ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-4089/97 från Peter Truscott (PSE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Bidrag till Hertfordshire från sysselsättningsfonderna Adapt, Horizon, Youthstart, Now och Integra 1994-1997

Vill kommissionen vara vänlig att informera mig om storleken på det stöd Hertfordshire har fått från sysselsättningsfonderna ADAPT, Horizon, Youthstart, NOW och Integra under 1994, 1995, 1996 och 1997?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (4 februari 1998)

Nedanstående belopp (i ecu) har utbetalats av Europeiska socialfonden (ESF) till projekt där de ansökande organisationerna eller kontaktpersonerna hade en adress i Hertfordshire:

>TABLE>

Siffrorna för 1995 och 1996 utgör ESF:s totala utgifter under dessa kalenderår. Dessa består av en första förskottsbetalning på upp till 50 % av de medel som anslagits från ESF och en andra förskottsbetalning på upp till 30 %. Båda dessa förskottsbetalningar görs under ifrågavarande år. Återstoden utbetalas året därpå sedan de sista utgiftsposterna godkänts. Siffrorna för 1997 avser de medel som begärts från ESF och som har godkänts för projekt år 1997.

Inga organisationer i Hertfordshire har mottagit medel för Integra (eller för det program som var dess föregångare på detta område, Horizon disadvantaged). Inga projekt har fått medel för 1994 eftersom den första ansökningsomgången gällde verksamhet år 1995-1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3523/97 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (12 november 1997)

Ämne: Nödvändiga reformer av universitetsforskningen

Tidskriften NATURE (nr 388, 31 juli 1997) meddelar och kommenterar att den brittiska regeringen håller på att utarbeta nya lösningar för en högre utbildning som kräver både större resurser och vissa attitydförändringar i akademiska kretsar, i syfte att återskapa förtroendet mellan vetenskapsmännen och staten.

De stora frågor som tas upp i betänkandet av Dearing, som säkerligen kommer att dyka upp igen i en ny vitbok, gäller inte bara Förenade kungariket. Att säkra kvalitet och tillräcklig omfattning på grundforskningen, att vid universiteten tillmäta framsteg inom undervisningen samma värde som framsteg inom forskningen, att tillåta tillräckliga administrativa kostnader för forskning, att modernisera utrustningen och att säkerställa industrins deltagande är uppgifter som ständigt åläggs alla regeringar i Europeiska unionen och andra utvecklade ekonomier.

Kan kommissionen informera om reformer och undersökningar liknande dem i Förenade kungariket som pågår i Europa, USA och Japan?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (13 januari 1998)

Kommissionen deltar aktivt i en grupp inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med ansvar för forskningssystemet. Denna grupp har utforskat just denna fråga under de senaste två åren. En rad länder, bl.a. Australien, Österrike, Belgien, Kanada, Tyskland, Schweiz, USA, Finland, Frankrike, Ungern, Japan, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Spanien och Sverige, har aktivt undersökt det egna universitetssystemet för forskning och utveckling och gjort sina slutsatser tillgängliga för OECD-gruppen.

I rapporten behandlas frågor som t.ex. minskande statsintäkter, omprioriteringarna inom de offentliga finanserna, det ökande användandet av industriella fonder för forskning och utveckling, ekonomisk relevans, kopplingar mellan de olika forskningssystemen, internationalisering och personalfrågor.

De sista bidragen till rapporten håller nu på att samlas in. Man hoppas kunna behandla fler aspekter och dessutom ta med viktiga ändringar i Japan, Tyskland, Ungern och Finland i år och under förra året.

Den slutliga versionen av denna rapport kommer att vara tillgänglig i slutet av maj 1998, då OECD förväntas tillåta dess spridning.

Förutom OECD:s arbete kommer snart ett flertal aktiviteter att inledas i samband med programmet för målinriktad socioekonomisk forskning, en del av det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling ((KOM(92) 459 slutlig. )). En förteckning över de huvudsakliga projekten skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4004/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Bombattentat mot det ekumeniska patriarkatet i Konstantinopel

Den 3 december 1997 utfördes ett bombattentat mot det ekumeniska patriarkatet i Konstantinopel. Bomben detonerade på taket till kyrkan Agios Georgios. Den kastades in från området norr om patriarkatets trädgård och enligt turkiska tjänstemäns bedömning kom den från minareten till den moské som ligger strax bakom patriarkatets byggnad.

