ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0970/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pistoia: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1098/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0008/03 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen. Import av hund- och kattpäls.



Europeiska unionens officiella tidning nr 268 E , 07/11/2003 s. 0063 - 0063



SKRIFTLIG FRÅGA P-0008/03 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen (9 januari 2003) Ämne: Import av hund- och kattpäls Med anledning av kommissionens svar på min skriftliga fråga E-1810/01(1), kan kommissionen ge besked om huruvida den nu, mot bakgrund av vad som framkommit om grymhet i hanteringen och av diskussionen i rådets (jordbruk) möte den 28 november 2002, kommer att överväga lagstiftningsinitiativ? (1) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 108. Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar (30 januari 2003) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på de skriftliga frågorna E-1810/01, E-1203/02(1), E-1748/02(2) och E-2748/02(3), ställda av parlamentsledamoten själv, Phillip Whitehead, Torben Lund respektive Peter William Skinner, och det gemensamma svaret på frågorna E-2851/02 och E-3088/02(4), ställda av Marialiese Flemming respektive Bob van den Bos. (1) EGT C 301 E, 5.12.2002, s. 104. (2) EUT C 92 E, 17.4.2003, s. 89. (3) EUT C 92 E, 17.4.2003, s. 204. (4) Se s. 20.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0054/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(22 januari 2003)

Ämne: Kommissionen och en undersökningskommitté för utredning av orsakerna till de katastrofala följderna av Prestiges haveri

Har kommissionen inrättat en undersökningskommitté för att utreda orsakerna och de katastrofala följderna av Prestiges haveri? Vilken sorts undersökningskommitté i så fall? Vilka skäl låg bakom beslutet?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(21 februari 2003)

Frågeställaren hänvisas till kommissionens svar på den prioriterade frågan P-0127/03 från José Ribeiro E Castro(1).

(1) Se s. 72.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1349/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(10 april 2003)

Ämne: Handel inom EU

Kan kommissionen, med anledning av sina svar på mina skriftliga frågor E-1020/01(1), E-0992/02 till E-0994/02 och E 1106/02(2), förse oss med en uppdaterad geografisk analys av medlemsstaternas export av varor och icke-faktorstjänster som inbegriper 2001 och 2002? Och kan kommissionen dessutom omvandla dessa siffror till procentandelar av varje lands BNP för perioden i fråga?

(1) EGT C 340 E, 4.12.2001, s. 149.

(2) EGT C 205 E, 29.8.2002, s. 244.

Svar från Pablo Solbes Mira på kommissionens vägnar

(26 maj 2003)

Kommissionen förser parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat med uppdaterade geografiska analyser av handeln med varor och tjänster inom gemenskapen, uttryckt såväl i miljoner euro som i procent av varje lands BNP.

Det bör påpekas att de tabeller som innehåller analyser av handeln med varor bygger på utrikeshandelsstatistiken(1), medan de tabeller som innehåller analyser av handeln med tjänster bygger på betalningsbalansstatistiken. De uppgifter från 2002 som anges i tabellerna rörande varuhandel bör betraktas som provisoriska och kommer att revideras under de närmaste månaderna. Mer exakta siffror kommer att tillhandahållas först i slutet av 2003. Tabellerna rörande handel med tjänster omfattar inte siffrorna från 2002, eftersom de uppgifter som krävs inte kommer att bli tillgängliga förrän i december 2003.

Det bör betonas att den utrikeshandelsstatistik som samlas in av kommissionen (Eurostat) bygger på gemenskapsriktlinjerna. Den skiljer sig ofta från data på nationell nivå, som bygger på de nationella riktlinjerna.

Kommissionen angav även i sitt svar på parlamentsledamotens skriftliga frågor E-2464/02 och E-2465/02(2) att de data som medlemsstaterna tillhandahåller till kommission (Eurostat) för beräkningen av unionens betalningsbalans bygger på en annan metod (destinationsprincipen) än den som medlemsstaterna använder för att utarbeta och offentliggöra sina egna uppgifter om den nationella betalningsbalansen (ursprungsprincipen). Denna skillnad bör beaktas då siffrorna tolkas.

