SKRIFTLIG FRÅGA E-3348/00

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(25 oktober 2000)

Ämne: Stärkande av de demokratiska institutionerna och främjande av respekt för etniska minoriteter i Albanien

I samband med de lokala val som nyligen hölls i Albanien kunde man i landets södra delar, där den grekiska minoriteten är i majoritet, konstatera att psykologiskt våld utövades vid flera tillfällen. I Chimara-området förekom många oegentligheter vilka noterades av utländska observatörerna och anmäldes av medlemmar av det grekiska samfundet. Där förekom till och med valfusk och det parti som drabbades var enhetspartiet för mänskliga rättigheter, det parti som representerar den grekiska minoriteten.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att stärka de demokratiska institutionerna, för att skapa en rättsstat och för att främja respekten för minoriteterna i Albanien något som är en förutsättning för att landet skall kunna införlivas i det europeiska samhällssystemet?

Svar

(8 mars 2001)

1. Rådet har tagit del av synpunkterna i den preliminära rapport som offentliggjordes den 16 oktober 2000 av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), OSDCE/ODIHR:s slutrapport av den 11 december 2000, samt rapporten av den 10 november 2000 från kongressen för lokala och regionala myndigheter under Europarådet om hur den andra omgången av de kommunala valen förlöpte i Albanien.

2. I det uttalande som Europeiska unionen gjorde om de lokala valen i Albanien inom ramen för OSSE:s permanenta råd och inom Europarådet beklagade den de allvarliga oegentligheter och de incidenter som konstaterats i samband med första och andra valomgången, särskilt de som fått följder för röstningen bland ett stort antal greker i Himara.

3. Eftersom Albanien kan komma i fråga för ett associerings- och stabiliseringsavtal är landets uppträdande när det gäller respekt för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna samt minoriteternas rättigheter viktiga kriterier för den framtida utvecklingen

av förbindelserna med Europeiska unionen. På grundval av en genomförbarhetsstudie från kommissionen om möjligheten att förhandla om ett stabiliserings- och associeringsavtal drog rådet den 24 januari 2000 slutsatsen att Albanien först bör råda bot på en rad ekonomiska, politiska och institutionella svagheter. Eftersom det är ett viktigt strategiskt mål för regeringen i Tirana att närma sig unionens strukturer har unionen stora möjligheter att bidra till att förbättra situationen för minoriteterna i Albanien. De albanska myndigheterna är väl medvetna om detta.

4. Albanien förpliktigade sig för övrigt i slutförklaringen från toppmötet i Zagreb, där EU och länderna i västra Balkan möttes den 24 november, att respektera rättigheterna för personer som hör till minoriteter. Unionen meddelade där sitt beslut att intensifiera sitt samarbete med Albanien och att ange vilka reformer som skall genomföras. Rådet har inrättat en ledningsgrupp på hög nivå för EU/Albanien som skall utvärdera de framsteg som gjorts, utarbeta rekommendationer för nödvändiga reformer och ge råd och riktlinjer för alla problem som tas upp i kommissionens genomförbarhetsrapport från 1999, d.v.s. makroekonomisk stabilisering och påskyndade strukturreformer, förbättrad offentlig säkerhet och ordning och en förbättrad offentlig förvaltning och tillämpning av lagar (t.ex. en reform av den offentliga förvaltningen, rättsapparaten, rättsstaten och respekten för mänskliga rättigheter, däribland minoriteters rättigheter). Gruppen kan behandla andra frågor med relevans för förfarandet i samband med ett stabiliserings- och samarbetsavtal. På så vis kommer rådet att noga kunna följa vilka konkreta åtgärder den albanska regeringen genomför på dessa områden.

5. Europeiska gemenskapen har för övrigt mellan 1993 och 1999 redan finansierat projekt för demokratisering och mänskliga rättigheter i Albanien eller i ett regionalt sammanhang som innefattar Albanien med ett belopp som totalt uppgår till 18,8 miljoner euro.

6. I ett uttalande från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar av den 1 december 2000 erinrade man emellertid om att det ökade tillgripandet av våld för att uppnå politiska syften är en utveckling som oroar Europeiska unionen. Unionen uppmanade därför med skärpa att rättsstaten måste garanteras och gjorde varje närmande från Albanien till Europeiska unionen beroende av respekten för institutionerna och lagenligheten, avståendet från våld samt en anda av tolerans och dialog.