ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3221/00

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(20 oktober 2000)

Ämne: Undantag från tobaksdirektivet

Den gemensamma ståndpunkten om EU:s tobaksdirektiv kommer att från och med den 1 januari 2004 i 14 av de 15 medlemsstaterna förbjuda tillverkningen inom EU och exporten ut ur EU av cigaretter med en högre tjärhalt än 10 mg. Den kommer däremot att innehålla ett undantag för Grekland enligt vilket detta land får fortsätta med tillverkning, distribution och export av sådana cigaretter till och med 2007. Utgör inte detta ett tydligt brott mot lagstiftningen om den inre marknaden och konkurrenslagstiftningen som kommer att innebära att tillverkare i övriga EU-länder, särskilt i Förenade kungariket, diskrimineras då de kommer att drabbas av liknande socioekonomiska konsekvenser?

Svar

(26 februari 2001)

Enligt rådets gemensamma ståndpunkt av den 31 juli 2000(1) får de cigaretter som övergår till fri omsättning, saluförs eller tillverkas i medlemsstaterna från och med den 1 januari 2004 inte ha halter som överstiger 10 mg tjära per cigarett.

Som ni påpekar innehåller den gemensamma ståndpunkten ett tillfälligt undantag för Grekland när det gäller den högsta tjärhalten i cigaretter som tillverkas och saluförs inom landets territorium. Följaktligen kan cigaretter tillverkade i Grekland som har tjärhalter som överstiger 10 mg inte saluföras utanför Grekland.

Den ärade parlamentsledamoten känner säkert till att syftet med direktivet att främja undanröjandet av de skillnader i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror som hämmar den inre marknadens sätt att fungera.

Enligt domstolens rättspraxis skall gemenskapslagstiftningen tillämpas enhetligt i alla medlemsstaterna. Ett undantag kan emellertid tillåtas om detta har saklig grund och är tidsbegränsat, vilket är fallet här.

(1) EGT C 300, 20.10.2000, s. 49-62.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3745/00

från Liam Hyland (UEN) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Ett nederländskt projekt att bygga en sexvåningsbyggnad för djur- och fiskuppfödning samt spannmål

Känner kommissionen till det nederländska projektet om att bygga en sexvåningsbyggnad (Agropark) för höghusjordbruk med grisar, kycklingar, lax och spannmål i samma byggnad som väckt protester hos jordbrukare på fältet. De protesterande bönderna menar att ett svinstall som rymmer 300 000 svin i samma byggnad innebär en hög risk för att sjukdomar skall spridas. Dessutom kan projektet att rymma 1 miljon kycklingar i samma byggnad leda till ytterligare hälsorisker. Har kommissionen några synpunkter på detta projekt?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(9 januari 2001)

Kommissionen känner till det projekt som parlamentsledamoten tar upp.

Kommissionen har dock inte fått någon närmare information som tyder på att planen inte skulle följa tillämplig gemenskapslagstiftning inom områdena miljö, djurhälsa och djurskydd.

Det förtjänar att påpekas att medlemsstaterna ansvarar för att gemenskapslagstiftningen tillämpas i den dagliga verksamheten. Det är i första hand de nederländska myndigheterna som ansvarar för att ett projekt av denna typ följer gemenskapens regler.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3998/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Försenad utveckling av ekologisk odling i Grekland

Enligt ett PM från organisationen för kontroll och certifiering av ekologiska produkter (DIO) i Grekland är genomförandet av miljöåtgärder för jordbruket (ekologiskt jordbruk) kraftigt försenat. Dessa åtgärder finansieras till 75 procent av Europeiska unionen. Särskilt kan nämnas att även om det treåriga programmet för 19982000 föreskrev att odling skulle ske på 14 000 hektar, så hade i juli 2000 endast 3 000 hektar använts till ekologisk odling.

1. Vilka uppgifter har kommissionen om i hur stor omfattning man hittills har genomfört miljöåtgärder för jordbruket?

2. Hur stora anslag från den andra gemenskapsstödramen har avsatts för att stärka den ekologiska odlingen i Grekland och hur hög är utnyttjandegraden i Grekland hittills?