(1) Se kommissionens svar på parlamentledamotens skriftliga frågor E-0992/02 till E-0994/02 och E-1106/02.

(2) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 243.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0409/03

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Finansiella medel för en rapport om avregleringen av marknaden för elektricitet i Irland

Känner kommissionen till huruvida det finns medel disponibla på gemenskapsnivå för utgivning av en rapport om avregleringen av den irländska elmarknaden?

Om svaret är jakande, kan kommissionen då ange vilka kriterier som måste uppfyllas för att man skall vara berättigad till sådan finansiering?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(18 mars 2003)

Kommissionen kan meddela ledamoten att det på gemenskapsnivå inte finns några medel till finansiering av en rapport om öppnandet av den irländska elmarknaden. Kommissionen har dock publicerat två rapporter om genomförandet av den inre el- och gasmarknaden (arbetsdokumenten First Benchmarking Report(1) och Second Benchmarking Report(2)) som mycket detaljerat beskriver avregleringen i alla medlemsländer. Dessutom kan parlamentsledamoten konsultera kommissionens publikationer om reglering av energimarknaderna och den irländska tillsynsmyndigheten för el och gas.

(1) SEK(2001) 1957.

(2) SEK(2002) 1038.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0785/03

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2003)

Ämne: Oskäliga villkor för kunderna i bankavtal

Konsument- och användarorganisationen OCU i Spanien har tagit ett antal banker till domstol på grund av att de i sina avtal tillämpar upp till 17 olika villkor som är oskäliga och till förfång för kunderna och begärt att dessa skall förklaras ogiltiga. Detta har skapat höga förväntningar i det spanska samhället.

På detta sätt verkar det ha klarlagts att det behövs åtgärder liknande den som den spanska OCU iscensatt för att såväl myndigheter på såväl nationell nivå som på gemenskapsnivå skall göra en detaljerad analys av villkoren i bankavtal.

Vad anser kommissionen om gemenskapens konsumentskyddslagstiftning när det gäller banker? Anser kommissionen att kunderna får tillräckliga garantier för att inte falla offer för oskälig och skadlig praxis?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 april 2003)

Konsumentskydd i förhållande till banker är en omfattande fråga:

- Bestämmelserna om kapitaltäckning och tillsyn säkerställer ett stabilt banksystem, vilket även ligger i konsumenternas intresse.

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster(1) ger ett omfattande ramverk för skydd av konsumenternas intresse när det gäller de distributionskanaler för vilka finansiella tjänster passar särskilt väl.

- Genom rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal(2) infördes en mekanism som på det stora hela har blivit ett värdefullt verktyg för att uppnå välavvägda avtalsvillkor som tillämpas mellan konsumenter å ena sidan och säljare/leverantörer å den andra inbegripet den finansiella sektorn. För närvarande avser man inte att göra några särskilda ändringar i direktivet.

Kommissionen anser dock att mer kunde göras på vissa områden. Således kan följande nämnas:

- Syftet med det kommande förslaget till ett ramdirektiv om illojala affärsmetoder, som kommissionen avser att anta före sommaren, är att införa övergripande ramar för de situationer för vilka det inte finns några särskilda bestämmelser när det gäller förhållandet mellan konsumenter och leverantörer innan avtal ingås.

- I den nyligen antagna konsumentpolitiska strategin 20022006(3) tillkännages en allmän reform av EU:s lagstiftning om konsumentskydd.

- Kommissionens åtgärder för att skapa ett gemensamt betalningsområde bör även komma konsumenterna till godo.

Dessutom kommer den nyligen antagna handlingsplanen om En mer samordnad europeisk avtalsrätt(4) troligtvis att få betydelse för avtalsförhållandet mellan konsumenter och banker, men det är alltför tidigt att ge alla detaljer.

(1) EGT L 271, 29.10.2002.

(2) EGT L 95, 21.4.1993.

(3) EGT C 137, 8.6.2002.

