ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3912/98

från Sir Jack Stewart-Clark (PPE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: EU-åtgärder inför Internationella året för äldre, 1999

Vilka slags åtgärder till förmån för äldre föreslår kommissionen skall finansieras från tillgängliga budgetposter under 1999 för att uppmärksamma Internationella året för äldre? När kommer kommissionen att lägga fram riktlinjer för ansökningar om finansiering av sådana åtgärder?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(14 januari 1999)

I linje med budgetanmärkningen för budgetpost B3-4111 (förberedande åtgärder för bekämpande och förebyggande av diskriminering) föreslår kommissionen stöd under 1999 till åtgärder till förmån för äldre genom att a) uppmuntra samarbete, förbättra kunskaper, utveckla utbyte av information och bästa metoder, främja nyskapande arbetssätt och utvärdera erfarenheter för att bekämpa diskriminering på grund av ålder, b) att stödja och främja ställningen för icke-statliga organisationer, föreningar och nätverk som arbetar för äldre och deltar i förverkligandet av dessa mål, c) att främja fullt medborgarskap, delaktighet och lika möjligheter för äldre och d) uppmuntra samarbete, förbättra kunskaper, utveckla utbyte av information och bästa metoder, främja nyskapande arbetssätt och utvärdera erfarenheter som skall genomföras inom ramen för Förenta nationernas internationella år för äldre när det gäller de äldres situation på arbetsmarknaden, deras roll i samhället genom att förbättra deras livskvalitet och se till att de åtnjuter respekt och inte diskrimineras. Kommissionen skall offentliggöra en inbjudan att lämna förslag med tillhörande riktlinjer för potentiella sökanden våren 1999.

Inbjudan att lämna förslag till förberedande åtgärder angående social utslagning enligt budgetposterna B3-4101, B3-4102 och B3-4116, som offentliggjordes i oktober 1998, omfattar även utbyte av erfarenheter och informationsspridning om nuvarande metoder i medlemsstaterna för bekämpning av social utslagning, inbegripet aspekter som berör främjandet av ett samhälle för alla åldrar. Ca tio projekt om detta ämne har valts ut för stöd ur budgeten för 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3138/98

från Giuseppe Rauti (NI) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Bristfällig förvaltning av anslagen till yrkesutbildning

Giovanni De Blasiis, chef för rättstjänsten vid Basilicatas regionråd har lämnat in en framställning om bristfälligt utnyttjande av gemenskapsmedel för yrkesutbildning. Denna framställning har registrerats med nummer 47/96. Den 26 juni 1996 beslöt Europaparlamentets utskott för framställningar att de frågor som De Blasiis tagit upp skulle behandlas och inledde behandlingen, varefter Europeiska kommissionen uppmanades att ta ställning till detta problems olika aspekter.

Kan Europeiska kommissionen tala om vilka åtgärder den tänker vidta i detta fall?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(16 december 1998)

Till följd av en begäran om upplysningar från utskottet för framställningar angående framställning nr 47/96, som lämnats in av dr Giovanni De Blasiis, sände kommissionen ett svar till utskottet den 12 november 1996. Framställningen diskuterades vid ett möte med utskottet för framställningar den 17-18 mars 1997 och lades därefter till handlingarna.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 297 , 15/10/1999 s. 0010



SKRIFTLIG FRÅGA E-2293/98 från John McCartin (PPE) till kommissionen (22 juli 1998) Angående: Priserna på lammkött Kan kommissionen säga vad det genomsnittliga marknadspris på lammkött som betalades till jordbrukare i EU:s olika medlemsstater uppgick till förra månaden (eller den senaste månaden för vilken uppgifterna finns tillgängliga)? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (16 september 1998) Det genomsnittliga pris per 100 kg lammkött som betalades till jordbrukare i EU:s olika medlemsstater uppgick under maj månad 1998(1) till följande belopp i ecu: >Plats för tabell> (1) Senast fastställda uppgifter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3598/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Risker för miljön och för invånarnas hälsa på Samos

Byn Kokkari på Samos i Grekland är ett av öns vackraste områden, och den lockar till sig hundratals turister varje år.

