SKRIFTLIG FRÅGA E-3292/98

från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till rådet

(10 november 1998)

Angående: Begäran om att Förenta staterna skall betala sin skuld till FN

Efter att ha antagit en brådskande resolution som fick stöd av en stor majoritet av de parlamentariska grupperna har parlamentet uppmanat rådet och medlemsstaterna att utöva nödvändiga påtryckningar för att utverka att Förenta staterna betalar sin innestående skuld på närmare 1,6 miljoner dollar till FN.

Vilken är rådets strategi för att så snart som möjligt lösa detta problem? Är rådet medvetet om att det faktum att skulden inte betalas skulle kunna leda till inskränkningar i FN:s humanitära och fredsbevarande verksamhet?

Svar

(29 mars 1999)

Rådet oroar sig över Förenta staternas utestående skuld till Förenta nationerna som utgör nästan två tredjedelar av de sammanlagda utestående skulderna till organisationen. I slutet av december 1998 uppgick de utestående skulderna till Förenta nationerna till 2,03 miljarder dollar. Förenta staterna är fortfarande den viktigaste gäldenären med obetalda bidrag på 1,3 miljarder dollar. Unionen har visat denna oro vid ett flertal tillfällen både i multilaterala forum och i sina bilaterala förbindelser med Förenta staterna.

Rådets ordförande betonade på EU:s vägnar i sitt inlägg i den allmänna debatten i den 53:e generalförsamlingen den 22 september 1998 att en situation med utestående skulder på stora belopp underminerar Förenta nationernas ekonomiska stabilitet och likviditet samt att detta lägger en orättvis börda på de länder som bidrar med fredsbevarande styrkor. Han uppmanade alla Förenta nationernas medlemsstater att uppfylla sina förpliktelser enligt FN-stadgan och betonade att Förenta staterna inte kan undantas från dessa förpliktelser.

Efter kongressvalen nyligen gav rådets ordförande ännu en gång uttryck för denna oro, särskilt beträffande det faktum att inga framsteg hade uppnåtts detta år heller beträffande de utestående skulderna. Han påpekade att unionen förväntar sig att Förenta staternas regering snarast möjligt inleder en kraftfull diskussion med den nya kongressen om Förenta staternas utestående skulder samt vädjade till utrikesminister Albright att till president Clinton och kongressen framföra EU:s oro och be dem att öka sina ansträngningar för att få ett slutpå dödläget. Denna oro framfördes även den 17 november 1998 i en förklaring från ordförandeskapet på unionens vägnar som överlämnades till FN:s generalförsamling.

Rådet delar till fullo den oro som kommer till uttryck i den resolution som Europaparlamentet antog i denna fråga den 8 oktober 1998. På unionens begäran spriddes denna resolution bland Förenta nationernas medlemmar i New York som ett dokument från FN:s generalförsamling.

Unionen, vars medlemsstater svarade för 36,2 % av den ordinarie budgeten och 38,6 % av budgeten för den fredsbevarande verksamheten 1998, är mycket angelägen om att söka finna en varaktig lösning på Förenta nationernas ekonomiska kris. Att ge Förenta nationerna en sund och bärkraftig ekonomisk grund utgör en integrerande del av en övergripande ansträngning för att stärka och modernisera organisationen. Unionen lade 1996 fram förslag om en reform av Förenta nationerna. I dessa förslag ingår bland annat bestämmelser om att stärka de avskräckande åtgärderna för dem som inte betalar sitt bidrag till organisationen. Det pågår arbete inom FN:s generalförsamlings femte kommitté med att till exempel eventuellt skärpa tillämpningen av artikel 19 i FN-stadgan (upphävande av en medlemsstats rösträtt i generalförsamlingen). Andra eventuella åtgärder som planeras inbegriper förmånsbehandling när det gäller tilldelning av kontrakt via Förenta nationernas mekanismer för dem som betalar sina bidrag i tid.

Rådet kommer även i fortsättningen att synnerligen noggrant följa utvecklingen beträffande Förenta staternas utestående skulder och stödja Förenta nationernas generalsekreterare i hans ansträngningar att återupprätta organisationens ekonomiska styrka.