ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1956/00

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Yrkesanknytning och bakgrund för medlemmarna av expertpanelen om atomenergifrågor

Kan kommissionen räkna upp de nuvarande medlemmarna av expertpanelen om atomenergifrågor tillsammans med deras yrkesanknytning och bakgrund och ange i vilken utsträckning frågan om att behöriga medlemmar av icke-statliga organisationer skall utses till denna panel vunnit beaktande och i vad mån medlemsstaterna uppmanats rekommendera dylika personer såsom medlemmar?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Gruppen för atomenergifrågor är en arbetsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna, och som har till uppgift att förbereda rådets beslut på kärnkraftsområdet. Gruppens sammansättning faller under rådets exklusiva behörighet. Det är följaktligen endast rådet som kan svara på frågeställarens fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1438/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(10 maj 2000)

Ämne: Överföring av ICCAT: s rekommendationer till gemenskapslagstiftningen

Vid sitt sammanträde i Santiago de Compostela 1998 antog ICCAT (Internationella kommissionen för bevarande av tonfiskbeståndet i Atlanten) en rekommendation om att begränsa fisket av vit tonfisk (Thunnus alalunga) till maximalt nu gällande nivå, eftersom fiskeuttaget är mycket nära gränsen för vad arten tål. Det innebär att fiskeansträngningen skall ligga på samma nivå som under de senaste åren, och att antalet fiskefartyg skall vara hälften av det antal som var i verksamhet under åren 19931995.

Trots att det var gemenskapen som låg bakom detta förslag, har den inte uppfyllt rekommendationen eftersom den inte överfört förslaget till gemenskapslagstiftningen. Vid ICCAT:s möte i Rio de Janeiro var kommissionen därför tvungen att insistera på att den rekommendation som redan antagits verkligen skulle tillämpas.

Är någon överföring av ICCAT:s rekommendationer till gemenskapslagstiftningen aktuell? Kan kommissionen garantera att denna ICCAT-bestämmelse kommer att uppfyllas under år 2000?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 juni 2000)

Kommissionen befinner sig i en process för att anta ett förslag om tekniska bestämmelser gällande långvandrande fiskbestånd, inklusive bestämmelser för att genomföra rekommendationerna från Internationella kommissionen för bevarande av den atlantiska tonfisken (ICCAT) beträffande begränsningar av flottkapaciteten vid fiske efter långfenad tonfisk.

Därutöver och för att genomföra åtgärden redan år 2000, innan rådet formellt antagit bestämmelsen har kommissionen skrivit ett brev till berörda medlemsstater och bett dem ställa nödvändiga data till förfogande för att vidta åtgärden. På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar kommer kommissionen att fortsätta med att genomföra begränsningen av antalet fartyg i enlighet med vad som fastställts av ICCAT.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1543/00

från Mikko Pesälä (ELDR) till kommissionen

(10 maj 2000)

Ämne: Framåtskridandet av det horisontala landsbygdsutvecklingsprogrammet

Finland har i oktober 1999 lämnat in sitt horisontala landsbygdsutvecklingsprogram till kommissionen. I programmet ingår stödsystem för mindre gynnade områden. Det finska programmet skulle ha varit det första som skulle tas upp till behandling. De problemen som fanns har blivit lösta och samtliga begärda precisioner och tilläggsinformationer har lämnats in inom utsatta tidsfrister. Det horisontala landsbygdsutvecklingsprogrammet skulle behandlas i kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling den 29 mars 2000. Behandlingen sköts dock upp till den 2627 april 2000. Kommissionen har underrättat Finland att programmet kan behandlas i kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling först i maj 2000.

Det finska jord- och skogsbruksministeriet har fastställt tidsfristen för inlämnande av stödansökningar till den 26 maj 2000. Jordbrukarna bör senast då förbinda sig för fem år till de nya stödsystemen för miljön och mindre gynnade områden. När det gäller specialavtalen för miljöstöden skulle man förbinda sig redan den 24 april 2000.

Jordbrukarna har hamnat i en orimlig situation.