Under de senaste åren har det grekiska elverket (DEI) - med den grekiska regeringens fulla stöd - verkat för att bygga anläggningar för elkraftsproduktion i området, utan att ta hänsyn till vare sig reaktionerna från de lokala samhällena och det lokala självstyret, eller till att ekologer menar att de nya anläggningarna (som skall läggas till de befintliga förorenande anläggningar som funnits i området i över 20 år) kommer att bli en risk för invånarnas säkerhet, på grund av att stora mängder eldfarliga ämnen skulle koncentras på ett "andetags avstånd" från bostadsområdena.

EU finansierar genom Europeiska regionala utvecklingsfonden till 60 % denna investering, som har en total budget om 390 miljoner drakmer.

Känner Europeiska kommissionen till denna fråga, och vad avser den att göra för att på ett effektivt sätt skydda Samos naturomgivningar, men även hälsan och säkerheten för invånarna på ön?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(25 januari 1999)

Kommissionen har uppmärksammat den planerade utbyggnaden av DEI:s kraftverk i byn Kokkari på Samos, detta med anledning av ett klagomål över betingelserna för detta projekts genomförande och över driftsbetingelserna för detta kraftverk i allmänhet.

Som svar på kommissionens begäran om upplysningar översände de grekiska myndigheterna i juni 1998 ministeriebeslut 61045 av den 13 mars 1998. Genom detta beslut godkändes den miljökonsekvensbedömning som genomförts i enlighet med direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Enligt de uppgifter kommissionen besitter, har detta ärende hänskjutits till grekiska statsrådet, och dess beslut väntas i början av 1999.

Dessutom har ett informellt möte ägt rum i Bryssel med de klagande parterna i november 1998. Under det mötet överlämnade de klagande nya handlingar om den förorening som driften av kraftverket förorsakar. Kommissionen går för närvarande igenom dessa handlingar för att kunna ta ställning till hur frågan skall följas upp.

Det projekt som frågeställaren tagit upp erhåller inget finansieringsbidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 297 , 15/10/1999 s. 0091



SKRIFTLIG FRÅGA E-3632/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (3 december 1998) Angående: Förbättrande av icke-statliga organisationers kapacitet i utvecklingsländerna Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att bidra till att förbättra icke-statliga organisationers och lokala samfunds kapacitet i utvecklingsländerna så att de kan delta i arbetet för att övervaka och skydda skogarna och deras djurliv? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Manuel Marín (22 december 1998) Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en datautskrift som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4004/98

från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen

(5 januari 1999)

Angående: Återuppbyggnadsprogram för de länder som drabbades av orkanen Mitch

I vilket skede befinner sig Europeiska unionens förslag om att utarbeta ett återuppbyggnadsprogram, utrustat med tillräckliga budgetanslag, för att tillmötesgå behoven i de länder som drabbades av orkanen Mitch?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(2 februari 1999)

I enlighet med parlamentets och rådets riktlinjer och med anledning av de stora skador som orsakats av orkanen Mitch har kommissionen just tagit initiativ till ett program för regional återuppbyggnad i Centralamerika.

Programmets första del består i att en utredningsgrupp snabbt sänds till platsen (februari/mars 1999), och resultatet av denna utredning kommer bland annat att användas vid utarbetandet av ett meddelande från kommissionen till rådet och parlamentet. I detta meddelande kommer innehåll, finansiellt referensbelopp och löptid, liksom formerna för att förvalta det fleråriga programmet att preciseras.

Det bör påpekas att kommissionen redan vid den givarkonferens som den interamerikanska utvecklingsbanken höll i Washington den 10-11 december 1998 meddelade att man hade för avsikt att inrikta sina åtgärder på utbildning och hälso- och sjukvård.

Vidare godkände kommissionen (efter det att kommittén för bistånd till utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika avgivit ett positivt yttrande) i december 1998 att 8,2 miljoner euro från budgetpost B7-310 (finansiellt och tekniskt samarbete) skulle anslås till att finansiera det tekniska bistånd och de studier som behövs för att förbereda och genomföra programmet för regional återuppbyggnad i Centralamerika.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3505/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(25 november 1998)

Angående: Skydd för uppfinningar genom bruksmönster

Nedanstående fråga ställs mot bakgrund av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar (KOM(97) 0691 slutlig - COD 97/0356)(1) och med beaktande av att definitionen av bruksmodell enligt artikel 1 är mycket begränsad till sin omfattning. Kan kommissionen, om denna artikel behåller sin nuvarande lydelse, garantera att begreppen "uppfinningshöjd" och "industriell tillämpbarhet" uttryckligen nämns i definitionen eftersom detta utgör de verkliga användningsområdena, vilket kommissionen medger i förslagets artikel 3?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(14 januari 1999)

Förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar, framlagt av kommissionen den 12 december 1997, bereds för närvarande av parlamentet och rådet enligt medbeslutandeförfarandet.