Detta bombdåd fick till följd att prästen Nektarios vid det ekumeniska patriarkatet skadades i en skuldra och fick genomgå ett antal operationer för behandling av skadorna. Det bör understrykas att säkerhetsåtgärderna fortfarande är otillräckliga, trots de upprepade angrepp som det ekumeniska patriarkatet har utsatts för.

Vad avser Europeiska kommissionen att göra i syfte att förmå de turkiska myndigheterna att vidta åtgärder för att på ett effektivt sätt skydda det ekumeniska patriarkatet, så att liknande händelser undviks i framtiden?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (5 februari 1998)

Det turkiska utrikesdepartementet (UD) fördömde i december 1997 officiellt attentatet mot Istanbuls ortodoxa patriarkat. Turkiska UD framhöll därvid att allt skulle göras för att gripa och lagföra gärningsmännen och för att undvika en upprepning av dessa händelser. Utredningen pågår för närvarande.

Vad gäller de säkerhetsåtgärder som vidtagits till följd av detta attentat framgår det av de uppgifter som kommissionen inhämtat från Istanbuls ekumeniska patriarkat att beväpnade poliser, vilka avdelats för att skydda patriarkatet, är ständigt närvarande och att gendarmer utan avbrott patrullerar kring byggnaden. Patriarkatet har förklarat sig tillfreds med de åtgärder som de turkiska myndigheterna vidtagit.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3928/97 från Giampaolo D'Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) och Maria Colombo Svevo (PPE) till kommissionen (12 december 1997)

Ämne: Illegal invandring

Det är värt att uppmärksamma ännu en tilldragelse i den stora och gradvis ökande flyktingvågen till EU genom Italien. Flyktingströmmen, som denna gång i huvudsak består av kurder, utgör näst intill en massutvandring från områden som hemsökts av etniska konflikter och där försvaret av de lagenliga mänskliga rättigheterna objektivt sett är ostabilt.

Kan kommissionen mot bakgrund av ovanstående ange vilka åtgärder EU har för avsikt att vidta för att, å ena sidan, förebygga utvandringen och, å andra sidan, hjälpa dessa etniska minoriteter att få sina rättigheter erkända och därmed en värdig existens?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (10 februari 1998)

I sina slutsatser nämner Europeiska rådet i Luxemburg den kraftiga tillströmningen av invandrare från i synnerhet Irak ((Punkt 64 i slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg. )). Rådet har fått i uppgift att utarbeta en handlingsplan som även kommer att beakta orsakerna till människoströmmarna, där den humanitära aspekten och respekten för de mänskliga rättigheterna utgör en viktig del. Handlingsplanen kommer att fastställa de åtgärder som skall vidtas inom ramen för unionens yttre förbindelser och den kommer även att omfatta en del där rättsliga och inrikes frågor tas upp, i synnerhet ur asyl- och invandringssynpunkt.

Kommissionen deltar aktivt vid förberedandet av denna handlingsplan inom alla behöriga instanser. Kommissionen vill erinra om att den under 1997 lagt fram två i detta sammanhang särdeles viktiga dokument, som fortfarande granskas av rådet. Det första i mars 1997, ett förslag om en gemensam åtgärd angående tillfälligt skydd för fördrivna personer, över vilket Europaparlamentet har ombetts att yttra sig ((EGT C 106, 4.4.1997. )). Detta förslag skulle innebära en ordning för internationellt skydd av personer i tillfälligt behov därav. Det andra förslaget lades fram i juli 1997, ett förslag om en gemensam åtgärd om införande av ett utbildnings-, utbytes- och samarbetsprogram avseende asyl, invandring och överskridande av medlemsstaterna yttre gränser (programmet Odysseus) ((EGT C 267, 3.9.1997. )). Europaparlamentet har ombetts att yttra sig även över detta förslag. Förslaget skulle göra det möjligt att genomföra målinriktade insatser både i medlemsstaterna och i transitländerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4111/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Genomförandet av direktivet om bevarande av livsmiljöer

Varför tar arbetet med att bilda ett nät av särskilda bevarandeområden (Natura 2000) så lång tid när medlemsstaterna i juni 1995 förväntades ha framställt en lista över skyddade områden som skulle införlivas i detta nät?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 februari 1998)

Juni 1995 är den tidsgräns som är fastställd i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter ((EGT L 206, 22.7.1992. )), (¨livsmiljödirektivet¨) och som medlemsstaterna förfogar över för att skicka sin lista över de skyddade områden som föreslås ingå i nätet Natura 2000.

