ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2338/01

från Graham Watson (ELDR) till rådet

(3 augusti 2001)

Ämne: Begränsningar av religionsfriheten

Anser rådet, med tanke på att valet av religion är en grundläggande frihet och därför en grundläggande mänsklig rättighet som fastställts i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, att den lag som Frankrike antagit om begränsningar av religionsfriheten (antagen text nr 676 av den 30 maj 2001) strider mot stadgan?

Svar

(6 december 2001)

Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om förklaring nr 11 till Amsterdamfördraget om kyrkors och konfessionslösa organisationers ställning i vilken Europeiska unionen förklarar att den respekterar och inte ingriper i kyrkors och religiösa sammanslutningars och samfunds ställning i medlemsstaterna. Europeiska unionen tillägger i samma förklaring att den även respekterar filosofiska och konfessionslösa organisationers ställning.

Rådet har ingen kännedom om just det fall som den ärade parlamentsledamoten nämner.

Rådet erinrar för övrigt den ärade parlamentsledamoten om att det inte är en fråga för rådet att uttala sig om medlemsstaternas respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, annat än i de fall en fråga hänskjutits till rådet inom ramen för artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2334/01

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till rådet

(26 juli 2001)

Ämne: Förordning om EG-tjänstemännens situation: brott mot jämlikhetsprincipen och fri bosättning samt överträdelse av pensionsbestämmelserna om bosättning

Enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna artikel 83.2 samt därtill hörande artikel om anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper skall alla tjänstemän bidra till pensionssystemet med 8,25 procent av grundlönen, utan hänsyn till de korrigeringskoefficienter som anges i artikel 64. Trots detta enhetliga bidrag föreskrivs det dessutom i artikel 82.1 i samma föreskrift att pensionens storlek skall beräknas utifrån den plats där den pensionsberättigade tjänstemannen väljer att bosätta sig efter pensioneringen samt de levnadsförhållanden som gäller där.

Jag vill därför fråga rådet följande:

- Vilka åtgärder tänker rådet vidta angående brottet mot den grundläggande jämlikhetsprincipen, enligt vilken varje tjänsteman för samma bidrag skall erhålla samma pension, samt angående brottet mot principen om fri bosättning i vilken medlemsstat som helst, på grund av att en korrigeringskoefficient inrättas?

- Hur tänker rådet hantera en överträdelse av pensionsbestämmelserna från tjänstemän som väljer en fiktiv bosättningsort för att få en högre pension, utan att de grundläggande förutsättningarna för tillämpning av pensionskoefficienten är till någon hjälp?

- Har rådet för avsikt att begära ett förslag till ändring av denna föreskrift och att avskaffa de olämpliga bestämmelserna om en korrigeringskoefficient så att alla tjänstemän kan få samma pension eftersom de belastas med samma avgifter?

Svar

(29 november 2001)

Rådet ber att få erinra den ärade parlamentsledamoten om att tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna i enlighet med artikel 283 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fastställs av rådet, som beslutar med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört övriga berörda institutioner. Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner behandlas i avdelning V i nämnda tjänsteföreskrifter.

Den 29 juni 2001 godkände Ständiga representanternas kommitté en rapport(1) som arbetsgruppen för tjänsteföreskrifterna utarbetat avseende kommissionens reform. Av rapporten framgår bland annat följande:

Arbetsgruppen välkomnar kommissionens önskan att se över tillämpningen av ekonomiska pariteter till pensioner samt undersöka andra besparingar i systemet: förändringar i systemet för invaliditetsersättning, efterlevandepensioner, extra pensionsrättigheter, systemet med korrigeringskoefficienter för pensioner.

Rådet kommer att fortsätta behandlingen av denna fråga inom ramen för den omfattande reformen av personalpolitiken, i synnerhet på grundval av de formella förslag som kommissionen skall lägga fram.