Den oro frågeställaren ger uttryck för beträffande begreppen uppfinningshöjd och industriell tillämpbarhet rör själva kärnan i förslaget till direktiv.

Då parlamentet ännu inte är färdigt med sin beredning av direktivförslaget, anser kommissionen att det vore förhastat att vid denna tidpunkt ta ställning till frågeställarens frågor. Av den anledningen uppmanar kommissionen frågeställaren att framföra sina eventuella förslag i samband med den diskussion som för närvarande pågår hos parlamentet.

(1) EGT C 36, 3.2.1998, s. 13.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3646/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Fodertillsatser

Med avseende på "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser och direktiv 95/69/EEG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/524/EEG, 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG" (dok. KOM(98) 0216-98/0131 CNS)(1), är det viktigt att utforma metoder och åtgärder så att man minimerar riskerna för eventuell snedvridning av konkurrensen till följd av att de avgifter som fastställs varierar från land till land.

I detta syfte skulle det vara lämpligt att förutse en övergångsfas under vilken länderna fortfarande skulle vara fria att fastställa avgiftsnivåerna. Successivt skulle gemensamma belopp fastställas som skulle vara giltiga för alla.

Har kommissionen för avsikt att ändra sina förslag i denna riktning och därmed, som en följd, ändra de föreslagna datumen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 januari 1999)

Kommissionen anser att fastställandet av en beräkningsmetod för avgifterna som föreskrivs i förslaget till rådsdirektiv om ändring av de berörda direktiven är bättre anpassat till situationen. Dessa ändringar tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts på andra verksamhetsområden och systemet planeras också minska risken för snedvridning av konkurrensen. I rådets förslag till beslut om ett gemenskapssystem för avgifter inom fodersektorn(2) föreskrivs att beräkningsmetoden skall ses över på grundval av de rapporter som har utarbetats av medlemsstaterna och vid behov anpassas.

(1) EGT C 155, 20.5.1998, s. 29.

(2) KOM(98) 225 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4073/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Kommissionen och bakgrundsmaterial om Agenda 2000 för Salzburger Nachrichtens räkning

I den österrikiska dagstidningen Salzburger Nachrichten ingår det med jämna mellanrum serier och rapporter om Agenda 2000. I upplagan av den 26 november 1998 påpekas det att kommissionen ger sitt stöd till bakgrundsmaterial om Agenda 2000.

Detta ger upphov till följande frågor:

- Vilken person eller avdelning på kommissionen är ansvarig för PR- och mediekontakterna?

- Gavs också ekonomiskt stöd för bakgrundsmaterialet? Om så är fallet, hur mycket? Om inte, vad innebär då "ger sitt stöd till"?

- På vilket sätt valdes de ämnen och uppgifter ut som vidarebefordrades till redaktionen på Salzburger Nachrichten?

- Kunde Salzburger Nachrichten göra vad den ville med de uppgifter som den fick?

- Var dessa uppgifter också tillgängliga för andra medier?

- Vem är ansvarig för att välja ut sådana medier "som har rätt till stöd"?

- Vad eftersträvar kommissionen med detta stöd?

- Har kommissionen också tidigare stött Salzburger Nachrichten eller andra österrikiska dagstidningar? Om så är fallet, i fråga om vilka ämnen (euro, utvidgningen österut, Agenda 2000) och hur omfattande var då stödet?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(10 mars 1999)

Ansvarig för relationerna med media är förutom talesmannen också generaldirektoratet för information, kommunikation, kultur och audiovisuella medier.

1998 gav kommissionens representation i Österrike ett stöd om 7 267 euro till Salzburger Nachrichten vid två tillfällen under våren (inklusive skatter) för en informationsbilaga om euron, och 10 832 euro (inklusive skatter) under sommaren för en annons om regeringskonferensen.

Salzburger Nachrichten gjorde ett eget urval ur det material som tillhandahölls av kommissionen och ämnet var prioriterade informationskampanjer. Tidningen kunde använda informationen utan restriktioner. Samma material är tillgängligt för övriga media.