1. Vad tänker kommissionen göra i detta ärende?

2. Är det möjligt för jordbrukarna att ändra på det sätt de förbundit sig till stödsystemen efter det att kommissionens beslut och de nationella besluten fattats och delgivits jordbrukarna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 juni 2000)

Finlands övergripande plan för utveckling av landsbygden skulle ha behandlats i förvaltningskommittén för jordbruksstrukturer och landsbygdens utveckling (STAR-kommittén) den 29 mars 2000. På grund av vissa kvarstående problem angående den finländska handlingsplanen avseende rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket(1) drogs ärendet tillbaka för att man skulle kunna klara ut situationen. STAR-kommitténs möte i april 2000 ställdes delvis in, eftersom kommittén för utveckling och förändring i regionerna fungerade som STAR-kommitté men endast behandlade mål 1-ärenden. Därför stod den finländska planen på dagordningen då kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling sammanträdde den 24 maj, och programmet bedömdes positivt. Det slutliga godkännandet sker genom kommissionens beslut.

Miljöstöd till jordbruket kan ges till lantbrukare som förbinder sig till vissa åtaganden för åtminstone fem år. Medlemsstaterna kan emellertid tillåta ändringar i lantbrukarnas åtaganden under denna period, förutsatt att den godkända planen lämnar utrymme för en sådan ändring, och att ändringen är motiverad, med tanke på det mål man vill uppnå med planen.

(1) EGT L 375, 31.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2422/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Hinder för rörligheten för varor mellan Spanien och Portugal

Det faktum att portugisiska fiskare och handlare i Matosinhos nyligen hindrade försäljning av spanska sardiner utgör en allvarlig kränkning av gemenskapens grundläggande friheter och särskilt av den fria rörligheten för varor mellan två medlemsstater.

För att garantera att de personer som drabbats av detta får utöva sitt yrke på ett normalt sätt, är det nödvändigt att kommissionen snarast vänder sig till de portugisiska myndigheterna.

Kan kommissionen ange om den redan har agerat i denna fråga? Om så är fallet, kan den tala om vilken typ av åtgärder det gäller och vilket resultat de har haft? Vad tänker kommissionen göra om ingenting hittills har gjorts? Kan kommissionen hålla undertecknad underrättad om sina åtgärder och resultaten av dem?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Sedan de spanska myndigheterna, enligt rådets förordning (EG) nr 2679/98 av den 7 december 1998 om den inre marknadens sätt att fungera i samband med den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna(1), till kommissionen hade rapporterat de händelser som frågeställaren nämner, inledde kommissionen det förfarande som föreskrivs i förordningens artikel 3. Samtidigt anmodade kommissionen de portugisiska myndigheterna att bekräfta det som hade inträffat och att vidta nödvändiga och lämpliga åtgärder för att garantera den fria rörligheten för varor. De portugisiska myndigheternas svar lämnades inom föreskriven tid och innehöll all den information som begärts om händelserna och redovisade de vidtagna åtgärderna, nämligen förstärkt polisbevakning på platsen och sammankomster med de inblandade för att förhindra nya incidenter. Denna information har också förts vidare till övriga medlemsstater.

Med tanke på de positiva resultat som det tidigare nämnda förfarandet har lett till, nämligen en snabb återgång till normala förhållanden, finner kommissionen det i nuläget inte nödvändigt att inleda underrättelseförfarandet enligt artikel 5 i förordning nr 2679/98.

(1) EGT L 337, 12.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2266/00 från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen. AVS-länderna.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 053 E , 20/02/2001 s. 0203 - 0203



SKRIFTLIG FRÅGA E-2266/00 från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen (7 juli 2000) Ämne: AVS-länderna Vilka lönegrader har de heltidsanställda vid respektive EU-kontor i AVS-länderna? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 och E-2268/00 ingivet av Christopher Patten för kommissionen (28 augusti 2000) Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1158/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen beträffande livsmedelssäkerhet.

Det är nödvändigt att överväga att tilldela kommissionen ökade befogenheter i sådana fall då det framkommer att EU-bestämmelserna inte följs (punkt 94). Detta skall göra det möjligt för kommissionen att vidta snabba åtgärder.