Det ankommer alltså på varje medlemsstat att förklara varför den inte har hållit tidsplanen. Kommissionen har å sin sida inlett överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna för att de inte har skickat fullständiga listor över nationella områden.

I direktivet föreskrivs en andra tidsperiod på tre år under vilken kommissionen skall upprätta ett utkast till en lista över områden av gemenskapsintresse med utgångspunkt från de listor som medlemsstaterna har skickat. Kommissionen är för sin del fast besluten att hålla denna tidsfrist på tre år.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3869/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Oegentligheter i det italienska utbildningsdepartementets anbudsförfarande

I två tidigare frågor, P-1972/97 ((EGT C 45, 10.2.1998, s. 132. )) och P-2841/97 ((EGT C 117, 16.4.1998, s. 76. )) påtalade jag de oegentligheter som påstås ha förekommit i samband med anbudet för datorisering av utbildningsdepartementets avdelningar. Anbudet har en avsevärd betydelse både på grund av omfattningen och antalet avdelningar som utbildningsdepartementet skall datorisera, och det förefaller som om ett klagomål i denna fråga redan har lämnats in till en gemenskapsinstans.

1. Har kommissionen fått upplysningar från de italienska myndigheterna rörande eventuella kränkningar av gemenskapsrätten i samband med anbudsförfarandet?

2. Innehåller det klagomål som kommissionen nämner i sitt svar på den förra frågan nya och viktiga faktorer som kan bidra till att skapa klarhet och kan kommissionen i så fall svara på följande två frågor?

3. Från vem och av vilken orsak har klagomålet lämnats in?

4. Är det möjligt att inom rimlig tid få information om resultatet av den undersökning som kommissionen har inlett?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (9 februari 1998)

1. De italienska myndigheterna svarade på kommissionens begäran om upplysningar den 12 november 1997. Av deras svar att döma förefaller bytet av aktieägande i företaget TSF, vilket skedde samtidigt som anbudsförfarandet för datoriseringen av italienska utbildningsdepartementet, inte ha påverkat den tekniska kapaciteten för den företagsgrupp som tilldelades kontraktet. Men man kommer ändå att begära in ytterligare uppgifter från de italienska myndigheterna för att belysa frågan fullständigt.

2. De klagomål som framfördes till kommissionen innehöll inga särskilt avgörande element som förtydligar ärendet.

3. Kommissionen garanterar konfidentiell behandling av alla klagomål.

4. Parlamentsledamoten kommer att informeras så fort som möjligt om resultaten av alla framtida kontakter som kommissionen kommer att ha med de italienska myndigheterna för att belysa utvecklingen i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3764/97 från Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) och Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Likformighet för säkerhetsnormer vad gäller tryckkammare

I den tragedi som utspelades i tryckkammaren vid Istituto Galeazzi i Milano förolyckades 11 människor. Även om varje enskild medlemsstat bär ansvaret för hälsosektorn, är det möjligt att efter det att Maastrichtfördraget trätt ikraft, påverka från EU:s sida.

Kommissionen anmodas att utarbeta ett direktiv för att tillgång till alla tryckkammare i EU endast skall tillåtas efter det att patienterna har tagit av sig sina egna kläder och tagit på sig en overall eller liknande plagg som är helt dugligt för den typ av behandling som patienten skall genomgå. Ett sådant direktiv bör också säkerställa att säkerhetsnormerna i hela gemenskapen är lika för alla sjukhus som har tryckkammare.

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (21 januari 1998)

Tryckkammare som används på sjukhus för att behandla vissa sjukdomar i högtrycksluft som i allmänhet är kraftigt syreberikad är att betrakta som ¨medicintekniska produkter¨ i enlighet med rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter ((EGT L 169, 12.7.1993. )) och omfattas därför av detta direktiv.

I detta direktiv anges tekniska krav som skall iakttas när dessa produkter skall släppas ut på marknaden och tas i bruk. Dessa produkter har klassificerats som produkter vars användning medför stora risker och i detta fall föreskrivs i direktivet obligatorisk certifiering av en tredje oberoende part (anmält organ) när det gäller konstruktion och tillverkning.

De krav på hälsoskydd och säkerhet som skall iakttas omfattar kända relevanta aspekter när det gäller säker användning av tryckkammare, särskilt brand- eller explosionsrisker vid normal användning, risker vid användning tillsammans med andra medicintekniska produkter i syrerik luft, kravet att förse användarna med information om hur produkterna skall användas och nödvändiga försiktighetsåtgärder.

