyligen har utsatts för förföljelse i södra Kina och att minst fem medlemmar, nämligen Gong Shengliang, Hu Yong (Hu Ling-wei), Xu Fuming (Xu Tong-lao), Li Ying (Li En hui) och Gong Bankun har dömts till döden och att minst tre medlemmar, Sun Minghua, Xiao Yanli (Xia Tong Ran) och Yi Chang-fu har dömts till långa fängelsestraff?

Är kommissionen medveten om att medlemmarna av Sydkinesiska kyrkan utsattes för våld och tortyr när de arresterades och förhördes?

På vilket sätt kommer kommissionen att göra den kinesiska regeringen uppmärksam på dessa kränkningar av de mänskliga rättigheterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(24 april 2002)

Kommissionen delar den oro som uttrycks över de kristnas situation i Kina, särskilt fallet med pastor Gong Shengliang, som har tagits upp med Kina inom ramen för unionens dialog om mänskliga rättigheter.

Unionen har som mål att stärka respekten för mänskliga rättigheter i hela världen. De mänskliga rättigheterna utgör en central fråga i unionens förbindelser med tredjeland. Kommissionen följer noga situationen beträffande mänskliga rättigheter i Kina. Religionsfrihet är en viktig del av den allmänt oroväckande situation för mänskliga rättigheter i Kina som unionen noterat.

En bilateral dialog om mänskliga rättigheter inrättades mellan unionen och Kina 1996. Unionen har uppriktiga diskussioner med Kina inom denna ram och religionsfrihet är en central fråga. Utöver denna är de viktigaste frågorna bland annat yttrandefrihet, föreningsfrihet, undertryckande av politiska meningsskiljaktigheter, dödsstraffet, ratificering och genomförande av FN-konventioner (inklusive den om medborgerliga och politiska rättigheter), samarbete med FN (genomförande av det samförståndsavtal som undertecknats med FN), etniska minoriteter och godtyckliga häktningsförhållanden.

Situationen beträffande mänskliga rättigheter i Kina tas upp på alla nivåer, inbegripet på toppmöten och ministermöten. Vid sitt senaste besök tog kommissionsledamoten för yttre förbindelser upp denna fråga med kinesiska ministrar.

Kommissionen kommer att fortsätta att nära följa och med Kina ta upp religionsfriheten i Kina, inbegripet situationen för vissa individer som pastor Gong.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1303/02

från Robert Evans (PSE) till rådet

(7 maj 2002)

Ämne: Fängelseförhållandena för asylsökande i Fuerteventura och Lanzarote

Kan det spanska ordförandeskapet förklara varför de asylsökande som sitter fängslade i nedlagda flygplatslokaler i Fuerteventura, enligt rapporter från Human Rights Watch och vittnesmål från det spanska Röda Korset, har fått några av sina grundläggande mänskliga rättigheter kränkta?

Kan det spanska ordförandeskapet bekräfta att de som sitter fängslade i de nedlagda flygplatslokalerna

- har nekats kontakt med advokater,

- har nekats rätten att telefonera,

- bor 200-400 personer på 20 m2,

- får klara sig utan att staten går in med läkarhjälp eller behandling, och istället vara beroende av frivilliga insatser från icke-statliga organisationer när det gäller grundläggande förnödenheter,

- saknar ett ordentligt ventilationssystem, och att

- har fyra toaletter och tre duschar på den manliga fängelseavdelningen, som skall räcka för upp till 500 personer?

Kan det spanska ordförandeskapet också klargöra vad som kommer att göras för att förbättra dessa förhållanden under byggnaden av nya fängelselokaler, och vad som görs för att säkerställa att alla de som hålls fängslade kan utöva sina rättigheter?

Svar

(30 september 2002)

Vid sitt möte den 2526 april 2002 lyckades rådet nå fram till en allmän riktlinje, med förbehåll för behandlingen av Europaparlamentets yttrande och återkallandet av två reservationer för parlamentsbehandling, om ett förslag till direktiv angående miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Direktivet kommer att formellt antas av rådet vid ett kommande möte.

I direktivet fastställs miniminormer för villkoren vid mottagande av asylsökande i Europeiska unionen, vilka anses tillräckliga för att garantera dem en människovärdig levnadsnivå. Det innehåller specifika bestämmelser i fråga om vistelse och rörelsefrihet, sammanhållning av familjer, skolgång och utbildning för minderåriga, sysselsättning och tillträde till yrkesutbildning. Där fastställs likaså i vilka fall vägran, inskränkningar och omprövning kan förekomma.

Direktivet är gällande för alla medborgare i tredje land samt statslösa som framställer en begäran om asyl vid gränsen till en medlemsstat eller på dess territorium så länge de har rätt att vistas inom territoriet, liksom för vissa anhöriga.

Medlemsstaterna får anta eller behålla mer gynnsamma föreskrifter om asylvillkoren i den mån dessa är förenliga med direktivet.

Beträffande medlemsstaternas nuvarande praxis ber rådet den ärade parlamentsledamoten vända sig direkt till de nationella myndigheterna i fråga.