SKRIFTLIG FRÅGA P-3337/01

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(27 november 2001)

Ämne: Nigeria

En islamisk domstol i delstaten Sokoto i norra Nigeria dömde den 9 oktober 2001 en gravid kvinna till döden genom stenande till döds eftersom hon hade haft föräktenskapliga förbindelser. Safiya Hussaini Tungar Dudu, 30, är den första person som döms till döden efter att en strikt islamisk lagstiftning började tillämpas 2000. Domare Mohammed Bello Sanyinnawal vid den högsta islamiska domstolen i Gwadadawa dömde kvinnan till döden efter att hon erkänt att hon hade haft en föräktenskaplig relation. Domstolen släppte dock den man som enligt Safiya varit hennes älskare eftersom det saknades tillräckliga bevis för att åtala honom. Domstolen gav kvinnan 30 dagar att överklaga domen. Den 25 oktober lämnade Safiyas försvarsadvokat in överklagandet, och krävde samtidigt att verkställandet av dödsstraffet skulle upphävas i avvaktan på ett ställningstagande från appellationsdomstolen för sharia (den islamiska lagen). Den 1 november förklarade Anyim Pius Anyim, som är talman i den nigerianska senaten, att han fördömde de diskriminerande inslagen i den islamiska domstolens dom, vilka tagit sig uttryck i att kvinnan fälldes medan mannen frisläpptes. Den federala regeringen ställde sig bakom överklagandet av domen.

Sedan drygt tio delstater i federationen för två år sedan beslutade att införa en strikt islamisk lagstiftning har sharia vid ett flertal tillfällen tillämpats på föräktenskapliga förbindelser i Nigeria. I januari straffades den 17-åriga flickan Bariya Mugazo i delstaten Zamfara med 100 piskrapp för att hon hade haft föräktenskapliga förbindelser. Domstolen förkastade därmed hennes dramatiska vittnesmål om att hon hade våldtagits av tre män, som hon hade polisanmält men som hade släppts i brist på bevis.

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit, och vilka akuta åtgärder har den för avsikt att vidta och stödja för att, på multilateral och bilateral nivå, förhindra att Safiya Hussaini Tungar Dudu avrättas och för att uppmuntra Nigerias myndigheter att upphäva sharia och stärka rättsstatsprincipen i landet? På vilket sätt tänker kommissionen på internationell nivå ta itu med problemet med att många islamiska länder på allmän plats verkställer avrättningar och andra straff till exempel spöstraff med tanke på att dessa avrättningar och straff ofta utdöms för våldsfria brott där de åtalade främst är kvinnor, vilket strider mot de normer som fastställts av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(8 januari 2002)

När det gäller det särskilda fallet Safiya Hussaini Tungar Dudu har den anklagade överklagat och verkställandet av domen har uppskjutits tills vidare av den islamiska appellationsdomstolen i Sokoto. Enligt uppgifter i den lokala pressen har den federala åklagaren redan angivit att han inte kommer att godta att domen befästs eller verkställs.

Europeiska unionen motsätter sig starkt att det tillämpas dödsstraff. I juni 1998 beslutade unionen, som ett led i sin människorättspolitik, att intensifiera sin verksamhet mot dödsstraff i internationella forum.

Kommissionen avvaktar resultatet av överklagandet.

Europeiska unionen kommer vidare att fortsätta att stödja Nigerias regering i avskaffandet av dödsstraff och när det gäller att öka respekten för mänskliga rättigheter och människors medvetenhet om sina juridiska rättigheter. För närvarande genomförs ett projekt i syfte att stärka det civila samhället i norra Nigeria, och främjandet av mänskliga rättigheter och det civila samhället är områden som fastställts för stödet till enskilda länder.

Kommissionen agerar på flera olika sätt för att få slut på de offentliga och särskilt grymma avrättningar som genomförs i vissa muslimska länder.

I de riktlinjer för EU:s policy mot tredje land i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som antogs av rådet (allmänna frågor) den 9 april 2001 understryks att kroppslig bestraffning omfattas av beteckningen misshandel. De principer för unionens åtgärder som fastställs i riktlinjerna (t.ex. när det gäller den politiska dialogen samt de marscher i allmänna och särskilda fall) gäller därför sådan bestraffning som den prygel som avses här.

När det gäller unionens åtgärder inom ramen för Förenta nationerna erinras om att unionen tog upp situationen i Nigeria i samband med det 57:e mötet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. I sin förklaring beträffande brott mot de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i alla delar av världen uttryckte unionen sin oro över de hårda kroppsbestraffningar som utdömts inom ramen för den shariabrottsbalk som införts av vissa stater i norra Nigeria.

Medel för att bekämpa tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling i Nigeria och andra tredjeländer kommer fortfarande att vara tillgängliga inom ramen för avdelning B7-7 i gemenskapens budget (Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter).