ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1740/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(30 september 1999)

Ämne: Svårigheter för ungdomar från Europeiska unionen att fortsätta sina studier i Jugoslavien efter bombningarna

Många ungdomar från Europeiska unionen, i synnerhet från Grekland, hade påbörjat studier i Jugoslavien innan krigsmanövrarna inleddes. I dag står dessa studerande och deras familjer inför högst allvarliga problem eftersom landets miljö har förorenats, det råder brist på dricksvatten, infrastrukturerna har kollapsat, sjuk- och hälsovården är problematisk, transportsystemet och möjligheterna att förflytta sig är förenat med enorma problem, det råder brist på bränsle och brottsligheten ökar allt detta i ett samhälle som fallit sönder efter kriget. Det är inte mer än naturligt att många studerande tvekar att återvända till Jugoslavien och därigenom riskerar att i framtiden se sina studier avbrutna.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Anser kommissionen, på basis av de upplysningar den förfogar över, att dagens förhållanden i Jugoslavien är sådana att de europeiska studerandena tryggt kan fortsätta sina studier i landet?

2. Håller inte kommissionen med om att den bästa lösningen vore att göra det möjligt för dessa studerande att skriva in sig vid universitet i sina hemländer, för att på så sätt kringgå de faror som väntar dem i Jugoslavien och ostört kunna fortsätta sina studier?

3. Vilka initiativ skulle Europeiska kommissionen kunna ta för att på allvar tackla dessa studerandes problem?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(25 oktober 1999)

När det gäller de allmänna frågorna rörande Kosovokonfliktens miljömässiga konsekvenser för Serbien hänvisas frågeställaren till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-498/99 ställd av Mark Watts(1) och svaret på frågeställarens skriftliga fråga E-1512/99(2).

Kommissionen kan inte yttra sig om huruvida förhållandena i ett tredje land är tillräckligt säkra för att studenter från medlemsstaterna skall kunna bedriva sina studier där. Frågan om förflyttning av studenter från universitet i tredje land till universitet i medlemsstaterna är en fråga för studenterna själva och för de berörda universiteten. Kommissionen avser inte att vidta några åtgärder i detta avseende.

(1) EGT C 348, 3.12.1999, s. 85.

(2) EGT C 27 E, 29.1.2000, s. 103.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1741/99

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(30 september 1999)

Ämne: Hot mot europeiska investeringar i Chile

Enligt uppgifter från officiella källor har spanska företag med investeringar i Chile under den senaste tiden utsatts för påtryckningar från de chilenska myndigheternas sida.

Känner kommissionen till dessa påtryckningar? Håller kommissionen med om att alla former av påtryckningar mot företag i en medlemsstat innebär en tydlig fientligt handling mot Europeiska unionen som helhet?

Har kommissionen vidtagit åtgärder för att utreda frågan?

Har kommissionen, om dessa påtryckningar kan bekräftas, för avsikt att vidta åtgärder inom ramen för de samarbetsavtal som ingåtts mellan unionen och Chile?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(15 oktober 1999)

Kommissionen är medveten om att Chiles utrikesminister Juan Gabriel Valdés och några företagschefer från Spanien haft ett privat möte i Santiago de Chile.

Kommissionen och dess delegation i Chile har inga uppgifter om att de chilenska myndigheterna formellt skulle ha intagit en diskriminerande hållning gentemot spanska företag. För närvarande har kommissionen och dess delegation inte heller några bevis för att de chilenska myndigheterna skulle ha utövat påtryckningar mot företag från någon av medlemsstaterna.

Eventuella oförsvarliga handlingar mot företag från någon av medlemsstaterna skulle självklart behandlas i enlighet med förfarandena inom gemenskapens institutioner.

Förbindelserna mellan gemenskapen och medlemsstaterna å ena sidan och Chile å andra sidan regleras i ramavtalet om samarbete. I artikel 33.2 i avtalet fastställs att det blandade rådet, som består av ledamöter av rådet och kommissionen och företrädare för Chile, skall granska betydelsefulla frågor som uppkommer i samband med avtalet och andra bilaterala eller internationella frågor av gemensamt intresse för att uppnå avtalets syften. Syftet med avtalet är att förstärka de befintliga förbindelserna mellan gemenskapen och Chile, och kommissionen kommer att göra sitt yttersta för att höja nivån på och kvaliteten i dessa förbindelser.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1586/99

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Växande hälsoproblem på grund av lösspringande husdjur och tamboskap i Kosovo

Har kommissionen tagit del av uppgifterna i Ray Gutmans artikel i Washington Post, där det rapporteras om växande hälsoproblem bland människor på grund av försummade, lösspringande husdjur och tamboskap i Kosovo?

Känner kommissionen till att detta innebär att sjukdomar såsom brucellos och tuberkulos snabbt sprids till människor?

Är det möjligt att fånga in lösspringande husdjur och tamboskap och sätta dem i karantän, så att djurens rättmätiga ägare kan hämta dem?

Är kommissionen beredd att ägna större uppmärksamhet åt dessa frågor i sitt hjälpprogram genom riktat stöd till veterinärer och veterinärlaboratorier i Kosovo och genom riktade förebyggande program i samråd med berörda medicinska organ, till exempel den internationella djurskyddsföreningen WSPA som redan är aktiv i Kosovo?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(13 oktober 1999)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro över läget i Kosovo, och de hälsorisker som den nuvarande situationen medför för såväl människor som djur.

För närvarande och inom en överskådlig framtid inriktas kommissionens biståndsprogram för Kosovo först och främst på humanitärt bistånd och brådskande reparationer av bostäder, för att befolkningen skall kunna klara vintern, och senare på materiell återuppbyggnad.

Med tanke på de hälsorisker som uppstår för både människor och djur till följd av lösspringande husdjur och tamboskap i Kosovo, kan kommissionen meddela ledamoten att gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) redan har inlett samtal med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om ett program för vaccinering av alla lösspringande husdjur och tamboskap i Kosovo. Detta program kommer att göra det möjligt att räkna antalet djur i området och kommer också att bidra till att förhindra att sjukdomar överförs till människor. Programmet kompletterar arbetsgruppens program för återöppnande eller omorganisering av Kosovos veterinärmottagningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0243/99

från Ulf Holm (V) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: Kampen mot hiv/aids

På vilket sätt stödjer EU kampen mot utbredningen av hiv/aids i EU-länderna?

Till vem/vilka ges detta stöd?

Har det gjorts någon utvärdering av detta stöd? Om ja, vad är resultatet av denna utvärdering?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(25 mars 1999)

Gemenskapens åtgärder i kampen mot aids genomförs inom programmet för förebyggande av aids och vissa andra överförbara sjukdomar (1996-2000), som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut 647/96/EG av den 29 mars 1996(1). De åtgärder som planeras inom programmet har samlats under fyra huvudrubriker:

a) Övervakning och epidemiologisk kontroll av hiv/aids och andra överförbara sjukdomar.

b) Smittskyddsåtgärder.

c) Information, undervisning och utbildning.

d) Stöd till smittade samt bekämpning av diskriminering.

Gemenskapsstöd enligt detta program beviljas med utgångspunkt i inbjudan att lämna förslag som offentliggörs i EGT och i enlighet med förfaranden och regler som föreskrivs i artikel 5 i beslut 647/96/EG, till enskilda organisationer, till universitetens forskningscentra och till offentliga institutioner som arbetar med att förebygga aids. Varje år överlämnar kommissionen till parlamentet en förteckning över ekonomiska bidrag som beviljats inom programmet (belopp, varaktighet och mottagare).

I artikel 7 i parlamentets och rådets beslut 647/96/EG föreskrivs en halvtidsutvärdering och en utvärdering när programmet avslutas. Halvtidsrapporten, som för närvarande håller på att utarbetas, kommer att överlämnas till parlamentet och till rådet under andra kvartalet 1999.

