ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1288/02

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(7 maj 2002)

Ämne: Miljöinverkan av en militäranläggning i Parque de los Alcornocales (Cádiz, Spanien)

Dimmornas skog vid los Llanos del Juncal, inom Parque Natural de los Alcornocales (i provinsen Cádiz, Spanien), som ingår i Natura 2000-nätet, är ett unikt fuktigt bergsekosystem, det enda som finns i Medelhavsområdet. Skogen är rik på zoner med lummig växtlighet som huvudsakligen består av bl.a. morisk bergsek, ek och pontisk eller sydlig rododendron. Invaderingen av det här skyddsområdet har ökat under de senaste åren genom att infrastruktur installerats i dess inre, vilket allvarligt påverkar och hotar livsmiljöerna.

Försvarsministeriets planer på att installera en mottagarstation för uppfångning av signaler och elektromagnetiska vågor i dimmornas skog vid los Llanos del Juncal har rönt stort motstånd från medborgarföreningar, icke-statliga organisationer och de politiska partierna i provinsen Cádiz. Den unika vegetationen i denna livsmiljö är så speciell och komplex att den varje år nämns i fältaktivitetsprogrammen för följande två universitet: fakulteten för biologi vid Universidad de Sevilla och dess motsvarighet i Cambridge.

Det första övergreppet mot området inträffar i och med att man avverkar en stor del av den skog som nämnts ovan.

Vad kan kommissionen göra för att kontrollera efterlevnad av nedan uppräknade direktiv, om man beaktar att detta gäller ett projekt som kan innebära överträdelse av EU:s lagstiftning på miljöområdet:

- 85/337/EEG(1), om bedömning av inverkan på miljön vid vissa offentliga och privata projekt;

- 79/409/EEG(2), om bevarande av vilda fåglar;

- 92/43/EEG(3), om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter?

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(3) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1001/02 och E-1288/02ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(29 maj 2002)

Kommissionen känner till de uppgifter frågeställaren tar upp.

Som ett led i behandlingen av ett klagomål registrerat under nr 2000/4315 mot ett projekt för uppförande av flera infrastrukturer i det särskilda skyddsområdet för fåglar Los Alcornocales, har kommissionen begärt uppgifter om uppförandet av centret.

De spanska myndigheterna har svarat att projektet är motiverat med hänsyn till det spanska försvaret, och att de olika alternativ som har undersökts för placeringen av projektet har avfärdats på grund av kvalitetsförlust för det system för detektion och analys av radiomagnetiska vågor som de skulle medföra.

De spanska myndigheterna har emellertid även svarat att den planerade vägen för tillgång till centret, som skulle kunna få en negativ påverkan på området, inte kommer att byggas.

Kommissionen, i sin roll som fördragens väktare, kommer att göra vad som krävs för att se till att gemenskapslagstiftningen följs i fallet i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0437/02

från Ozan Ceyhun (PSE) till kommissionen

(12 februari 2002)

Ämne: Tyska medborgares resor genom Bulgarien specifik information och vittnesuppgifter

Angående min fråga H-0793/01 och kommissionens svar av den 13 november har kommissionen bett mig att lämna ytterligare information för att bättre kunna göra en bedömning av läget.

Jag översänder härmed specifik information och vittnesuppgifter till kommissionen med separat post. I detta sammanhang vill jag be kommissionen om ett svar på frågan om vad den med utgångspunkt från de nya uppgifterna avser att göra för att se till att Bulgarien uppfyller villkoren i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn.

Kompletterande svarfrån Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(15 maj 2002)

Kommissionen har, efter översättning och utvärdering av de detaljerade uppgifter och vittnesutsagor som parlamentsledamoten lagt fram, beaktat synpunkterna i dessa i sin bedömning av hur ett system skall kunna utformas i Bulgarien för att se till att lagarna efterlevs på ett effektivt och icke-diskriminerande sätt. Kommissionen kommer att uppmana Bulgarien att uttryckligen kommentera de problem som vittnena beskrivit. Parlamentsledamoten kommer att underrättas om det svar som erhålls.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1046/02

från Raina Echerer (Verts/ALE) till kommissionen

(17 april 2002)

Ämne: Nya utlänningslagar i Österrike och Schengen

I de nya förslagen till utlänningslagar i Österrike ingår det bland annat ett integrationspaket, där det föreskrivs att utlänningar efter viss tid kan fråntas sitt uppehållstillstånd och utvisas från landet om de inte tar fasta på det anbud om integration som erbjuds dem, alltså om de inte inom en föreskriven tid går en kurs i tyska med godkänt resultat.