(4) EUT C 63, 15.3.2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1475/03

från Carlos Lage (PSE) till kommissionen

(30 april 2003)

Ämne: Föremål i livsmedelsprodukter

När det gäller de dödsfall genom kvävning som har inträffat under senare år har vissa mer medvetna tillverkare frivilligt dragit in potentiellt farliga produkter från marknaden.

1. Nestlé drog in sin produkt Magic Ball (en chokladöverdragen plastboll som innehöll en liten Disneyfigur), för att leksaker i livsmedel anses extremt farligt.

2. I Danmark och Förenade kungariket drogs också en yoghurt med föremål i (Onken) tillbaks från marknaden frivilligt.

3. I Finland drogs ett ägg med ett överraskningsföremål, framställt i Österrike, tillbaks från marknaden.

Emellertid finns det tillverkare utan skrupler som fortsätter att annonsera och sälja sina livsmedelsprodukter med en leksak som försäljningsargument (vilket utan tvivel är ännu en marknadsuppfinning för att sälja mat), ett föremål som kan orsaka ödesdigra olyckor och oåterkalleliga skador i familjernas liv.

Vilka specifika åtgärder avser kommissionen att vidta för att skydda de europeiska konsumenterna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 och E-1591/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(5 juni 2003)

Ämnet i de frågor som ställts av parlamentsledamöterna har blivit föremål för flera svar från kommissionen på föregående parlamentsfrågor. Därför uppmanas parlamentsledamöterna att ta del av de bifogade svar som getts till de skriftliga frågorna E-0504/02 från Anna Karamanou och E-0548/02 från Alexandros Alavanos(1) samt på de skriftliga frågorna E-2630/00 från Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 från Elisa Maria Damião och E-2632/00 från Carlos Lage(2).

När det gäller de olyckor som nämns i den skriftliga frågan E-1505/03 har kommissionen kontakt med myndigheterna i de berörda länderna för att få detaljer om dessa olyckor och utvärdera dem. Kommissionen kommer även att särskilt uppmärksamma resultaten av pågående forskning om eventuell risker med försäljning av livsmedel och andra produkter som samordnas av parlamentets STOA-grupp (Scientific and Technological Options Assessment).

Alla nya fakta som kommer från dessa uppgifter kommer att granskas för att avgöra om det finns anledning att ta initiativ på EU-nivå.

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0544/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(26 februari 2003)

Ämne: Greklands införlivande av direktiv 89/48/EEG

Genom presidentdekret nr 385/2002 ändrar Grekland för det första sitt presidentdekret nr 165/2000, genom vilket Grekland hade införlivat direktiv 89/48/EEG(1) i grekisk lagstiftning, och införlivar för det andra även direktiv 2001/19/EG(2). Kommissionen hade redan i juli 2002 sänt ett motiverat yttrande (SG(2002) 220544 1/7/2002) om överträdelse 2001/4046 på grund av att Grekland inte på korrekt sätt överfört direktiv 89/48/EEG till sin nationella lagstiftning och på grund av att vissa bestämmelser inte efterlevts på tillbörligt sätt. Bland annat handlade det om underlåtande att erkänna utbildningsbevis utfärdade av behöriga myndigheter i en annan medlemsstat i samband med studier på basis av franchising-avtal.

Täcker det nya presidentdekretet 385/2002 bristerna i samband med införlivandet av direktiv 89/48/EEG? Om detta inte är fallet, vilka åtgärder ämnar kommissionen då vidta, för att se till att direktiv 89/48/EEG genomförs på korrekt sätt?

(1) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16.

(2) EGT L 206, 31.7.2001, s. 1.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 april 2003)

Parlamentsledamotens fråga föranleder följande kommentarer:

- Presidentdekret 385/2002 om ändring av presidentdekret 165/2000, har meddelats kommissionen. En analys av presidentdekret 385/2002 ger vid handen att presidentdekret 165/2000 genom ändringen nu överensstämmer med direktiv 89/48/EEG(1) på vissa punkter där det tidigare fanns brister i införlivandet av detta direktiv. Detta gäller i synnerhet att presidentdekret 165/2000 nu är tillämpligt på personer som redan har utövat det yrke i Grekland som de begär erkännande för. Det gäller även vissa bestämmelser om kompensation. De klagomål rörande detta som togs upp i det motiverade yttrandet till Grekland den 1 juli 2002 borfaller därmed.