Ända sedan 1983, bara två år efter det att de första aidsfallen diagnostiserats, har aidsforskningen givits hög prioritet inom kommissionens medicinska forskningsprogram. Inom det fjärde ramprogrammet (1994-1998) och i synnerhet inom Biomed-2-programmet ges idag stöd till sammanlagt 32 projekt som direkt rör hiv/aids (med ett anslag på sammanlagt 16 miljoner euro). Målsättningarna för dessa täcker in ett brett spektrum, från framtagande av ett aidsvaccin till nya metoder inom behandlingen av aids, med hänsyn till den motståndskraft mot mediciner som kan utvecklas. Viktiga aktörer i dessa projekt är forskningsinstitut, sjukhus och industrin.

Starten av femte ramprogrammet (1998-2002) och särskilt dess nyckelåtgärd nr 2, "kontroll av infektionssjukdomar", innebär en fortsättning på politiken att befordra forskning om ett hiv-vaccin. Sammanlagt 300 miljoner euro har avsatts för forskning om infektionssjukdomar hos människor och djur. För att den europeiska forskningen skall komma medborgarna till godo skall man inom femte ramprogrammet genomföra nya metoder för den forskning som gäller de stora socio-ekonomiska utmaningar som det europeiska samhället står inför idag. I framtiden kommer europeisk forskning om infektionssjukdomar att ännu mer inriktas på att ta fram vaccin och på nya strategier för att diagnostisera, behandla och kontrollera infektionssjukdomar.

(1) EGT L 95, 16.4.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0782/99

från John Iversen (PSE) till kommissionen

(6 april 1999)

Angående: Varvsstöd inom EU

Den 26 januari 1999 gick det danska skeppsvarvet Aarhus Flydedok A/S i konkurs, vilket medför att cirka 2 000 människor mister sina jobb. Konkursen beror bland annat på de olika konkurrensvillkor som gäller inom skeppsbyggnadssindustrin. Skeppsvarv i vissa av gemenskapens medlemsländer uppbär uppenbarligen fortfarande statsstöd, medan andra måste klara sig på marknadens villkor. Detta rimmar illa med målen för EU:s politik på detta område. Det senaste exemplet är det tyska skeppsvarvet Meyer Werft som har lyckats få ett kontrakt om att bygga två fartyg åt Indonesien på basis av medel för u-landshjälp. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja fråga kommissionen om följande:

1. Vad tänker kommissionen göra för att ta för att få slut på statsstödet inom EU till denna bransch?

2. Hur går förhandlingarna i OECD:s regi mellan EU, USA, Japan och Norge om att ta bort statsstödet till skeppsbyggnadsindustrin?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(3 maj 1999)

1. Möjligheterna att bevilja statligt stöd till varvsindustrin inom EG har gradvis minskats under de senaste åren. Kommissionen övervakar dessutom noggrant statsstödet till denna sektor. Olyckligtvis har OECD-avtalet inte trätt i kraft som väntat. Kommissionen lämnade därför 1998 ett förslag till rådets förordning (EG) 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin(1). I enlighet med denna förordning, som trädde i kraft den 1 januari 1999, kommer kontraktsbaserat stöd till varvsindustrin att upphöra den 31 december 2000. Enligt förordningen är det även fortsättningsvis tillåtet att bevilja driftsstöd i form av utvecklingsbistånd till utvecklingsländer. Villkoren är dock strängare än de som tidigare gällde enligt rådets sjunde direktiv 90/684/EEG av den 21 december 1990 om stöd till varvsindustrin(2). För att undvika att utvecklingsstöd används som dolt driftsstöd till ett visst varv måste medlemsstaterna nu visa för kommissionen att erbjudandet om utvecklingsbistånd är öppet för anbud från olika varv. Det bör dessutom noteras att allt utvecklingsstöd måste anmälas var för sig och godkännas av kommissionen. Kommissionen måste i samtliga fall kontrollera att det specifika utvecklingsinnehållet i ett stöd för att tillse att projektet verkligen innehåller utvecklingsstöd.

2. Utsikterna för att USA:s kongress skall ratificera OECD:s varvsavtal är inte särskilt gynnsamma. Alternativet att undersöka möjligheten att verkställa OECD-avtalet bland "de fyra" (utan USA) har mött motstånd från branschen inom EG och stöds inte av någon majoritet av medlemsstaterna. Alternativa möjligheter kommer att diskuteras under nästa möte i OECD:s arbetsgrupp nr 6 den 31 maj 1999.

(1) EGT L 202, 18.7.1998.

(2) EGT L 380, 31.12.1990.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 348 , 03/12/1999 s. 0131



SKRIFTLIG FRÅGA E-0770/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Traditionell glasstillverkning I Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 329 av den 31 oktober 1997 offentliggjordes en ansökan om registrering av produktnamnet "helado artesano", i enlighet med artikel 8.1 andra stycket i rådets förordning (EEG) 2082/92(1) om särartsskydd. Denna ansökan är fortfarande inte färdigbehandlad. I vilket skede befinner sig gemenskapens handläggning av ärendet? (1) EGT L 208, 24.7.1992, s. 9.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0021



SKRIFTLIG FRÅGA E-0146/99 från Brigitte Langenhagen (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: EU-bidrag till landsbygdskommunen Stade Vilken typ av bidrag har landsbygdskommunen Stade fått från Europeiska unionen under valperioden 1994-1999? Vilka belopp handlar det om och hur ser tilldelningen ut fördelat på bidragsområde?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0021



SKRIFTLIG FRÅGA E-0147/99 från Brigitte Langenhagen (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: EU-bidrag till landsbygdskommunen Cuxhaven Vilken typ av bidrag har landsbygdskommunen Cuxhaven fått från Europeiska unionen under valperioden 1994-1999? Vilka belopp handlar det om och hur ser tilldelningen ut fördelat på bidragsområde? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0143/99, E-0144/99, E-0145/99, E-0146/99 och E-0147/99 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (3 mars 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0057/99

från Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen

(22 januari 1999)

Angående: Tilldelning av samlade bidrag (block-grants) för 1999 till icke-statliga organisationer som arbetar på utvecklingsområdet

Förklaringar har nyligen gjorts till kommissionens gemensamma förvaltningstjänst för externa samarbetsinstrument (SCR), enligt vilka europeiska icke-statliga organisationer som arbetar på utvecklingsområdet inte kommer att tilldelas några samlade bidrag för 1999 eftersom verksamheten i så fall skulle bli alltför omfattande för att den gemensamma förvaltningstjänsten skulle kunna hantera den.

Därför tillfrågas kommissionen:

1. Stämmer dessa uppgifter?

2. Är kommissionen medveten om de negativa effekter som kommer att uppstå om man avskaffar dessa samlade bidrag, som utgör ett mycket betydelsefullt instrument och som gjort det möjligt att genomföra ett stort antal små, men verkningsfulla, samarbetsåtgärder?

3. Varför är det efter omorganiseringen av avdelningarna för externt samarbete inte längre möjligt att bedriva verksamhet och genomföra förfaranden som, fram till för ett par månader sedan, inte innebar några större administrativa problem?

4. Är kommissionen medveten om att de samlade bidragen utgör en integrerad del, även ur "politisk" synvinkel, av de åtgärder som faller under budgetpost B7-6000 och att man genom att avskaffa dessa bidrag riskerar att snedvrida samfinansieringen av åtgärder som påbörjats av icke-statliga organisationer och som erhållit stöd från Europeiska unionen?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(12 april 1999)

1. Med tanke på de tillgängliga personalresurserna vid de olika enheterna har kommissionen inlett överläggningar med enheterna för att tilldelningen av globala bidrag (s.k. block grants) för 1999 skall kunna fullföljas och för att den arbetsbörda som detta instrument skapat både för de icke-statliga organisationerna och för kommissionen samtidigt skall kunna minskas.