(1) Dok. 9954/01 STAT 29 FIN 187 + ADD 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2041/01 från Gerhard Hager (NI) till kommissionen. Svar på fråga E-3951/00.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 04/04/2002 s. 0001 - 0001



SKRIFTLIG FRÅGA E-2041/01 från Gerhard Hager (NI) till kommissionen (13 juli 2001) Ämne: Svar på fråga E-3951/00 Jag hänvisar till min förfrågan av den 4 december 2000 om användningen av EU-medel i Spanien (E-3951/00(1)). Eftersom Ni i Ert svar av den 22 december meddelar att kommissionen inhämtar de upplysningar som krävs för att besvara frågan, ber jag Er att översända dessa till mig. (1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 239. Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna E-3951/00 och E-2041/01ingivet av Romano Prodi för kommissionen (23 november 2001) Med hänvisning till sitt svar av 22 december 2000(1) sänder kommissionen nu de begärda upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (1) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2544/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2001)

Ämne: Främjande av användandet av vindkraft

EU tillkännager ofta att man försöker främja användandet av miljövänliga energiformer, till exempel vindkraft. Som ett led i denna inställning har flera vindkraftsparker inrättats, särskilt i länder med stor potential för vindkraft, såsom Grekland. Många av generatorerna i dessa vindkraftsparker har dock tagits ur drift, så att de förblir inaktiva och utgör en närmast nedslående syn i områden som saknar andra energikällor, exempelvis Skyros, Ikaria, Evia och Kreta.

Kan kommissionen ange om den vet hur många av de generatorer som erhållit EU-bidrag och som anlagts i vindkraftsparker i Grekland som är i drift i dag? Hur många av dessa generatorer har tagits ur drift? Exakt hur stora summor har EU anslagit för anläggandet av vindgeneratorer i Grekland? Vilka organ har mottagit dessa medel?

Har kommissionen varför dessa generatorer i så stor utsträckning har blivit ett misslyckande? Vilka initiativ har Generaldirektoratet för forskning tagit för att främja denna miljövänliga energiform och vilka åtgärder har vidtagits inom ramen för det nya program som ersatt det femte ramprogrammet för att säkerställa att tillräckliga resurser alltid finns tillgängliga och för att undvika sådana situationer som exempelvis den som uppstod när anslagen till miljövänlig kärnfusion minskades i förslaget till budget för 2002?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(26 oktober 2001)

Kommissionen samlar de uppgifter som behövs för att kunna svara i detalj på frågeställarens fråga. Den kommer att vidarebefordra resultatet av sin undersökning så snart det är möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2024/01

från Paul Lannoye (Verts/ALE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Djurförsök

I EU:s lagstiftning såsom rådets förordning (EEG) nr 793/93(1) och rådets direktiv 86/609/EEG(2), 67/548/EEG(3), 91/414/EEG(4) och 98/8/EG(5) understryks det numera rutinmässigt att upprepningar av försök på ryggradsdjur bör undvikas, och i detta syfte finns det krav på eller uppmuntras det till informationsutbyte.

Mot bakgrund av detta faktum:

- vad gör kommissionen för att se till att upprepningar av försök inte förekommer inom de sektorer där man utför djurförsök?

- hur omfattande är upprepningen av försök i var och en av dessa sektorer?

- vad har kommissionen för planer, legislativa eller administrativa, för att se till att detta upphör?

(1) EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.

(2) EGT L 358, 18.12.1986, s. 1.

(3) EGT B 196, 16.8.1967, s. 1.

(4) EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

(5) EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 oktober 2001)

I de direktiv som parlamentsledamoten hänvisar till understryks det att upprepningar av försök bör undvikas. Genom direktiv 67/548/EEG, 91/414/EEG och 98/8/EG(1) tillåts dessutom medlemsstaterna införa nationella åtgärder som gör det obligatoriskt med gemensamt utnyttjande av testdata och flera medlemsstater har redan gjort det. I enlighet med rådets direktiv 86/609/EEG(2) följer kommissionen användningen av djur genom regelbunden insamling av statistik om användningen av djur i experiment i gemenskapen.

