SKRIFTLIG FRÅGA E-2273/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Internationella adoptioner

Den uppståndelse som vållats de senaste dagarna med anledning av en sekt som heter oroliga kristna fäster uppmärksamheten på problemen med internationella adoptioner, särskilt från östeuropeiska länder. Sex av sektens 25 medlemmar är barn med särskilda behov som adopterats från Rumänien. Dessa barn skulle egentligen behöva leva i en trygg miljö, i stället för att flyttas från Grekland till Israel i en grupp vuxna med okända avsikter. Enligt vad som sägs i pressen tänker de begå självmord vid tusenårsskiftet och alltså sätter de eventuellt även barnens liv i fara.

Europaparlamentet har gjort bedömningen att de okontrollerade internationella adoptionerna, precis som sexuellt utnyttjande, är ett stort samtida problem, särskilt för barn från östeuropeiska länder. Europaparlamentet uppmanade i en resolution om förbättrad lagstiftning och förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna beträffande adoption av minderåriga den 12 december 1996(1) kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidta både rättsliga och andra åtgärder för att skydda dessa barn från internationella adoptioner.

Vilka omedelbara åtgärder tänker kommissionen vidta för att inrätta en sträng rättslig ram för internationella adoptioner med anledning av mångdubblingen av fallen av misshandel, övergivna barn och brott mot barnens rättigheter?

(1) EGT C 20, 20.1.1997, s. 176.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(21 januari 2000)

Kommissionen tackar parlamentsledamoten för att han uppmärksammat frågor som gäller barnmisshandel, övergivna barn samt brott mot barns rättigheter. Parlamentsledamoten frågar konkret vilka omedelbara åtgärder kommissionen ämnar vidta för att införa en strikt institutionell ram för internationella adoptioner.

Kommissionen anser att det redan finns en institutionell ram för internationella adoptioner. Det effektiva genomförandet av samtliga därmed sammanhängande rättsinstrument kommer att bidra till att förhindra brott mot barnens rättigheter.

På lagstiftningsplanet hänvisar kommissionen särskilt till Haagkonventionen av den 29 maj 1993 om skydd av barn och samarbete avseende internationella adoptioner. Samtliga medlemsstater är också medlemmar av Haagkonferensen för internationell privaträtt. Enligt de upplysningar som lämnats av Haagkonferensens sekretariat, har denna konvention av den 29 maj 1993 ratificerats av 27 av Haagkonferensens medlemsstater, varav endast av sju av Europeiska uninonens medlemsstater. Grekland har hittills inte skrivit under konventionen. Däremot har Rumänien och Israel, vilka nämns av parlamentsladamoten, ratificerat konventionen. Europaparlamentet hade i sin resolution av den 12 december 1996 om förstärkning av rättsskyddet vid och samarbetet avseende adoptioner av minderåriga, som parlamentsledamoten hänvisar till, insett betydelsen av denna konvention och uppmanat samtliga medlemsstater att ratificera den.

Vad gäller andra åtgärder än lagstiftning önskar kommissionen hänvisa till Daphne-initiativet som den startade 1997 och som nu från och med den 1 januari 2000 har ersatts av gemenskapens åtgärdsprogram Daphne (2000-2004). Syftet med Daphne-programmet är att bidra till att garantera en hög nivå av skydd för barns, ungdomars och kvinnors fysiska och psykiska hälsa genom att skydda dem mot våld (inberäknat våld i form av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp), förebygga våldet och erbjuda stöd till våldsoffren för att därigenom särskilt förhindra att de utsätts för nya våldsgärningar. Det är värt att notera att associerade centraleuropeiska länder, däribland Rumänien ett land som omnämns av parlamentsledamoten, ges möjlighet att delta i detta gemenskapshandlingsprogram.