SKRIFTLIG FRÅGA E-0799/01

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Lyckad förutsägelse om jordbävning

Europeiska kommissionen meddelade den 24 juni 1999 via Internet att Prenlab, som finansierats av kommissionen och som utvecklats vid universitet i Edinburgh, hade lyckats förvarna om en jordbävning på Island med en förmodad intensitet om 5 Richter. Den 27 och 29 oktober

meddelade Prenlab de isländska myndigheterna om fara för jordbävning. Den 10 november kom ett nytt meddelande, i vilket man också exakt kunde fastställa hur stor jordbävningen skulle bli. Tre dagar senare inträffade jordbävningen, bara 2 kilometer från den plats där stationen som lyckats spåra jordbävningen låg.

Skulle kommissionen kunna upplysa mig om huruvida unionen på lämpligt sätt utnyttjat det tekniska kunnande som Prenlab står för, så att det i framtiden skall gå att rädda människoliv och egendom? Har Prenlab därefter kommit med några nya förutsägelser? Har EU efter 1998 fortsatt med att bevilja Prenlab ekonomiskt stöd och hur stort har detta stöd varit totalt? Har myndigheterna i någon - vilken som helst - av unionens medlemsstater anhållit om att få använda sig av Prenlab:s tekniska kunnande och slutsatser dragna av utförda studier och undersökningar? Har andra forskningscentrum i världen lyckats komma med liknande förutsägelser om jordbävningar från 1998 fram till dags dato?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(21 juni 2001)

Prenlab (Earthquake-prediction Research in a Natural Laboratory) var ett forskningsprojekt där man studerade jordbävningsrisker. Det finansierades inom ramen för det fjärde ramprogrammet (19941998) och det fick gemenskapsstöd med 790 000 euro. Europeiska kommissionen fortsatte att finansiera forskningen via ytterligare ett projekt (Prenlab-2), där gemenskapen bidrog med 1 162 000 euro, och på senare tid även via SM-Site (Developing Stress Monitoring Sites and Infrastructure for Forecasting Earthquakes), ett infrastrukturprojekt inom femte ramprogrammet (19982002) där gemenskapen bidrog med 1 300 000 euro. De forskarlag som deltog i Prenlab presenterade senare sina resultat för europeiska och japanska kollegor. Det skedde vid de seminarier om jordbävningsrisker som EG och Japan organiserade i Reykjavik, Island, i juni 1999 och i Kyoto, Japan, i mars 2000.

Efter jordbävningen i november 1998 har Prenlab inte gjort några fler officiella förutsägelser. Gemenskapen fortsätter att finansiera forskning och utveckling som genomförs av detta forskarlag via infrastrukturprojektet SM-Site. Syftet med detta är att uppnå positiva resultat i framtiden. Slutrapporten från detta projekt, där man presenterar uppnådda vetenskapliga slutresultat, tillställdes kommissionen först i början av 2001. Tills nu har det inte inkommit någon specifik begäran av någon medlemsstat om att få använda Prenlab:s sakkunskap och forskningsresultat. Ett av de viktigaste resultaten är de nya metoderna för övervakning av sådana processer i jordskorpan som leder till stora jordbävningar. Trots dessa lovande resultat diskuterar man fortfarande i forskarvärlden giltigheten och tillämpligheten hos sådana förutsägelser.

Sedan 1998 har inga andra forskningscentrum gjort några exakta kortsiktiga förutsägelser. Däremot gör många forskarlag runtom i världen förutsägelser om jordbävningsrisker för medellång till lång sikt. Man gör detta huvudsakligen i syfte att ta fram jordbävningssäkra konstruktioner.

Prenlab kommer också att presenteras och granskas i samband med två viktiga kommande händelser:

- DMSG-mötet (Disaster Management Support Group of the committee for earth observation satellites) som skall hållas i Bryssel den 2527 juni 2001.

- EU-samordnarnas scientific review workshop den 57 september 2001.