SKRIFTLIG FRÅGA E-1340/00

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Skydd av livsmiljöer på Malta

Känner kommissionen till planerna på att omvandla ett stor areal jordbruksmark på Malta nedanför Hotell Verdala till en golfbana?

Känner kommissionen till att tre reptilarter (Chalcides ocellatus, Elaphe situla och Coluber viridiflavus) och en amfibieart (Discoglossus pictus), som finns på denna jordbruksmark, bör skyddas enligt EU:s direktiv om bevarande av livsmiljöer och vilda djur och växter?

Kan kommissionen tänka sig att uppmana de maltesiska myndigheterna att ge fullständig information om lokalisering och antal av de olika arter som finns på Malta som omfattas av EU:s direktiv om bevarande av livsmiljöer och vilda djur och växter?

Är kommissionen beredd att undersöka om specifikt maltesiska arter (som Podarcis filfolenses maltensis) bör läggas till på den befintliga förteckningen i direktivet om livsmiljöer för att garantera deras skydd?

Anser kommissionen att särskilda bevarandeområden bör utses av de maltesiska myndigheterna så snart som möjligt så att alla dessa arter är fullständigt skyddade redan första dagen Malta ansluter sig till EU?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 juni 2000)

Kommissionen har inga närmare uppgifter om en planerad golfbana på maltesisk jordbruksmark.

De tre reptilarter och den amfibieart som parlamentsledamoten uppger finns på jordbruksmarken nedanför Hotell Verdala är redan upptagna i förteckningen i bilagorna till rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) (livsmiljödirektivet). Eftersom arten Elaphe situla finns med i bilaga 2 till livsmiljödirektivet är de maltesiska myndigheterna skyldiga att lämna förslag på platser som kan vara av gemenskapsintresse och även utse särskilda bevarandeområden (dvs. Natura 2000-områden) för denna art om Malta skulle bli medlem i EU. Övriga tre arter tas upp i bilaga 4 till livsmiljödirektivet och omfattas därför av de krav på artskydd som i enlighet med artikel 12 i livsmiljödirektivet ställs på ett land då det blir medlem i EU.

När det gäller politik i fråga om skyddsområden före EU-anslutningen är samtliga kandidatländer (inklusive Malta) skyldiga att rätta sig efter den princip som fastställs i Agenda 2000 som säger att alla nya investeringar måste uppfylla bestämmelserna i gemenskapens regelverk. Denna princip ingår i EU:s förhandlingsposition beträffande miljökapitlet med de sex Luxemburgländerna, som godkändes av rådet den 7 december 1999.

För det projekt med golfbanan som nämns ovan bör det således utföras en miljökonsekvensbedömning av det slag som fastställs i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(2), senast ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(3). Eftersom denna typ av projekt omfattas av bilaga 2 till direktivet är det upp till de maltesiska myndigheterna att besluta huruvida en formell miljökonsekvensbedömning i enlighet med det förfarande som anges i artikel 4 är nödvändig. De maltesiska myndigheterna bör också helt och hållet beakta de skyddskrav som ställs i livsmiljödirektivet, särskilt artikel 6 om områden som är att betrakta som Natura 2000-områden. Utförande av sådana bedömningar är de maltesiska miljömyndigheternas ansvar.

Som ett led i föranslutningsprocessen begär kommissionen regelbundet uppgifter från Malta om vilka framsteg landet har gjort vad gäller de olika områdena av gemenskapens regelverk. När det gäller naturskydd kan kommissionen upplysa om att Malta för närvarande genomför kartläggningar av livsmiljöer. För att förbereda för Natura 2000-nätet har man redan nu samlat in betydande material om geografiskt läge och förekomst när det gäller de arter som förtecknas i bilagorna till livsmiljödirektivet. Vid EU-anslutningen kommer Malta att behöva lämna en förteckning över förslag på områden i enlighet med livsmiljödirektivet och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(4) (fågeldirektivet). För alla dessa områden skall Malta med hjälp av den standardiserade datablanketten för Natura 2000 lämna utförliga biologiska uppgifter (inklusive geografiskt läge och relevanta uppgifter om bestånd för samtliga arter av gemenskapsintresse).

Kommissionen har redan uppmanat de maltesiska myndigheterna att lämna in förslag (jämte vetenskapliga uppgifter) på vilka arter och livsmiljöer de vill ska ingå i bilagorna till livsmiljö- respektive fågeldirektivet. Förslagen kommer att utvärderas och diskuteras med medlemsstaterna.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 175, 5.7.1985.

(3) EGT L 73, 14.3.1997.

(4) EGT L 103, 25.4.1979.