SKRIFTLIG FRÅGA E-0580/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(5 mars 2002)

Ämne: Utvärdering av stabilitetsprogrammet för Grekland

I kommissionens utvärdering (den 30 januari 2002) av uppdateringen av stabilitetsprogrammet för Grekland 20012004 sägs det att minskningen av indikatorn för den offentliga skulden har skett långsammare än vad som förutsågs i prognoserna för stabilitetsprogrammet för 2000: den offentliga skulden kommer att minska från 99,6 procent av BNP 2001 till 90 procent av BNP 2004, i stället för den ursprungliga prognosen som låg på 84 procent. Vidare heter det att utvecklingen av den offentliga skulden ständigt påverkas av de finansiella transaktioner som görs, man konstaterar att en del av dessa transaktioner inte skrivs in i budgeten och att den brist på insyn och öppenhet som följer av detta föder misstankar om kvaliteten beträffande anpassningen av de offentliga finanserna. Rådet (ekonomiministrarna) ändrade i samband med godkännandet av uppdateringen av stabilitetsprogrammet kommissionens beslut och uppmanade myndigheterna att inlämna ytterst detaljerade uppgifter om finansiella åtgärder i framtida uppdateringar av programmet, detta för att göra skuldens utveckling mer begriplig. Jag frågar kommissionen: Vilka är dessa finansiella transaktioner som enligt kommissionens meddelande inte skrivs in i budgeten? Förekommer registrering av offentliga utgifter utanför den allmänna budgeten? Vilka element är det som skapar brist på insyn och tvivel beträffande den offentliga finanspolitikens kvalitet?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 april 2002)

Den offentliga skulden i Grekland är i förhållande till BNP bland de högsta i gemenskapen och högt över det referensvärde på 60 % av BNP som fastställs i EG-fördraget. En snabb minskning av skuldkvoten är viktig särskilt för att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Grekland har gjort betydande framsteg under senare år för att rätta till obalanserna i de offentliga finanserna men minskningen av skuldkvoten har varit mycket mindre än man kunnat förvänta sig med tanke på den snabba ökningen i den nominella BNP:n, höga och växande primära överskotten och den lägre räntenivån. I viss utsträckning förklaras det av växelkursförändringarna innan Grekland anslöt sig till euroområdet, eftersom en stor del av den offentliga skulden var angiven i utländska valutor. Enligt uppdateringen av stabilitetsprogrammet för 2001 är det ospecificerade faktorer som håller tillbaka nedgången i skuldkvoten med ungefär 4 % av BNP för perioden 20022004, trots att man avser använda privatiseringsintäkterna (vilka i genomsnitt uppgår till drygt 1 % av BNP) till att betala av på den offentliga skulden.

I uppdateringen av stabilitetsprogrammet för 2001 jämförs den totala skuldstocken vid utgången av 2001 med de prognoser som ingår i budgeten för 2001. Den totala ökningen av skuldstocken beräknas uppgå till 6,55 miljarder EUR medan det i budgeten prognosticeras en ökning på 4,78 miljarder EUR. Andra faktorer än underskott och effekten av växelkursförändringar uppgår till 6,35 miljarder EUR istället för de 3,20 miljarder EUR som beräknas i budgeten. Av dessa berodde bara en liten del på högre militär upplåning medan inga upplysningar har lämnats för övriga faktorer som orsakade den snabbare ökningen i skuldsättningen än vad som planerats. Dessutom betalade DEKA (ett statsägt holdingbolag som inte ingår i den offentliga förvaltningen) av på den offentliga skulden till ett belopp motsvarande 4,46 miljarder EUR istället för de 2,20 miljarder EUR som planerades i budgeten för 2001.

Mot denna bakgrund anser kommissionen att den ökning under senare år av transaktioner som inte framträder i underskottet, men som påverkar skuldutvecklingen, och det faktum att man i det uppdaterade stabilitetsprogrammet för 2001 planerar att fortsätta med sådana transaktioner de kommande åren, utan att det lämnas några förklarande upplysningar om syftet med dessa bidrar till bristande insyn och öppenhet, vilket gör det svårt att bedöma kvaliteten på de budgetjusteringar som föreslås i stabiliseringsprogrammet.