I den nyligen antagna vitboken om strategi för den framtida kemikaliepolitiken(3) föreslås att de existerande bästa tillvägagångssätten sprids i hela gemenskapen. I åtgärd 5F i vitboken fastställs följande:

Det bör införas särskilda bestämmelser i lagstiftningen om att upprepade försök på ryggrads djur bör undvikas. När försök upprepas bör detta inte resultera i något undantag från skyldigheten att ersätta den part som har äganderätten till de första testresultaten.

Kommissionen anser att detta kommer att bidra till att upprepningar av försöken upphör.

(1) Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen; rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden; Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden.

(2) Rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål.

(3) KOM(2001) 88 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2339/01

från Pat Gallagher (UEN) till rådet

(3 augusti 2001)

Ämne: Europarådets stadga för minoritetsspråk och regionala språk

Instämmer rådet i att de över fyrtio minoritetsspråk och regionala språk som talas i Europa utgör en betydande del av Europas kulturarv och därför måste skyddas och främjas? Instämmer

rådet också i att det är nödvändigt att varje medlemsstat och kandidatland undertecknar Europarådets stadga för minoritetsspråk och regionala språk som en del i processen för att bevara kulturarvet?

Svar

(6 december 2001)

När det gäller farhågorna beträffande regionala språk och minoritetsspråk erinrar rådet om målet i artikel 151.1 i EG-fördraget enligt vilken Gemenskapen skall bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald .

Rådet vill emellertid erinra den ärade parlamentsledamoten om att det inte är rådets sak att uttala sig om den specifika frågan om undertecknandet av Europarådets stadga för minoritetsspråk och regionala språk, eftersom detta är en fråga för de individuella medlemmarna i Europarådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2065/01

från Sir Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Ett gemensamt europeiskt luftrum

Vilka är de exakta skälen till förseningarna med att genomföra det gemensamma europeiska luftrummet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2064/01, E-2065/01 och E-2066/01ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(17 september 2001)

Kommissionen har förklarat bakgrunden till sitt initiativ för ett gemensamt luftrum i sina svar på de skriftliga frågorna P-312/011(1) och P-2062/012(2) från samma frågeställare.

Kommissionen är medveten om behovet av att snabbt föreslå åtgärder för att minska förseningarna och för att ta itu med de problem som finns i nuvarande flygledningsorganisation. Kommissionen har därför påbörjat detta arbete redan före slutförandet av den rapport som sammanställts av högnivågruppen och som nämns i kommissionens tidigare svar. Syftet med detta arbete har varit att förbereda den tekniska motiveringen för eventuella lagstiftningsförslag.

I samband därmed beställdes flera undersökningar. Resultaten av dessa undersökningar har offentliggjorts på följande adress: http://europa.eu.int/comm/transport/themes/air/english/single_eur_sky_en.html

De har också diskuterats vid en offentlig workshop i slutet av maj 2001.

Kommissionen räknar nu med att kunna lägga fram lagstiftningsförslag strax efter sommaren.

Kommissionen anser därför inte att det hittills har förekommit någon försening i samband med utarbetandet av förslagen om ett gemensamt luftrum. I betraktande av kommissionens erfarenheter på luftfartsområdet flera av kommissionens förslag har stoppats i rådet på grund av svårigheter beträffande förslagens tillämpning med avseende på Gibraltars flygplats hoppas kommissionen att Förenade kungariket och Spanien kan ge försäkringar om att sådana svårigheter inte kommer att uppstå i samband med förslagen om ett gemensamt luftrum.

Kommissionen konstaterar att kontakter har tagits mellan berörda medlemsstater i denna fråga, och hoppas att dessa kontakter kommer att leda till enighet så snart som möjligt. Eftersom kommissionen inte deltar i dessa diskussioner, kan den emellertid inte informera frågeställaren om läget och innehållet i dessa diskussioner.

(1) EGT C 235 E, 21.8.2001.

(2) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 237.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2040/01

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Vindkraften har försummats i förslaget till nästa ramprogram för forskning och teknisk utveckling (20022006)

Vilken är anledningen till att kommissionen i avsnittet Hållbar utveckling och globala förändringar i sitt förslag till nästa ramprogram för forskning och teknisk utveckling(1) (20022006) fullständigt försummat vindkraftens betydelse som förnybar energikälla?