2. Kommissionen har inte för avsikt att avskaffa de globala bidragen. Kommissionen anser emellertid att det är viktigt att anpassa detta instrument så att det på ett tillfredsställande sätt uppfyller inte bara de mottagande befolkningsgruppernas behov utan också kraven på en effektiv förvaltning av instrumentet.

3. Eftersom de allmänna villkoren för kontrakt delvis har blivit föråldrade, pågår en översyn som särskilt syftar till att återanpassa detta instrument så att det blir möjligt att fullgöra de skyldigheter det medför för kommissionen och upprätthålla förbindelserna med de icke-statliga organisationer som företräder det civila europeiska samhället och som för utvecklingsländernas minst gynnade befolkningsgruppers talan i Europa.

4. Kommissionen är medveten om att de icke-statliga organisationerna sätter stort värde på de golbala bidragen i samband med samfinansiering genom anslagen under budgetpost B7-6000. Kommissionen her därför för avsikt att förbättra detta instrument för att bättre kunna stödja de icke-statliga organisationerna i deras arbete för tredje världens utveckling.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0112/99

från José Barros Moura (PSE) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Grundläggande rättigheter i Macao

Inom gruppen för förbindelser mellan Portugal och Kina pågår förhandlingar om rättsliga bestämmelser för de traditionella grundläggande rättigheter som erkänns såväl i det konstitutionella system som gäller i regionen som i den gemensamma förklaringen från Portugal och Kina och i den särskilda administrativa regionen Macaos grundlag. Denna lagstiftning är nödvändig för att de fri- och rättigheter som redan är fastslagna i konstitutionen skall lokalförankras - det vill säga garanteras för framtiden.

Den lagstiftande församlingen har redan - med förhandsgodkännande från de kinesiska myndigheterna - godkänt lagen om religionsfrihet, men andra lagar på detta område blockeras fortfarande av de kinesiska representanterna i gruppen.

Hur ser kommissionen på

1. det faktum att lagen om föreningsrätt fortfarande inte har godkänts, vilket är särskilt oroande eftersom den nu gällande lagen inte föreskriver eller reglerar de politiska partierna, och

2. det faktum att lagen om strejkrätt och fackföreningsfrihet inte heller har godkänts?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(26 februari 1999)

I den gemensamma förklaring som antogs den 26 mars 1987 och i bestämmelserna i Macaos grundlag, där i båda fall portugisiska och kinesiska myndigheter har förhandlat och kommit överens om utformningen, står det uttryckligen att de fri- och rättigheter som för närvarande garanteras i Macao kommer att förbli oförändrade under 50 år efter överlämnandet.

Kommissionen anser att det behövs lagstiftning om föreningsfriheten och rättigheterna beträffande fackföreningar, däribland strejkrätten, för att de nuvarande sociala och ekonomiska systemen och livsstilen i Macao skall förbli desamma efter överlämnandet. Såvitt kommissionen vet granskas lagförslag på båda dessa områden av Macaos lagstiftande församling, som är bekymrad över de långsamma framstegen med tanke på den korta tid som är kvar till överlämnandet i december 1999.

Kommissionen har gott hopp om att det fortsatta arbetet inom den lagstiftande församlingen kommer att leda till snabbare framsteg så att lagstiftningen kan antas före överlämnandet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0124/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Medborgerliga rättigheter

I oktober 1998 undertecknade Kina FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som garanterar yttrandefrihet, rätten till opartisk domstolsprövning samt skydd mot tortyr och godtyckliga frihetsberövanden. Konventionen garanterar också åsiktsfrihet, rörelsefrihet, likhet inför lagen och rätten att betraktas som oskyldig om inte annat kan bevisas.