3. Vad är anledningen till dessa förseningar och vad blir följderna av dem?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 februari 2001)

Greklands ursprungliga program för ekologiskt jordbruk i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga

med miljöskydds- och naturvårdskraven(1) godkändes i juli 1995 för 6 000 hektar. I en ändrad version av programmet (1998) ökades arealen med 14 000 hektar, och detta godkändes i januari 1999. Av programplaneringens 20 000 hektar hade jordbrukarna i slutet av 1999 gjort åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk på 9 332 hektar.

Budgeten för det ändrade programmet uppgick för perioden 19951999 till 13,7 miljoner euro, och fram till den 31 december 1999 hade cirka 7,4 miljoner euro betalats ut till stödmottagarna. Det bör också påpekas att gemenskapens anslag till det här programmet inte tas med i den andra stödramen eftersom de kompletterande åtgärderna i den gemensamma jordbrukspolitiken, t.ex. ett miljövänligt jordbruk, medfinansieras via garantisektionen vid EUGFJ.

På grund av vad som sagts ovan anser kommissionen inte att förseningarna i det grekiska programmet är anmärkningsvärda, särskilt med tanke på att det ändrade programmet inte godkändes förrän i januari 1999. Detta innebar ju att den aktiva perioden (då åtagandena att bedriva miljövänligt jordbruk görs) i praktiken begränsades till endast ett skördeår. Det treåriga program som parlamentsledamoten nämner har således i realiteten varit ett program på knappt ett år. Det bör också påpekas att målet i första hand inte är att försörja marknaden med ekologiska produkter, vilket ju är certifieringsorganens främsta uppgift, utan snarare att erbjuda hela samhället olika tjänster på miljöområdet. Det är just detta som är syftet med förordning (EEG) nr 2078/92. När man kombinerar dessa två mål ställs det också högre och striktare krav i urvalet av stödmottagare.

(1) EGT L 215, 30.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3685/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Tilldelning och utnyttjande av anslag ur Fonden för fiskets utveckling (FFU)

Kan kommissionen informera om den totala anslagstilldelningen per medlemsstat från FFU under programperioden 19941999, liksom utnyttjandegraden av nämnda anslag i varje enskild stat?

Kan kommissionen informera om den totala anslagstilldelningen per medlemsstat från FFU under 2000, liksom utnyttjandegraden av nämnda anslag (till dags dato) i varje enskild stat?

Vilken bedömning gör Europeiska kommissionen av utnyttjandegraden av FFU i varje enskild medlemsstat under programperioden 19941999?

Vilken bedömning gör Europeiska kommissionen av utnyttjandegraden av FFU i varje enskild medlemsstat under år 2000 (till dags dato)?

Har kommissionen någon möjlighet att korrigera genomförandet av FFU i de medlemsstater som varken utnyttjar den till fullo eller på ett korrekt sätt?

Skulle det vara möjligt att överföra ej utnyttjade fondmedel till de stater som till fullo och effektivt utnyttjar de tilldelade medlen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 december 2000)

Hur Fonden för fiskets utveckling (FFU) under programperioden 19941999 fördelat sina anslag på åtgärder under strukturfondernas mål 1 och mål 5a, samt hur dessa medel utnyttjats, framgår av följande tabell

>Plats fÄHor tabell>

Dessa uppgifter grundar sig på programdokument och genomföranderapporter. Det bör påpekas att programmen genomförs fram till utgången av år 2001. Således kommer anslagen att tas i anspråk under hela innevarande år.

När det gäller överföring av outnyttjade anslag hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens gemensamma svar på de skriftliga frågorna E-2705/99 och E-2706/99 från Ian Stewart Hudghton(1).

För programperioden 20002006 redovisas i följande tabell den ursprungliga fördelningen per medlemsstat av FFU:s anslag

>Plats fÄHor tabell>

Uppgifterna grundar sig på programdokument. Det är ännu för tidigt att uttala sig om genomförandet eftersom detta i de flesta fall inte kommit igång förrän helt nyligen. Därför har kommissionen inte tillgång till vare sig genomförande- eller utvärderingsrapporter.

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3688/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Enhetligare stöd till utvecklingsländerna från EU-staterna

I undersökningar som genomförts av olika icke-statliga organisationer avslöjas mycket stora skillnader vad beträffar storleken på utvecklingsstödet mellan EU:s olika medlemsstater.