(1) KOM(2001) 94.

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(13 september 2001)

I kommissionens förslag till det nya ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) (20022006) och tillhörande särskilda program, som för närvarande behandlas (i medbestämmandeförfarande) i Europaparlamentet och rådet, planeras finansiering av FoTU om förnybara energikällor (inbegripet vindkraft) inom ramen för det prioriterade temaområdet Hållbar utveckling och globala förändringar. På kort och medellång sikt kommer gemenskapen att koncentrera sina insatser på att förändra den nuvarande fördelningen mellan energisorterna så att de hållbarare energisystemen får en större andel. Hit hör kraftvärme lika väl som nya och förnybara energikällor. Andelen förnybar energi skall ökas från 6 % till 12 % till 2010. Forskningen skall inriktas på att göra de viktigaste nya och förnybara energikällorna mer kostnadseffektiva och tillförlitliga och kombinera dem med konventionell energiproduktion. På längre sikt vill man inom detta område utveckla förnybara energikällor som i sig är rena och som lätt kan integreras i en hållbar energiförsörjningspalett, både för fasta och rörliga tillämpningar.

I förslaget till det nya ramprogrammet kan FoTU om förnybara energikällor också omfattas av verksamheten till stöd för unionens politik och för stärkandet av det europeiska området för forskningsverksamhet genom samordning av gemenskapens och medlemsstaternas verksamheter. Det väntas att gemenskapsforskningen skall spela en avgörande roll för att sammanföra viktiga forskare och därigenom bidra till att förstärka Europas konkurrensposition i världen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2213/01

från Brian Simpson (PSE) till kommissionen

(24 juli 2001)

Ämne: Ändringar i omfattningen för olika körkortskategorier i det tredje EG-direktivet om körkort

Kommer kommissionens förslag om ett tredje EG-direktiv om körkort att resultera i en begränsad C1-kategori eller ändringar i omfattningen för andra körkortskategorier?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(2 oktober 2001)

I den gällande gemenskapslagstiftningen(1) är samtliga körkortskategorier klart definierade. Inom ramen för det gällande direktivets genomförande har alla kategoridefinitioner, inklusive den för kategori C1 (lastbilar från 3,5 till 7,5 ton), vid flera tillfällen dryftats av regeringsexperter på området.

Det visade sig då att den nuvarande kategorin C1 omfattar två slags fordon. Gränsen mellan dem går vid ungefär sex ton. Om man i definitionen av kategori C1 tog bättre hänsyn till de berörda fordonens tekniska särdrag, skulle man enligt experterna kunna gestalta undervisningen i körskolorna och körkortsproven mer verklighetsnära och på så sätt öka vägsäkerheten. Experterna föreslog också små förbättringar i kategorierna B, D1 och D, vilka skulle innebära att begreppet sittplats ersätts med passagerare och att definitionerna kompletteras med bestämmelser om vikt och mått så att man inte med ett normalt körkort kan köra stora fordon.

Mot denna bakgrund kommer kommissionen därför inom kort att undersöka huruvida de gällande definitionerna kan förbättras.

(1) Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort EGT L 237, 24.8.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2163/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(19 juli 2001)

Ämne: Gågator och kollektivtrafik mot buller i städer

Den arbetsgrupp som ansvarar för att utarbeta grunddokumentet till programmet Urbal om stadsmiljö inom EU sammanträdde nyligen i Malaga, varvid det påpekades att det är nödvändigt att bekämpa buller i städer, den främsta hotet mot den miljökvalitet som europeiska medborgare har rätt att förvänta.

Bland de väsentliga delarna i experternas rekommendationer för att bekämpa buller i städerna märks särskilt nödvändigheten av att förbättra kollektivtrafiken och öka antalet gågator i stadskärnorna.

