SKRIFTLIG FRÅGA P-1494/99

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Albanien och den åttonde och tionde korridoren

Enligt uppgifter från Albanien finns det planer på att genomföra den så kallade tionde korridoren, en förbindelseled mellan Grekland och Montenegro via Albanien, vilket skulle inverka negativt på genomförandet av ett projekt som hittills har haft hög prioritet, den så kallade åttonde korridoren mellan Syditalien, Durres, Pristina, Skopje, Sofia och vidare även mellan Albanien och Kosovo samt Albanien, Makedonien, Bulgarien och Rumänien.

Har kommissionen mer information i denna fråga? Är kommissionen medveten om de allvarliga riskerna med att genomföra dessa planer, både när det gäller stabiliteten i hela regionen, den inre stabiliteten i Albanien och utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Albanien å ena sidan, och Makedonien och Kosovo å den andra?

Kan kommissionen meddela i vilket skede genomförandet av den åttonde och den tionde korridoren befinner sig, om det föreligger förseningar och vad de i så fall beror på och vilka bidrag EU ger till genomförandet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(15 oktober 1999)

De alleuropeiska transportkorridorerna VIII och X är två av de sex korridorer som går igenom Balkanregionen och som utgör förbindelser till de transeuropeiska näten (TENs) och sydöstra Europa.

Korridor VII går från östra till västra Balkan. Den utgör en förbindelse från södra Italien och Adriatiska havet till Svarta havet. Den går via hamnarna Dürres/Flores, Tirana (Albanien) och Skopje (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM)), vidare till Sofia (Bulgarien) och till de bulgariska hamnarna Burgas och Varna vid Svarta havet.

Korridor X går från nordväst till sydöst. Den utgör en förbindelse från Salzburg (Österrike), via Ljubljana (Slovenien), Zagreb (Kroatien), Belgrad (Förbundsrepubliken Jugoslavien) och Skopje (FYROM), till Thessaloniki (Grekland). Vid sidan av denna huvudlinje finns det fyra ytterligare förgreningar: (1) en linje från Graz (Österrike) via Maribor (Slovenien) till Zagreb (Kroatien); (2) en gren från Budapest (Ungern) till Belgrad (Jugoslavien), som båda ansluter till korridor V; (3) en gren från Nis (Jugoslavien) till Sofia (Bulgarien) och som går vidare via korridor IV till Istanbul; samt (4) en gren från Veles (Fyrom) som går via Florina (Grekland) till Via Egnatia.

Det finns således förbindelser mellan Albanien och Rumänien via förbindelserna från korridor IV till korridor VIII. På liknande sätt finns förbindelser mellan Albanien och Jugoslavien via förbindelserna från korridor VIII till korridor X. Albanien påverkas därför inte på något negativt sätt av utvecklingen av korridor X.

Utvecklingen av dessa korridorer bestäms genom gemensamma avsiktsförklaringar som upprättas av de länder som korridorerna går igenom

och kommissionen. Parterna till en avsiktsförklaring ansvarar för konkreta förbättringar för varje korridor. Ett utkast till gemensam avsiktsförklaring för korridor VIII är nästan klart och kommer att undertecknas under hösten 1999. På grund av den besvärliga politiska situationen i regionen och krisen i Kosovo har arbetet med att upprätta en gemensam avsiktsförklaring för korridor X legat nere under flera månader. Kommissionen har inga uppgifter om att eventuella försök att främja utvecklingen av korridor X skulle inverka negativt på korridor VIII.

Inom en snar framtid kommer utvecklingen av korridorerna på Balkan, bland annat korridorerna VIII och X, sannolikt att genomföras inom ramen för den stabilitetspakt för sydöstra Europa som ingicks den 10 juni 1999 och som kommissionen aktivt kommer att stödja.

Att utveckla korridorer för att integrera de berörda länderna med de utvidgade transeuropeiska näten ingår i den strategi som gemenskapen för närvarande driver för stabiliserings- och associeringsprocessen i området. Gemenskapen har hittills beviljat finansiellt stöd för främjandet av korridorerna VIII och X inom ramen för Phare-programmet, men när det gäller Balkan kan varken Kroatien eller Jugoslavien för närvarande söka stöd från Phare.

När det gäller Albanien gavs det mellan 1994 och 1997 stöd från Phare till vägkorridor VIII (60,6 miljoner euro) för modernisering av ett antal avsnitt, bland annat för att bredda vägarna, upprätta nya broar och lägga ny vägbeläggning. Samtidigt gavs 3,6 miljoner euro i stöd från Phare till modernisering av hamnen i Durres.

I Bulgarien har olika avsnitt av det nationella järnvägsnätet moderniserats, bland annat vissa avsnitt av korridor VIII. Det totala stödet från Phare uppgick till 40 miljoner euro.

När det gäller F.d. jugoslaviska republiken Makedonien och vägkorridor X gavs genom 1996 och 1997 års Phare-program 6 miljoner euro i stöd till gränsstationsprojekten i Bogorodica och Medzitlija. Det gavs även 11 miljoner euro i stöd till moderniseringen av vägavsnittet mellan Demir Kapija och den grekiska gränsen. För att förbättra vissa vägavsnitt av korridorerna VIII och X har Europeiska investeringsbanken beviljat ett lån på 70 miljoner euro med en räntesubvention från gemenskapens sida på 12 miljoner euro.