Iögonenfallande är den stora skillnaden mellan den procent av bruttonationalprodukten som Danmark avsätter och de 0,15 procent av BNP som Italien avsätter. Ibland skulle man kunna påstå att ekonomiskt framåtskridande går hand i hand med lågt stöd.

Anser kommissionen det lämpligt att föreslå EU:s medlemsstater ett enhetligare stöd till utvecklingsländerna, där samtliga stater inför en gemensam minsta procentsats av sin BNP för utrotandet av fattigdomen i världen?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(5 januari 2001)

Det stämmer att storleken på utvecklingsstödet, som mäts i procent av givarländernas bruttonationalinkomst (BNI) och som skall följa de definitioner som avtalats i kommittén för utvecklingsstöd inom OECD, varierar kraftigt mellan olika länder. Rent allmänt är kommissionen övertygad om att det är nödvändigt att öka storleken på det internationella utvecklingsstödet, vilket har fallit till en relativt låg nivå. Inom ramen för arbetet inom Förenta nationerna rörande utvecklingsfinansieringen har kommissionen återigen betonat sitt engagemang för samarbete och sin vilja att verka för att uppnå målet på 0,7 % av BNI. Flera medlemsstater Danmark, Nederländerna och Sverige har uppnått eller överskridit detta mål. Genomsnittet för gemenskapen uppgick under 1999 till 0,31 % av BNI. Det finns inte några belägg för att ett specifikt mål på europeisk nivå har något mervärde jämfört med ett internationellt mål för stödet. Man bör dock undersöka möjligheterna att öka medlemsstaternas storlek på stödet, i synnerhet stödet till de minst utvecklade länderna, med hänvisning till Förenta nationernas mål på 0,15 % av BNI.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3598/00

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Handlingsplan mot narkotika

Kan kommissionen ange vilka åtgärder den efter att EU antagit sin handlingsplan mot narkotika vidtagit för att förbättra sin inre samordning i narkotikafrågor och se till att de många budgetposterna som ägnas åt narkotika präglas av insyn och enhetlighet? Kan kommissionen framlägga en tabell över dessa olika budgetposter för 2000 och 2001? Kan kommissionen bekräfta att den avser låta utföra en extern utvärdering av alla sina program mot narkotika, såsom det nyligen gjorts i fråga om Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(18 januari 2001)

Sedan unionens handlingsplan om narkotikabekämpning (20002004) antagits vid Europeiska rådets möte i Santa Maria da Feira i juni 2000 håller kommissionen på att undersöka effekterna av handlingsplanen på dess verksamhet under de kommande fem åren, både vad gäller prioriteringar och tilldelningen av resurser. Denna undersökning kommer också att gälla frågan om narkotikarelaterade åtgärder inom kommissionen.

En tabell över de budgetposter som är relevanta för narkotikafrågorna har sänts direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

Kommissionen betonade starkt värdet av en utvärdering i sitt meddelande av maj 1999 om Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning (20002004)(1) och utvärderar fortlöpande sina program. Till exempel skedde en halvtidsutvärdering av gemenskapens åtgärdsprogram för att förebygga narkotikamissbruk inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet förra året och samarbetet mellan nord och syd avseende bekämpning av narkotika och narkotikaberoende utvärderas för närvarande. Som anges i punkt 2.2.1 i handlingsplanen har kommissionen för avsikt att anordna lämpliga utvärderingar av narkotikastrategin för EU (20002004) efter halva tiden och efter avslutandet och överlämna dessa utvärderingar till rådet och parlamentet.

(1) KOM(1999) 239 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2795/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Den högsta skattesatsen på privatpersoners inkomster i varje land i Europeiska unionen

Skulle kommissionen kunna göra en tabell över de nuvarande högsta skattesatserna på privatpersoners inkomster i varje land i Europeiska unionen, och för varje land ange det tröskelvärde för inkomsten (uttryckt i euro och engelska pund) för vilken denna skattesats är tillämplig?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2795/00, E-2796/00 och E-2797/00 ingivet av Frederik Bolkestein för kommissionen

(13 november 2000)

De tre frågorna gäller huvudsakligen beskattning av enskilda personer. Det finns stora skillnader i de olika medlemsstaternas sätt att lägga upp denna beskattning. Det har att göra med skatteskalornas progressivitet, definitionen av skattebaserna, skattebefrielse (t.ex. för vissa socialbidrag), skatteavdrag, såsom familjebidrag, samt särskilda system för kapitalinkomster och fast egendom. Med tanke på komplexiteten hos dessa frågor, som inte är harmoniserade på gemenskapsnivå, är det svårt att jämföra de specifika skattebestämmelserna i medlemsstaterna och dra slutsatser om skattebördan på grundval av den högsta marginalskattesatsen.