Anser kommissionen att den med stöd av dessa båda rekommendationer, som är av väsentlig betydelse för att garantera miljökvaliteten för gemenskapens stadsbor, bör främja en kampanj i syfte att få lokala myndigheter inom gemenskapen att vidta dessa båda åtgärder som enligt experterna kommer att medföra en betydande förbättring av rådande situation?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 oktober 2001)

I nuläget avser kommissionen inte att gå längre beträffande information om buller i Spanien än vad som redan avses generellt i det föreslagna direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller, som just nu genomgår en andra behandling. De viktigaste åtgärderna är en strategisk kartläggning av buller och handlingsplaner som de behöriga myndigheterna skall ansvara för, snarare än gränsvärden.

Kommissionens aktiviteter på detta område beskrivs på följande Internetadress: www.europa.eu.int/comm/environment/noise/home.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2471/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(3 september 2001)

Ämne: Italienska medborgare som utfört bedrägerier med gemenskapsmedel

Kommissionen ansvarar för att anslå omfattande gemenskapsmedel till en rad olika sektorer. Den har dessutom i uppgift att kontrollera och granska om bedrägerier utförs av dem som mottar dessa medel. Vilka bedrägerier med gemenskapsmedel uppdagades i Italien under 1998, 1999 och 2000? Vilka belopp handlar det om, och hur stor andel av dem har man nu återvunnit?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(2 oktober 2001)

Man bör skilja mellan de gemenskapsmedel som förvaltas direkt av kommissionen och medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna (indirekta utgifter från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, strukturåtgärder).

Förvaltningen av de indirekta utgifterna är i första hand medlemsstaternas ansvar, och det omfattar också förebyggande och beivrande av oegentligheter och bedrägerier samt återkrav. Medlemsstaterna är skyldiga att underrätta kommissionen om oegentligheter. Kommissionen måste ibland ingripa, bland annat för att utföra kompletterande kontroller och utredningar.

Kommissionens senaste årsrapport om skydd av gemenskapens finansiella intressen och bedrägeribekämpning ger en uppfattning om antalet fall av oegentligheter i Italien och deras omfattning samt hur mycket pengar som återvunnits när det gäller både garantisektionen vid EUGFJ och strukturåtgärder(1).

Kommissionen ansvarar för de direkta utgifterna och här saknas det statistik som gör det möjligt att avgöra hur många italienare som varit inblandade i oegentligheter och bedrägerier och hur stora summor som återvunnits.

(1) KOM(1999) 590 slutlig, KOM(2000) 718 slutlig och KOM(2001) 255 slutlig/2. Se också den första verksamhetsrapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) för tiden 1 juni 199931 maj 2000: http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/index_sv.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1902/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Society for Innovative Cooperation in Europe

Vilken budgetpost finansierar Society for Innovative Cooperation in Europe (sällskapet för innovativt samarbete i Europa)?

- Vilka är sällskapets mål? Vilka projekt har genomförts och genomförs för närvarande?

- Hur stort belopp får det i stöd från EU? Hur länge har det mottagit EU-stöd och har någon revision gjorts av hur det används?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(4 september 2001)

The Association for Innovative Cooperation AICE (föreningen för innovativt samarbete i Europa) har inte erhållit något stöd från kommissionen sedan 1997.

Enligt AICE:s stadgar, som offentliggjordes i Moniteur Belge (Belgiens officiella tidning) av den 11 juli 1996 är föreningen en icke vinstdrivande organisation, inriktad på att stärka

samarbetet mellan stiftelser, föreningar, ideella organ och andra icke statliga organisationer i Europa. Dess syfte är särskilt att fungera som startplatta för nya initiativ som sammanlänkar större europeiska stiftelser, med fokus på projekt som betonar nya idéer inom de sociala och politiska områdena.

De huvudprojekt (i termer av beviljade belopp) som genomfördes av AICE till och med 1997 gällde åtgärder i den socialekonomiska sektorn, vänortsutbyten och insatser för att främja Europatanken.

Som påpekats har AICE inte erhållit någon gemenskapsfinansiering sedan 1997. Ingen revision har utförts beträffande användningen av de medel som erhölls till och med 1997, även om redovisningen naturligtvis måste godkännas för att stödärendena skulle kunna avslutas.