Det är chefen för kommissionens representation i Österrike som i första hand är ansvarig för urvalet av medier med centralt godkännande från Bryssel. Syftet med denna verksamhet är att ge information till österrikiska medborgare om Europeiska gemenskapen.

Andra tidningar har erhållit finansiella bidrag för i stort sett samma syften, på ett totalt belopp av 40 320 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3700/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(7 december 1998)

Angående: Undersökningar angående tidsfrister för övergångsbestämmelser

Den österrikiske förbundskanslern talade inför toppmötet i Pörtschach om en undersökning som, enligt överenskommelse med kandidatländernas regeringschefer, hade uppdragits åt forskningsinstitut för att dessa skulle ta fram faktaunderlag för beräkning av tidsfrister för övergångsbestämmelser.

1. Känner kommissionen till detta?

2. Förfoga kommissionen över information angående huruvida och till vem dessa undersökningar har givits i uppdrag?

3. Har det genomförts något anbudsförfarande inom hela EU när det gäller dessa undersökningar, eller rör det sig om ett rent österrikiskt initiativ?

4. Är kommissionen engagerat i dessa undersökningar genom att man ställt sitt eget material till förfogande, och framförallt genom att inbegripa de erfarenheter och data som samlats i samband med utvidgningen söderut?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(26 januari 1999)

Kommissionen känner inte till den undersökning som parlamentsledamoten hänvisar till. Man har genomfört många undersökningar i samband med anslutningsförhandlingarna. Det är under anslutningsförhandlingarna som övergångsperioderna fastställs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4078/98

från James Nicholson (PPE) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Tidningen "Hallonglasskriget"

Vad har kommissionen för avsikt att göra med de exemplar av tidningen "Hallonglasskriget" som förvaras i ett lagerhus i Oxfordshire i England? Hur mycket har det kostat att a) översätta tidningen till och framställa tidningen på engelska b) transportera de engelska exemplaren till England och c) lagra tidningarna i lagerhuset i Oxfordshire?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(4 mars 1999)

Inga exemplar förvaras i Oxfordshire. Alla skickades tillbaka till Luxemburg till följd av beslutet att inte distribuera tidningen i Förenade kungariket. De har använts till att förse dem utanför Förenade kungariket som frågat efter exemplar på engelska.

De sammanlagda kostnaderna för att framställa tidningen på de elva officiella språken uppgick till 181 970 euro. Hanteringskostnaderna och kostnaderna för att transportera exemplaren till och från Förenade kungariket uppgick till 7 885 euro. Det förekommer inga lagerkostnader.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3904/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kontroll av olivrestprodukter

Enligt förordningen om tillämpningsföreskrifter för produktionsstöd för olivolja skall mängden olivrestprodukter fastställas per parti, med angiven mottagare, om de sålts till en utvinningsanläggning, medan de i "alla andra fall" endast behöver fastställas schablonmässigt med angiven mottagare.

I det senare fallet kan mottagaren fungera som mellanhand eftersom denna person endast anges som mottagare av hela mängden. Efter detta genomförs inga fler kontroller.

Är det inte felaktigt att man kan undkomma kontroll genom att ange en mellanhand?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3920/98

från Armelle Guinebertière (UPE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Utvidgning av Europeiska unionens bestämmelser för det ekologiska jordbruket till att förutom vegetabilieproduktion även omfatta animalieproduktion utan att Europaparlamentet har yttrat sig om det nya förslaget

Kommissionens förslag till förordning om ekologisk animalieproduktion var föremål för Europaparlamentets yttrande i maj 1997. Ett nytt förlag skall läggas fram för rådet den 14 december i år. Detta förslag har fortfarande inte uppförts på Europaparlamentets dagordning, trots att berörda branschorganisationer på europeisk nivå har reagerat med omtvistade åtgärder.

Kan kommissionen, mot bakgrund av detta, förhindra att rådet fattar ett alltför snabbt beslut utan Europaparlamentets yttrande över det nya förslaget?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 januari 1999)

Parlamentet yttrade sig den 4 maj 1997 om kommissionens förslag(1) om att med animaliska produkter komplettera rådets förordning (EEG) 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel(2). Därefter har kommissionen utarbetat ett nytt förslag(3), som innehåller de tillägg den tillstyrkt i samband med parlamentets debatt.

Detta förslag har tillställts rådet, som fortsätter granskningen i enlighet med förfarandet i artikel 43 i EG-fördraget, som är den rättsliga grunden för förslaget i fråga.