Tryckkammare omfattas också av skyddskrav avseende risker förknippade med tryck. Dessa ingår i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/23/EG av den 29 maj 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tryckbärande anordningar ((EGT L 181, 9.7.1997. )). Detta direktiv kommer att börja tillämpas i november 1999 och till dess regleras de risker som härrör från tryck av bestämmelserna i nationell lagstiftning.

Slutligen har kommission givit Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) i uppdrag att utarbeta en standard angående medicinteknisk utrustnings förenlighet med syre.

Utöver säkerhetsaspekterna i samband med konstruktion och tillverkning av tryckkammare, inbegripet bruksanvisningar, åligger det medlemsstaterna att se till att de behöriga myndigheterna vidtar nödvändiga praktiska åtgärder för att säkerställa att villkoren för användning iakttas vid sidan av de försiktighetsåtgärder som skall vidtas av de personer som utsätts för risker, bland annat när det gäller klädsel och föremål som förs in av dessa personer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4121/97 från Gerhard Hager (NI) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Förklaringen om idrott

Med förklaringen om idrott har medlemsstaterna i Amsterdam för första gången uttryckligen erkänt den speciella betydelse som idrotten har.

1. Vilka åtgärder har kommissionen planerat för att ta hänsyn till denna förklaring?

2. Enligt min erfarenhet innebär Eurathlon att särskilt smärre idrottsföreningar, fastän just dessa ger ett betydande bidrag till arbetet för idrott på vitt omfattande medborgarbasis, står inför organisatoriska problem som de knappast kan lösa. Är kommissionen medveten om dessa problem?

3. Har det övervägts några ytterligare understödsprogram som med tanke på stödet till de breda idrotterna också skulle göra det möjligt för sådana föreningar att medverka?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (2 mars 1998)

1. Kommissionen förbereder för närvarande ett meddelande till parlamentet och rådet om idrott inom gemenskapen. Meddelandet kommer att ta hänsyn inte bara till förklaringen om idrott som ingår i Amsterdamfördraget utan även till Doris Packs rapport om idrott, som har antagits av parlamentet. Meddelandet kommer att innehålla en rad förslag till eventuella gemenskapsåtgärder på området.

2. Kommissionen är medveten om de problem som Eurathlon-programmet medför. En granskning av programmet kommer därför att genomföras i år, och resultaten kommer att läggas fram för den budgetansvariga myndigheten. Granskningen kommer att gälla de finansiella och organisatoriska aspekterna av programmet.

3. På grundval av de slutsatser som dras utifrån meddelandet och granskningen kommer kommissionen att lägga fram nya förslag gällande program för idrottsverksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3825/97 från Roberto Mezzaroma (UPE) till kommissionen (28 november 1997)

Ämne: Skydd av konstnärer i Europa

Vad ämnar kommissionen göra eller vad har den redan gjort för att säkerställa ett rimligt uppehälle för de konstnärer, författare, journalister, skulptörer, målare och musiker som med sina verk har gynnat konsten i sina respektive länder och Europa samt bidragit till den europeiska integrationen? Hur säkerställer man i synnerhet ett ekonomiskt skydd som garanterar en rimlig livskvalitet för de konstnärer som inte försörjer sig på sin konst och som varken hör till något socialförsäkringssystem eller har en lämplig plats för att utöva sina färdigheter?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (8 januari 1998)

Kommissionen vill påminna om att socialt, ekonomiskt och rättsligt skydd av konstnärer i första hand är medlemsstaternas ansvar och vill vidare understryka att lagar och andra författningar på detta område i många fall är av övergripande karaktär.

Artikel 128 i EG-fördraget handlar om gemenskapens kulturpolitik. Enligt artikeln har gemenskapen till uppgift att stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet på detta område. Detta skall ske genom kompletterande åtgärder och utan någon som helst harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. Gemenskapens kulturprogram, dvs. Kalejdoskop, Ariane och Rafael, har därför som syfte att med respekt för subsidiaritetsprincipen bidra till att främja och utveckla konstnärliga yrken.