Kommissionen arbetar med att förbättra informationen om skattesystemen i medlemsstaterna. Som ett första steg har de nationella uppgifterna i Inventory of Taxes levied in the Member States of the European Union(1) uppdaterats (skattesatserna i procent den 1 januari 1999). De högsta statliga skattesatserna på privatpersoners inkomster samt respektive tröskelvärden för inkomsten, enligt uppgifter från medlemsstaterna, förtecknas nedan. I några länder tas det även ut regionala eller lokala skatter. Dessa kan vara ganska höga. Den högsta satsen för dessa regionala och lokala skatter kan vara högre än den högsta statliga skattesatsen.

>Plats fÄHor tabell>

De högsta skattesatserna för privatpersoners arvsskatt uppgår till följande:

>Plats fÄHor tabell>

Vidare beskattas realisationsvinster vanligtvis som inkomst för privatperson eller företag. Ett fåtal medlemsstater tar inte ut något skatt alls på realisationsvinster. Det finns en lång rad olika skattesatser för dessa intäkter.

(1) Nästa utgåva 2000 (läget per den 1 janauri.1999) kommer inom en snar framtid att offentliggöras. av Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3283/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Strukturstöd till mål 1-regioner från och med år 2006

Under den rådande programperioden definieras mål 1-regioner som sådana områden vars BNP per capita, mätt i köpkraft och beräknad utifrån de uppgifter för de senaste tre åren som fanns tillgängliga den 26 mars 1999, understiger 75 procent av genomsnittet i de 15 stater som EU för närvarande består av.

Med tanke på ovanstående och det otvivelaktiga faktum att genomsnittet i kandidatländerna är mycket lägre än dessa 75 procent och till och med lägre än de nuvarande mål 1-regionernas genomsnittliga BNP, och säkerligen kommer att vara det även vid den första anslutningen, skulle det vara intressant att veta vilken hållning komissionen intar rörande följande frågor:

Vilka kriterier kommer att följas när man skall välja ut de framtida mål 1-regionerna för nästa programperiod, som inleds den 1 januari 2007, efter det att några av kandidatländerna anslutits till EU?

Vilka riktlinjer finns för vilka strukturstödsåtgärder som skall vidtas till förmån för EU:s nuvarande mål 1-regioner, vars BNP när den nya programperioden inleds den 1 januari 2007 kommer att överstiga de ovannämnda 75 procent, till följd av kandidatländernas EU-anslutning? Överväger man möjligheten till en övergångsperiod eller gradvis avveckling i sådana fall, som kopplas till den rådande programperioden? Eller kommer ett nytt övergångssystem införas, i vilket man tar hänsyn till de mål 1-regioner vars BNP då fortfarande är lägre än 75 procent av den genomsnittliga BNP:n i dagens 15 medlemsstater, även om den är högre än 75 procent av genomsnittet i det EU som inbegriper de nya medlemsstaterna?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(1 er december 2000)

Kommissionen håller nu på att sammanställa den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Rapporten kommer enligt planerna att antas i januari 2001. I rapporten tar man inte bara upp läget och tendenserna i fråga om sammanhållningen på gemenskapsnivå, samt på vilket sätt gemenskapens politik bidrar till denna sammanhållning, utan även läget i ett utvidgat Europa. På grundval av detta kommer alternativa förslag att läggas fram när det gäller den framtida sammanhållningspolitiken.

I det sammanhanget kommer rapporten att tjäna som utgångspunkt. En bred debatt skall föras, i synnerhet genom ett forum om sammanhållningen som kommissionen tillsammans med parlamentet arrangerar under första halvåret 2001.