(1) EGT C 293, 5.10.1996.

(2) EGT L 198, 22.7.1991.

(3) KOM(97) 747 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3933/98

från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: EU-stöd för bevarande av skogarna i Medelhavsområdet

Skogarna i Medelhavsområdet är mindre lönsamma än skogarna i norra Europa men bör bevaras med tanke på vikten av att skydda ekosystemet. Detta underströks av deltagarna i den internationella konferensen om skogarna i Medelhavsområdet som nyligen ägde rum i den spanska staden Benalmádena (Málaga).

Målet för mötet var att söka utarbeta gemensamma politiska riktlinjer för de länder som gränsar till Medelhavet och anhålla om stöd från offentliga nationella myndigheter och Europeiska unionen för att skydda skogsområdena i södra Europa.

Kan kommissionen ange hur man ställer sig till en ansökan om stöd för bevarande av Medelhavsskogarna och vilket gemenskapsprogram som skulle kunna tillämpas för att bättre skydda Medelhavsområdets ekosystem mot den tilltagande ökenspridningen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 februari 1999)

Kommissionen känner till att skogarna i Medelhavsområdet har en särskild karaktär och att de måste bevaras.

Ett stort antal gemenskapsåtgärder finns redan idag som gynnar skogarna i Medelhavsområdet, särskilt stöd som beviljas enligt rådets förordning (EEG) 2080/92 av den 30 juni 1992 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket(1), för beskogning av jordbruksmark och förbättring av skogsmark, åtgärder för att skydda skogarna mot bränder i enlighet med rådets förordning (EEG) 2158/92 av den 23 juli 1992 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder(2) och åtgärder som kan vidtas inom ramen för regionala program inom strukturfonderna (utvecklingssektionen vid EUGFJ, Sammanhållningsfonden).

I samband med Agenda 2000(3) har kommissionen utarbetat ett förslag till förordning om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till landsbygdens utveckling(4) som innehåller ett särskilt kapitel om skogsbruk och där tonvikten ligger på att bevara och förbättra den ekologiska stabiliteten i skogen eller att återställa skog som skadats i områden med stora naturbetingade svårigheter där skogens skyddande och ekologiska roll är av allmänt intresse, och där denna roll inte enbart kan garanteras genom inkomster från skogsbruket (artikel 30). De skogsbruksåtgärder som erbjuds genom denna nya förordning borde, tillsammans med de åtgärder för att skydda mot bränder som fastställs i befintliga förordningar, göra det möjligt för regionerna att från och med år 2000 fortsätta och utvidga sina åtgärder för att bevara skogen i Medelhavsområdet.

(1) EGT L 215, 30.7.1992.

(2) EGT L 217, 31.7.1992.

(3) KOM(97) 2000 slutlig.

(4) EGT C 170, 4.6.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3931/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Territoriella sysselsättningspakter

Den 8, 9 och 10 oktober 1998 arrangerade kommissionen i Åbo (Finland) det första mötet för att diskutera landsbygdsutveckling och sysselsättning.

Under mötet meddelade kommissionen att man studerande möjligheten att bevilja extra medel för att främja överföring av "god praxis" för att koppla samman detta med den kommande programplaneringsperioden för strukturfonderna.

Kan kommissionen ange vilka slutsatser man kommit fram till i denna fråga?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(8 februari 1999)

Det möte som parlamentsledamoten hänvisar till organiserades för 89 territoriella sysselsättningspakter och gjorde det möjligt att hålla mer än 700 bilaterala möten.

Vid detta tillfälle erinrade kommissionens representanter om principen om en förstärkning av gemenskapens tekniska stöd till de territoriella sysselsättningspakterna för att förbereda utarbetningen av handlingsplaner så att de ligger i linje med den nya programplaneringen 2000-2006 för strukturfonderna.

De praktiska detaljerna för detta håller för närvarande på att undersökas, med en begränsning på 100 000 euro per pakt. För att denna ytterligare finansiering skall kunna beviljas kommer det i vilket fall som helst att krävas en redogörelse för hur det redan beviljade tekniska stödet har använts samt ett arbetsprogram som omfattar perioden efter 1999 och som är inriktat på en lokal anpassning av bra metoder som kan användas inom pakternas handlingsplaner, som de som presenterades vid mötet i Åbo.