1. Vilka ytterligare befogenheter anser kommissionen sig behöva för att kunna vidta snabba åtgärder i samband med uppföljningen av inspektioner?

2. Har man redan utarbetat konkreta förslag när det gäller dessa ytterligare befogenheter? Om detta är fallet, vilka är då de huvudsakliga målsättningarna för dessa förslag? Om inte, när kommer kommissionen då att förfoga över konkreta förslag när det gäller dessa ytterligare befogenheter som man vill erhålla?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1677/00

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Medborgarskap i medlemsstaterna

Före ikraftträdandet av British Nationality Act från 1981, varmed det blev möjligt att erhålla medborgarskap både efter fadern och modern, var lagen om medborgarskap i Förenade kungariket baserad på principen att medborgarskap endast skulle erhållas efter fadern. Det beslutades att barn till brittiska kvinnor utomlands som är födda före ikraftträdandet av British Nationality Act inte automatiskt kan bli brittiska medborgare. Barn till brittiska män utomlands som är födda före ikraftträdandet av British Nationality Act från 1981 är däremot berättigade till fullt brittiskt medborgarskap.

Instämmer kommissionen med att Förenade kungarikets beslut om att inte tillämpa British Nationality Act retroaktivt kränker de brittiska kvinnornas rättigheter? Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att rätta till situationen?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(26 juli 2000)

Kommissionen erinrar om att frågan om en persons medborgarskap i en viss medlemsstat skall avgöras uteslutande genom hänvisning till den berörda medlemsstatens egna lagstiftning. Detta slogs fast i förklaring nr 2 om medborgarskap som fogats till Fördraget om Europeiska unionen(1) och bekräftades också av EG-domstolen i Micheletti-målet(2).

Eftersom det rör sig om en nationell fråga, kan kommissionen inte kommentera påståendet att British Nationality Act 1981 skulle vara diskriminerande.

Av ovan angivna skäl kan kommissionen inte vidta några åtgärder i denna fråga.

(1) EGT C 191, 29.7.1992.

(2) Mål C-369/90, Rec. 1992, s. I-4239.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3042/00

från Andre Brie (GUE/NGL) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Uppgifter om det EU-stöd som har gått till Mecklenburg-Vorpommern under 1999

Genom vilka projekt och fonder och vilka belopp har under 1999 gått till Mecklenburg-Vorpommern av EU-medel, närmare bestämt från

1. Europeiska regionala utvecklingsfonden,

2. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), utvecklings- och garantisektionen,

3. Europeiska socialfonden,

4. gemenskapens forskningsprogram,

5. gemenskapsprogrammen inom energiområdet,

6. gemenskapsprogrammen inom miljöområdet,

7. gemenskapsprogrammen inom trafikområdet,

8. gemenskapsprogrammen inom området för utbildning och ungdom,

9. gemenskapsprogrammen inom hälsoområdet,

10. gemenskapsprogrammen på det sociala området,

11. programmen för icke statliga organisationer,

12. kulturprogrammen,

13. programmen inom ramen för samarbetet med tredje länder (Central- och Östeuropa, OSS)

14. programmen för vänskapsorter,

15. andra gemenskapsprogram?

Hur pass framgångsrika anser EU att dessa åtgärder är?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(6 oktober 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1691/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Kommissionens behandling av förbudet mot svensk proffsboxning

Har kommissionen behandlat frågan om förbudet mot svensk proffsboxning i Sverige? Är det ett brott mot den inre marknadens fria rörlighet?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(5 juli 2000)

Kommissionen önskar informera frågeställaren om att den har granskat frågan om huruvida det svenska förbudet mot proffsboxning är förenligt med principen om etableringsfrihet i enlighet med artikel 43 (f.d. artikel 52) i EG-fördraget, en av de grundläggande friheter som skall garantera den fria rörligheten på den inre marknaden.

