SKRIFTLIG FRÅGA E-1312/02

från Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE)och Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen

(7 maj 2002)

Ämne: Nödvändigheten av och kapaciteten för den planerade motorvägen genom Kresnapasset i Bulgarien och tidpunkten för utnämning inom ramen för Natura 2000

1. I vilken mån kommer enligt kommissionens bedömning önskemålet om att anlägga eller bredda en motorväg, trots de låga transportprognoserna för den vägtrafik som kommer att använda den transeuropeiska korridoren nr 4 mellan Sofia och Thessaloniki, att påverkas av rädslan för politisk oro kring den Autoput Bratstvo i Jedinstvo (Broderskapets och enhetens motorväg) som anlades redan för 40 år sedan i det dåvarande Jugoslavien och som fortfarande erbjuder den kortaste möjliga direkta förbindelsen, tvärs igenom Slovenien, Kroatien, Serbien och Makedonien, för biltrafiken mellan de nuvarande EU-medlemsstaterna Österrike och Grekland?

2. Innebär politiskt lugn längs den väg som avses i fråga 1 att nödvändigheten av att på kort sikt anlägga motorvägar som löper parallellt med denna genom Ungern, Rumänien och Bulgarien avtar?

3. I vilken utsträckning kommer vägvalet och nödvändigheten av anläggande att påverkas av de olympiska spel som skall hållas i Aten 2004? Är det realistiskt att förvänta sig att denna vägförbindelse kommer att kunna vara i bruk vid den tidpunkten?

4. När förväntar sig kommissionen att Kresnapasset med omgivning kommer att kunna utnämnas till Natura 2000-område? Kommer detta att vara genomfört vid tiden för Bulgariens anslutning till EU, eller sker det först senare? Kommer denna utnämning att föregå anläggandet av motorväg E79, eller kommer den att äga rum först efter det att definitiva beslut har fattas om sträckningen för denna väg?

5. På vilket sätt tror sig kommissionen kunna övertyga den bulgariska regeringen om nödvändigheten av att med tanke på naturvärdena välja ett av de alternativ som begränsar vägtrafiken via Kresnapasset till lokal trafik och turism och som hänvisar genomfartstrafiken till en av de möjliga vägförbindelserna runt passet eller till den redan befintliga järnvägsförbindelsen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(21 juni 2002)

1. och 2. Kommissionen känner inte till någon direkt koppling mellan beslutet att anlägga eller bredda den transeuropeiska korridoren nr 4 mellan Sofia och Thessaloniki i form av en motorväg och rädslan för politisk oro kring denAutoput Bratstvo i Jedinstvo (Broderskapets och enhetens motorväg) som anlades för 40 år sedan i det dåvarande Jugoslavien.

3. Som anges i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1), har upprättandet och utbyggnaden av transeuropeiska nät inom transportsektorn i hela gemenskapen som särskilda mål att säkerställa en varaktig framkomlighet för personer och varor under bästa möjliga betingelser i socialt, säkerhets- och miljöhänseende samt att integrera alla transportslag med beaktande av deras komparativa fördelar. I dessa riktlinjer fastställs projekt av gemensamt intresse vars genomförande bör bidra till en utbyggnad av nätet på gemenskapsnivå.

Valet att utse korridor nr 4 grundades på ovan nämnda kriterier i enlighet med riktlinjerna i gemenskapens lagstiftning.

Tidtabellen för slutförandet av den del av korridor nr 4 som sträcker sig mellan Sofia och den bulgarisk-grekiska gränsen vid Kulata kommer främst att bero på den bulgariska regeringens beslut.

4. Bulgariens skyldighet att bidra till bildandet av Natura 2000-nätet genom att utse särskilda bevarandeområden, såsom anges i livsmiljödirektivet(2), och särskilda skyddsområden, såsom anges i fågeldirektivet(3), blir aktuell i samband med anslutningen.

Kommissionen kan inte bedöma om de bulgariska myndigheternas eventuella utnämning av Kresnapasset till Natura 2000-område kommer att ske före anläggningen av den planerade motorvägen mellan Sofia och Kulata, oavsett det slutliga beslutet om utsträckningen av den senare.

5. Vid olika tillfällen och på olika nivåer har kommissionen upprepade gånger betonat att man genom gemenskapens finansieringsinstrument endast finansierar projekt som överensstämmer med gemenskapens miljölagstiftning. Detta gäller särskilt behovet av att bedöma projektens inverkan på miljön på grundval av bestämmelser som liknar dem i direktivet om miljökonsekvensbedömning(4).

Delar av Kresnapasset finns upptagna i den senaste förteckningen över viktiga fågelområden, som sammanställs av Bird Life International 2000. Kommissionen anser därmed att området är av betydelse för bevarande av naturen inom ramen för tillämpning av ISPA-instrumentet. Kommissionen skulle därför, om Bulgarien ansöker om gemenskapsstöd genom ISPA för anläggningen av SofiaKulata-delen av korridor nr 4, se till att en lämplig miljöbedömning görs enligt direktiven om miljökonsekvensbedömning och artikel 6.3 i livsmiljödirektivet.

Bulgarien har dessutom liksom övriga kandidatländer förbundit sig att uppfylla kraven i gemenskapens miljölagstiftning, även före anslutningen, i samband med alla nya investeringsprojekt. Detta utgör således också en garanti för att projekt som finansieras i Bulgarien genom andra källor än gemenskapen, uppfyller de normer som anges i gemenskapens miljölagstiftning. Förutom kraven i direktivet om miljökonsekvensbedömning måste alltså också kraven i livsmiljö- och fågeldirektiven uppfyllas.

Genom dessa instrument gör kommissionen sitt yttersta för att se till att Bulgariens rika biologiska mångfald skyddas enligt gemenskapens regelverk.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.

(2) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.

(3) Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar, EGT L 103, 25.4.1979.

(4) Rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EGT L 73, 14.3.1997.