- Men om vissa klagomål om brister i införlivandet av direktiv 89/48/EEG och samtliga klagomål om att direktivet inte tillämpas korrekt kvarstår trots presidentdekret 385/2002, kommer kommissionen att fullfölja det pågående förfarandet, med beaktande av de ändringar som skett till följd av att presidentdekret 385/2002 antagits. Kommissionen beslutade vid sitt möte den 17 december 2002 att dra ärendet inför EG-domstolen.

(1) Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier, EGT L 19, 24.1.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0894/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(21 mars 2003)

Ämne: Kommunen Fiumicinos utnyttjande av medlen från handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande. Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala och regionala myndigheter, till exempel kommunen Fiumicino, har ett särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för migrerande arbetstagare, medräknat medborgare i tredje land, för att kunna garantera dem optimala livsvillkor och integration med den lokala befolkningen, såväl när det gäller sysselsättning som socialpolitik.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Fiumicino lagt fram projekt inom ramen för det europeiska handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare?

2. Har kommunen Fiumicino beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 och E-1138/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(28 april 2003)

Det finns för närvarande inte något åtgärdsprogram på EU-nivå för migrerande arbetstagare. Kommissionen vill påminna om att stöd till åtgärder för att främja integrering av migrerande arbetstagare enligt budgetpost B3-4110 upphävdes 1998 efter EG-domstolens dom i mål C-106/96. Efter detta har inga medel ställts till förfogande inom detta område.

Ett nytt program för att främja integreringen av tredjelandsmedborgare enligt budgetpost B5-815 kommer att lanseras av kommissionen (Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor) i maj 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0692/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(7 mars 2003)

Ämne: Platser för sanitär avfallsdeponering i Grekland

Kan kommissionen upplysa mig om följande: Vilken uppfattning har kommissionen om anläggandet av platser för sanitär avfallsdeponering i Grekland?

Hur många av platserna för avfallsdeponering uppfyller inte gemenskapens krav och föreskrifter?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att se till att Grekland rättar sig efter gemenskapens lagstiftning?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 april 2003)

Deponering av avfall måste utföras i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(1), ändrat genom rådets direktiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991(2), och med bestämmelserna i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall(3).

Att döma av de uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat in finns det för närvarande 33 avfallsdeponier i landet som uppfyller de gällande sanitära kraven. Dessa tar emot cirka 33 % av Greklands hushållsavfall. Ytterligare 60 % av hushållsavfallet deponeras i tippar som inte uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen. I den nationella avfallshanteringsplan som antogs 2000 fastställs målet att anpassa de avfallsdeponier i landet som uppfyller de gällande sanitära kraven till miljönormerna och att sanera de okontrollerade och olagliga deponierna.

Utgående från dessa uppgifter och till följd av en stor mängd klagomål om okontrollerade och olagliga avfallsanläggningar som inte uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen inledde kommissionen i juli 2002 ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. De grekiska myndigheterna erkände att det fortfarande finns 1 458 olagliga eller okontrollerade deponier i drift, och framhöll att en ny avfallshanteringsplan håller på att antas. Enligt deras tidsplan kommer alla olagliga deponier att stängas till slutet av 2007, och ersättas med permanenta anläggningar. I detta sammanhang har de grekiska myndigheterna bett om hjälp från de Europeiska strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Flera deponier genomgår för övrigt just tillståndsförfarandet eller byggs just nu i olika delar av landet.

I december 2002 avgav kommissionen ett motiverat yttrande enligt artikel 226 i EG-fördraget, i vilket den uppmanade Grekland att vidta alla åtgärder som behövs för att efterleva bestämmelserna i direktiv 75/442/EEG i dess ändrade lydelse. Om Grekland inte uppfyller sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen kommer kommissionen inte att tveka att dra ärendet inför domstolen.

(1) EGT L 194, 25.7.1975.

(2) EGT L 78, 26.3.1991.

(3) EGT L 182, 16.7.1999.