Tidigare händelser visar att Kina inte för ett ögonblick har för avsikt att leva upp till dessa åtaganden. Fortfarande gäller förbud mot att hålla "möten" med mer än två medborgare på allmän plats. Fackföreningsaktiva och utgivare av "missledande" litteratur kastas fortfarande i fängelse. Buddhistiska munkar och nunnor utsätts för tortyr, enligt rapporter från det tibetanska centret för mänskliga rättigheter och demokrati. De senaste månaderna har övergreppen förvärrats: minst elva personer har anhållits i hemmet, enligt oppositionella organisationer i Hong Kong, och den kinesiske fackföreningsledaren Zhang Sanguang har dömts till tio års fängelse. Till detta kommer de nya åtgärder som kommunistpartiet sedan i oktober vidtagit för att begränsa bildandet av frivilligorganisationer, föreningar eller grupper av något slag.

Ett av offren för denna nya våg av övergrepp är Wang Ce, 49 år, som fram till i november i fjol bodde med sina två bröder, av spansk nationalitet, i Valencia. Wang Ce anhölls den 2 november i fjol för att ha överlämnat ett manifest till myndigheterna med krav på större frihet, respekt för mänskliga rättigheter och demokratins införande i landet i största allmänhet. De kinesiska myndigheterna reagerade häftigt: Wang Ce dömdes den 30 november, anklagad för att ha rest in olagligt i landet och för att hota statens säkerhet.

Påföljden är inte känd, men två andra dissidenter som kom från USA under liknande omständigheter dömdes för några dagar sedan till tre års "omskolning genom arbete".

Den spanska ambassaden har på olika sätt agerat gentemot ministeriet för allmän säkerhet, hittills utan att få något svar.

Vilka åtgärder har kommissionen, efter dessa allvarliga händelser, för avsikt att vidta för att Wang Ce skall friges och för att tvinga Folkrepubliken Kina att generellt respektera och garantera de friheter, rättigheter och principer som ingår i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter?
SKRIFTLIG FRÅGA E-0397/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Driftstillstånd för marmorbrytning i ett skyddat område

Enligt uppgifter från miljöorganisationer har det getts tillstånd till att börja bryta marmor i Pieria-bergen, vid platsen "Marmorkistan" i länet Pieria, nära den statligt ägda skogen Vria. Området har ett mycket speciellt ekosystem, ingår i Natura 2000-nätverket med prioritet "A" och det har föreslagits att det skall inkluderas i Leader-2 för att markera de arkeologiska lämningarnas betydelse.

Kommissionen tillfrågas:

1. Har de miljökonsekvensbedömningar som krävs utförts i syfte att bedöma alla konsekvenser av driften vid marmorbrottet?

2. Har den för avsikt att kräva att de grekiska myndigheterna upphäver detta beslut så att den ekologiska balansen och områdets utsökta naturskönhet bevaras?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(20 april 1999)

1. När det gäller det område som frågeställaren avser ("Pieria Ori"), har de grekiska myndigheterna i själva verket föreslagit att det skall utses till ett område av gemenskapsintresse i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1). Området inrymmer en rad prioriterade naturtyper (livsmiljöer) och arter och borde därför också automatiskt ingå i Natura 2000-nätverket enligt kriterierna i direktivet. Följaktligen måste medlemsstaten vidta erforderliga åtgärder för att se till att området inte skadas med tanke på dess framtida utnyttjande. Därför kommer kommissionen att vända sig till de grekiska myndigheterna för att se efter om man i de miljökonsekvensbedömningar som borde ha genomförts för det aktuella projektet (i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(2)) i tillräcklig utsträckning har tagit hänsyn till det aktuella områdets värde ur natursynpunkt.

2. Beslut att ge tillstånd till den aktuella verksamheten, liksom beslut att upphäva det, tillhör uteslutande medlemsstatens behörighetsområde. Kommissionen kan ingripa bara om det klart framgår att gemenskapslagstiftningen har överträtts.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 175, 5.7.1985.