I enlighet med denna princip får andra medlemsstaters medborgare utöva en yrkesverksamhet som egenföretagare på samma villkor som de som fastställs för landets egna medborgare i etableringslandets lagstiftning.

I detta avseende är det viktigt att framhålla att det står varje medlemsstat fritt att organisera utövningen av en yrkesverksamhet på sitt territorium, då det saknas särskilda gemenskapsregler för en viss verksamhet (se framför allt EG-domstolens dom av den 2 juli 1984 i mål 107/83, Ordre des Avocats au Barreau de Paris mot Onno Klopp, Rec. 1984, s. 2971).

Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över är det emellertid förbjudet att bedriva proffsboxning enligt en lag av den 1 januari 1970 och detta förbud är generellt; det gäller för såväl svenska medborgare som för medborgare från andra medlemsstater. Ett sådant förbud kan därför inte anses strida mot principen om etableringsfrihet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1901/00

från Graham Watson (ELDR) och Hartmut Nassauer (PPE-DE) till rådet

(19 juni 2000)

Ämne: Avtal mellan Spanien och Förenade kungariket om Gibraltar och om att Förenade kungariket skall delta i vissa aspekter av Schengenavtalen

Vid Corepers möte den 19 april tillkännagav Spaniens och Förenade kungarikets ambassadörer att de undertecknat skrivelser med överenskommelser om vissa frågor med anknytning till Gibraltar, vilka hittills förhindrat samstämmighet i rådet beträffande ett antal rättsakter inom områdena rättsliga och inrikes frågor.

Dessa skrivelser behandlade

- vilken myndighet som skulle ha behörighet att företräda Gibraltar (postbox i London),

- Gibraltars identitetsdokument,

- frågor om deltagande i Schengenreglerna och

- polissamarbete inom ramen för Schengenkonventionen.

Kunde rådet underrätta parlamentet om vad som ingått i detta avtal?

Ämnar rådet nu bifalla Förenade kungarikets ansökan om deltagande i vissa aspekter av Schengenavtalen och samarbete i asyl- och invandringspolitiska frågor enligt avdelning 4 i EG-fördraget?

Svar

(10 oktober 2000)

Rådet informerar de ärade parlamentsledamöterna om följande:

1. Det avtalade arrangemanget när det gäller Gibraltars myndigheter i samband med EU- och EG-instrument och därmed förbundna fördrag återfinns i dokument 7998/00 JAI 45 MI 73 som härmed för information översänds till Europaparlamentet. Dokumentet finns endast i de ursprungliga engelska och spanska versionerna.

2. Den 29 maj 2000 samtyckte rådet till Förenade kungarikets begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket. Rådets beslut i frågan är offentliggjort i Officiella tidningen(1).

(1) EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1984/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(21 juni 2000)

Ämne: Kommissionens tjänstemäns deltagande i lokala val i Belgien

Enligt artikel 19 i EG-fördraget har EU-medborgare rätt att rösta och är valbara i Belgien.

Kommissionen lär trots detta ha utfärdat interna bestämmelser som gör det mycket oattraktivt för dess tjänstemän att ställa upp som kandidater. De tvingas, om de eventuellt skulle kandidera, att ta tjänstledigt i tre månader utan lön.

Detta står i strid med åtagandet om att integrera EU-medborgare, och därmed även tjänstemän vid kommissionen, i det sociala nätverket på deras bostadsort. Vidare urholkas på detta sätt tjänstemännens delaktighet i de lokala beslutsprocesserna i grunden.

1. Håller rådet med om att sådana bestämmelser strider mot strävandet att medborgare inom EU, följaktligen också tjänstemän hos kommissionen, fullständigt skall integreras i samhället på den plats där de bor? Om så är fallet: tänker rådet uppmana kommissionen att avskaffa dessa bestämmelser? Om så inte är fallet: hur tycker rådet att skyldigheten att ta tjänstledigt i tre månader utan lön går ihop med strävandet att medborgare inom EU, följaktligen också tjänstemän hos kommissionen, fullständigt skall integreras i samhället på den plats där de bor?

