SKRIFTLIG FRÅGA E-0637/00

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(3 mars 2000)

Ämne: Erkännandet av kurderna som minoritet och Turkiets anslutning

Sedan toppmötet i Helsingfors i december 1999 har Turkiet status som kandidatland för anslutning till EU. Kraven för medlemskap är demokratisering, förbättring av situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna och respekt för Köpenhamnskriterierna. Det senare innebär att kulturella

minoriteters rättigheter skall erkännas. Europaparlamentet har redan tidigare givit uttryck för att det är nödvändigt att erkänna kurdernas rättigheter i egenskap av att de är ett eget folk i Turkiet. Att erkänna kurderna som minoritet utgör ett steg i riktning mot tillerkännandet av kulturella rättigheter.

Köpenhamnskriterierna är inte särskilt detaljerade, vilket lämnar tolkningsutrymme. Enligt minister Ecevits förklaringar vid toppmötet i Helsingfors gör Turkiet insatser för att se till att demokratiseringen genomförs. När det gäller att erkänna det kurdiska språket är premiärministerns ståndpunkt emellertid att Turkiets inställning i fråga om sydöstra Turkiet kommer att ändras först när separatismen i området upphör. Förklaringar som denna visar att Ecevit till fullo kommer att utnyttja gråzonen i fråga om att tillerkänna kurderna kulturella rättigheter eller ej.

Det finns en fara för att vaga eftergifter från Turkiets sida kommer att möjliggöra anslutning till unionen. Det är emellertid uppenbart att de åtgärder som Turkiet som stat hittills vidtagit inte är tillräckliga vare sig för att Turkiet skall kunna betraktas som ett demokratiskt land eller för att kurdernas rättigheter som minoritet, för att inte tala om deras rättigheter som folk, skall vara garanterade.

Kan kommissionen upplysa om sin ståndpunkt i fråga om det sätt på vilket Turkiet uppfyller anslutningskriterierna? Vilken ståndpunkt intar kommissionen när det gäller kurdernas rättigheter som kulturell minoritet? Hur anser kommissionen att den skall bedöma det sätt på vilket Turkiet uppfyller Köpenhamnskriterierna och erkänner kurdernas rättigheter som kulturell minoritet? Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att följa utvecklingen i Turkiet när det gäller anslutningen och de kriterier som sammanhänger med denna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(27 mars 2000)

I sin senaste återkommande rapport antagen i oktober 1999(1) drog kommissionen följande slutsats: Utvecklingen på senare tid bekräftar att även om grunddragen i ett demokratiskt system finns i Turkiet, uppfyller det fortfarande inte Köpenhamnskriterierna på det politiska området. Det finns allvarliga brister när det gäller mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter [mldr].

När det gäller turkiska medborgare av kurdiskt ursprung, upprepades i den återkommande rapporten följande yttrande från 1998 års rapport: en inrikespolitisk lösning skulle kunna innefatta erkännande av vissa former av kurdisk kulturell identitet och större tolerans av sätten att uttrycka denna identitet, under förutsättning att de inte förespråkar separatism eller terrorism.

En kärnpunkt i den nya föranslutningsstrategi för Turkiet som inleddes vid Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999 är det partnerskap för anslutning som skall utarbetas av kommissionen innan det antas av rådet. Syftet med detta partnerskap är främst att ange prioriteter som skall genomföras av Turkiet på alla områden av Köpenhamskriterierna (inklusive inom det politiska området) i syfte att förbereda Turkiet för medlemskap i unionen. Övervakning av genomförandet av prioriteringarna i partnerskapet för anslutning kommer att ske regelbundet genom lämpliga mekanismer som associeringskommittéer liksom i de årliga återkommande rapporterna.

(1) KOM(1999) 514 slutlig.