Nästa steg är ett meningsutbyte med övriga institutioner. Därefter kommer kommissionen att lägga fram sina förslag i fråga om den framtida sammanhållningspolitiken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4083/00

från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen

(10 januari 2001)

Ämne: Återgång till stabilitet i Somalia

Den senaste tidens utveckling i Somalia för landet ur det tillstånd av anarki som landet har befunnit sig i under tio år. Att Abdiqassim Salad Hassan har tillträtt posten som landets president är den första fasen av en lång och skör övergångstid som Somalia går in i på väg mot en återgång till ett rättssamhälle och uppnående av fred. Hittills har dessa första försök att återföra Somalia till att vara ett rättssamhälle fått stöd genom bidrag från arabländerna. De europeiska länderna har hållit sig borta från området sedan de tragiska händelserna 1993 då amerikanska soldater fick sätta livet till.

Har kommissionen för avsikt att ta initiativ som kan stödja de ansträngningar Somalia gör för att komma ur tillståndet av anarki?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(5 mars 2001)

Valet av Abdiqasim Salad Hassan till Somalias president och upprättandet av en övergångsregering har välkomnats av kommissionen som ett viktigt steg på vägen mot återupprättandet, genom fredliga förhandlingar och överenskommelser, av en fungerande stat och nationell enighet.

Kommissionen ansluter sig till fullo till ordförandeskapets uttalande av den 8 september 2000 på Europeiska unionens vägnar.

Uttalandet innehåller följande huvudpunkter:

- Europeiska unionen framför sina välgångsönskningar till den valda presidenten och uttrycker sin förhoppning om att han skall bidra till bevarandet av nationell enighet och till statens återupprättande.

- Unionen är beredd att inleda en dialog med de nya somaliska myndigheterna och att stödja deras insatser för att bygga upp landet, samtidigt som den ger sitt fortsatta stöd till återuppbyggnadsarbetet i de delar av Somalia där stabila förhållanden råder.

- Unionen uppmanar myndigheterna i Somaliland och Puntland samt övergångsregeringen att inleda en konstruktiv dialog för att återupprätta nationell enighet på fredlig väg och med iakttagande av den stabilitet som uppnåtts.

- Unionen uppmanar cheferna för de olika falangerna att ansluta sig till fredsprocessen.

- Kommissionen fortsätter att bevilja stöd till Somalia. I december 2000 godkände kommissionen det tredje återuppbyggnadsprogrammet omfattande 24,8 miljoner euro. Programmet är framför allt inriktat på lokala sammanslutningar och det civila samhället.

Företrädare för kommissionen har redan upprättat kontakter med president Abdiqasim och den nya regeringen. I samband med ett besök till Afrikas horn sammanträffade den ledamot av kommissionen som ansvarar för bistånd med president Abdiqasim i Djibuti den 7 oktober 2000. AVS-statsgruppen har ställt sig positiv till kommissionens förslag om att anslå 50 miljoner euro till Somalia, som inte hade möjlighet att få tillgång till medel från den åttonde Europeiska utvecklingsfonden. En hemställan om visst tekniskt bistånd till övergångsregeringen prövas för närvarande av kommissionen. Kommissionen är beredd att överväga alla välgrundade framställningar om stöd som kan bidra till återupprättandet på fredlig väg av en fungerande stat och nationell enighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3698/00

från Torben Lund (PSE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Bifångst av tumlare

Kommissionen mottog en skrivelse daterad den 3 maj 2000 från 41 organisationer från 18 länder med en uppmaning att vidta åtgärder mot bifångst av tumlare.

Hur har kommissionen besvarat denna skrivelse, och avser kommissionen att genomföra de initiativ, som föreslås i skrivelsen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(26 januari 2001)

Ärendet i den skrivelse som parlamentsledamoten hänvisar till förelades medlemsstaternas representanter vid habitatkommitténs möte i juni 2000. Problemets allvar betonades kraftigt. Problemet med bifångst av tumlare togs också upp i kommitténs möte i oktober 2000.

När det gäller uppmaningen att kommissionens undersökningar bör gå längre än frågan om Danmarks genomförande av artikel 12 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) har kommissionen bett skrivelsens initiativtagare om mer detaljerade uppgifter. Kommissionen har ännu inte fått något svar på sin begäran.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.