2. Håller rådet med om att sådana bestämmelser leder till att tjänstemännens delaktighet i de lokala beslutsprocesserna i grunden urholkas? Om så är fallet: tänker rådet rekommendera för kommissionen att avskaffa dessa bestämmelser? Om så inte är fallet: hur tycker rådet att skyldigheten att ta tjänstledigt i tre månader utan lön går ihop med strävandet att tjänstemän hos kommissionen fullständigt skall integreras i samhället på den plats där de bor?

Svar

(28 september 2000)

Den ärade parlamentsledamotens fråga avser interna föreskrifter inom kommissionen. Eftersom varje institution är autonom i organisatoriska frågor, anser rådet att frågan bör ställas till kommissionen.

Om de föreskrifter som den ärade parlamentsledamoten avser är artikel 15 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen, där det anges att: En tjänsteman som kandiderar till ett offentligt ämbete som tillsätts genom val skall ansöka om tjänstledighet av personliga skäl för högst tre månader, vill rådet understryka att denna bestämmelse gäller alla institutionernas tjänstemän och bara kan ändras genom en ändring av tjänsteföreskrifterna på grundval av artikel 283 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1156/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen beträffande livsmedelssäkerhet.

Den existerande lagstiftningen medger att medlemsstaterna tar ut avgifter för att täcka kostnaderna för kontroll av produkter av animaliskt ursprung (punkterna 86-87). Det föreligger ingen enhetlighet när det gäller att fastställa och ta ut kontrollavgifter. Då lagstiftningen ses över skall denna brist rättas till så att den inte sprider sig till andra områden.

Om producenterna skall bidra till att betala den officiella kontrollen av deras produkter är en gammal fråga. Då en sådan princip tillämpas orättvist uppstår en snedvridning av konkurrensen. Några anser att livsmedelskontroll tillhör statens kärnverksamheter och därför helt och hållet bör betalas med allmänna medel för att undvika varje tecken på en sammanblandning av intressen.

Förespråkar kommissionen en fullständigt offentlig finansiering av de officiella kontrollerna? Om detta inte är fallet, vilka finansieringsmekanismer föredrar då kommissionen? Och hur avser kommissionen då att undvika att finansieringen av de officiella kontrollerna leder till en snedvridning av konkurrensen på grund av att de olika medlemsstaterna använder sig av olika finansieringsmekanismer?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1075/00

från Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: EU:s anslutningsförhandlingar med Slovenien

I sitt yttrande om Polens medlemsskapsansökan förklarade kommissionen att Polen måste komplettera ersättningarna till dem som drabbats av expropriation.

Kan kommissionen meddela om den också ställer samma krav på Slovenien? I Slovenien har de drabbade ännu inte fått någon ersättning för expropriation.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Günter Verheugen

(2 maj 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga P-1048/00(1).

(1) Se s. 63.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1186/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(12 april 2000)

Ämne: Melatoninbrist på marknaden

På flera håll såväl i artiklar som i läsarbrev uppger man att det är svårt att hitta rent melatonin i unionens medlemsländer. Man talar till och med om en eventuell försäljningsbojkott.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Har den förbjudit försäljning av melatonin eller offentliggjort uppgifter om att ämnet kan vara farligt för människors hälsa?

- Vad anser den om detta?

- Kan situationen tänkas bero på ekonomiska intressen som på detta sätt får priserna att gå upp?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(16 maj 2000)

Kommissionen har inte gjort något generellt uttalande om melatonin. Liksom medlemsstaterna anser emellertid kommissionen att detta ämne, med hänsyn till sin funktion och presentation, kan definieras som ett läkemedel. Det bör därför inte få säljas utan att ett särskilt godkännande har inhämtats.

Eftersom ämnet har sålts utan sådant godkännande har man i flera medlemsstater velat göra konsumenterna uppmärksamma på att det är förknippat med vissa risker att använda en produkt som inte genomgått någon utvärdering. Medlemsstaterna har därför vidtagit åtgärder som i vissa fall lett till att ämnet dragits in från den nationella marknaden, och i andra fall till att man informerat konsumenterna på lämpligt sätt.