Däremot finns det ett antal gemenskapsrättsliga författningar inom andra områden som direkt eller indirekt bidrar till att främja sysselsättning eller att tillgodose en hög skyddsnivå (t.ex. regler om upphovsrätt) för de yrkesgrupper som parlamentsledamoten nämner. Detta framgår också av den första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet ((KOM(96) 160 slutlig. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3231/97 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Fel och oegentligheter begångna av det grekiska kulturministeriet i samband med EU-finansierade projekt

Enligt klagomål som kommit till min kännedom har det grekiska kulturministeriet i samband med sex undersökningar om ett förenande av arkeologiska områden i Athen, ett projekt som finansieras med gemenskapsmedel, brutit mot en rad bestämmelser i gemenskapsdirektiv 92/50/EEG ((EGT L 209, 24.7.1992, s. 1. )) samt mot andra av gemenskapsrättens bestämmelser, bland annat fördragets artikel 85 om konkurrens. Ett åskådliggörande exempel som kommit till min kännedom är den diskriminerande behandling som de som ansökte om att få utföra undersökningarna utsattes för, där de byråer som till slut tilldelades arbetet lämnade in sin ansökan för sent, samt andra oegentligheter och fel i det allmänna förfarandet som det grekiska kulturministeriet inte beaktat. Greklands tekniska nämnd har redan framfört klagomål i saken och en av de berörda parterna har klagat hos Europeiska kommissionen, dock utan att ha fått något svar fastän det redan har gått nio månader sedan klagomålet inlämnades.

Kan Europeiska kommissionen, mot bakgrund av ovanstående, upplysa mig om huruvida den känner till den här situationen och tala om vilka åtgärder den tänker vidta för att återupprätta gemenskapsrätten och förmå de grekiska myndigheterna att förvalta gemenskapens resurser på ett öppet och hederligt sätt?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (7 januari 1998)

Det grekiska kulturministeriet har offentliggjort två anbudsinfordringar, i juni 1995 och i mars 1996, om tilldelning av kontrakt för sex undersökningar beträffande sammanslagning av arkeologiska områden i Aten. Resultaten av anbudsinfordringarna tillkännagavs samtidigt för alla undersökningarna i juli 1996. En av de anbudssökande vars anbud avvisats lämnade i januari 1997 in ett klagomål till kommissionen om överträdelse av direktiv 92/50/EEG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster.

Enligt den klagande bröt den upphandlande myndigheten mot principen om icke-diskriminering i artikel 3.2 i direktiv 92/50/EEG, eftersom den avvisade vissa anbud, bl.a. den klagandes, på grundval av att de inte uppfyllde de formella kraven samtidigt som den godtog andra anbud som också hade formella brister.

På grundval av de uppgifter som den klagande lämnat in går det inte att fastställa att det skett en överträdelse av bestämmelserna i direktiv 92/50/EEG. Det rör sig om rena proceduraspekter - huruvida anbuden uppfyllde interna administrativa föreskrifter - som gällde alla anbudssökande. Den klagande företer inga bevis om diskriminering av vissa undersökningsbyråer som skulle kunna vara en överträdelse av direktiv 92/50/EEG och principen om icke-diskriminering, som t.ex. att den upphandlande myndigheten godtog anbud med formella brister som lett till att andra anbudssökande avvisats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3694/97 från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Användningen av Phare-medel för Sloveniens del

Europeiska unionen stödjer de central- och östeuropeiska länderna genom sitt Phare-program. Detta har sannolikt varit till stor hjälp för utvecklingen i de länder som ansökt om medlemskap. Jag vill därför be kommissionen lägga fram en utredning om användningen av de Phare-medel som beviljats 1997 vad gäller Slovenien.

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (19 december 1997)

När det gäller Phare-programmet i Slovenien för 1997 kan kommissionen lämna följande upplysningar till parlamentsledamoten:

Det föreslagna operativa landsprogrammet för 1997 (17,75 miljoner ecu) antogs av den slovenska regeringen den 17 juli 1997 inom ramen för de nationella Phare-programmen och lades fram för Phare-programmens förvaltningskommitté den 2 oktober 1997. Tabellen återspeglar den föreslagna övergripande fördelningen av medel till det operativa landsprogrammet (COP) för 1997:

>TABLE>

Ett ytterligare budgetanslag på 1,25 miljoner ecu planeras för Tempus-programmet.

Inom ramen för gränssamarbetsprogrammen (CBC) har 6 miljoner ecu anslagits för samarbetet med Italien och Österrike under 1997. Medlen har fördelats på följande sätt:

>TABLE>

Den sammanlagda Phare-budgeten för Slovenien för 1997 omfattar 25 miljoner ecu.