Eftersom vistelseförbud och utvisningar som i Österrike vunnit laga kraft gäller i alla Schengenstater kan de nya lagarna få som konsekvens till exempel att någon från ett fransktalande land kommer till Österrike, inte lär sig tyska i tillräcklig omfattning och sedan, trots flytande kunskaper i franska, enligt Schengenavtalet inte längre får resa in i Frankrike.

1. Kan kommissionen undersöka om det faktiskt förhåller sig så här och om detta absurda exempel kunde bli en konsekvens av Österrikes lag om uppehållstillstånd?

2. Anser kommissionen att en sådan lag som denna kan användas i EU och att den är förenlig med EU:s principer?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(13 juni 2002)

Kommissionen brukar inte yttra sig om lagförslag på områden där medlemsstaterna inte behöver anmäla sina förslag till kommissionen.

Den konstaterar emellertid att EU-medborgare, EES-medborgare och schweiziska medborgare samt deras familjemedlemmar från och med den 1 juni 2002 har rätt att resa och vistas fritt i EU-staterna, EES-staterna och Schweiz utan krav på språkliga kunskaper.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0638/02

från Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) till kommissionen

(6 mars 2002)

Ämne: Spaniens hydrologiska plan

Nyligen överlämnade spanska regeringen till GD Miljö en strategisk miljökonsekvensbeskrivning för den nationella hydrologiska plan som spanska senaten antog den 20 juni 2001.

Vilken är kommissionens tekniska bedömning av den spanska regeringens strategiska miljökonsekvensbeskrivning?

Vilket förfarande planeras för bedömningen av studien?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 maj 2002)

Kommissionen fick den strategiska miljökonsekvensbedömningen för den nationella vattenförsörjningsplanen i januari 2002. Den finns också tillgänglig på det spanska miljöministeriets webbsida (www.mma.es). I detta dokument lägger de spanska myndigheterna fram sin analys av situationen och förväntningar beträffande vattenresurserna i Spanien, och identifierar miljöeffekter och bristproblem. Det behandlar också de huvudsakliga miljökonsekvenserna av vattenbrist och möjliga förbättringar om den föreslagna vattenöverföringen verkställs.

Dokumentet har över 150 sidor och är extremt detaljerat. Kommissionen undersöker fortfarande informationen och bör ha slutfört sin bedömning inom några veckor. Den tekniska bedömningen av dokumentet kommer att göras inom kommissionen.

Kommissionen avser att fortsätta sin dialog med de spanska myndigheterna för att se till att de relevanta delarna av gemenskapslagstiftningen följs till fullo.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0445/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Regionala språk och minoritetsspråk

Hur kommer kommissionen att fördela de pengar som har anslagits under budgetpost B3-1007 i EU:s budget för 2002?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(17 april 2002)

I en skrivelse av den 29 november 2001 till Terry Wynn, ordförande för budgetutskottet, underrättades Europaparlamentet av kommissionens ledamot med ansvar för budgeten att kommissionen inte skulle vara i stånd att genomföra anslagen i budgetpost B3-1007 (Förberedande insatser för att främja och värna om regionala språk och minoritetsspråk, dialekter och kulturer) på grund av de begränsningar för förberedande insatser som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. Kommissionen måste tyvärr meddela parlamentsledamoten att den inte har några möjligheter att genomföra denna budgetpost och samtidigt efterleva sina förpliktelser enligt avtalet gentemot Europaparlamentet och rådet.

De förberedande insatserna för att värna om och främja regionala språk, minoritetsspråk och deras kulturer avbröts efter år 2000, eftersom det inte fanns några utsikter inom lagstiftningsförfarandet för att avtala en rättslig grund före utgången av de förberedande insatsernas tredje räkenskapsår. Denna invändning kvarstår.

Kommissionen har meddelat att den ska genomföra en djupgående utvärdering av Europeiska året för språk 2001. Slutsatserna från utvärderingen, som kommer att läggas fram 2003, ska utgöra utgångspunkten till förslag till verksamhet till förmån för språklig mångfald och språkinlärning.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1885/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(24 juni 2002)

Ämne: Statligt stöd till kolindustrin

Är det sant att Tyskland fortfarande ger statligt stöd till landets kolindustri? Om så är fallet, hur mycket statligt stöd får den inhemska kolindustrin per ton kol, och hur länge kommer detta att tillåtas att fortgå?

Vad tänker kommissionen göra för att se till att det inom kolindustrin råder lika förutsättningar mellan medlemsstaterna?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(23 juli 2002)

Tyskland ger statligt stöd till kolindustrin. För år 2001 har kommissionen godkänt i enlighet med beslut nr 3632/93/EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler för statsstöd till kolindustrin(1) att Tyskland beviljar ett totalt stöd på 4 156 miljoner euro. Av detta stöd var 2 755 miljoner euro avsedda att täcka upp förluster i den löpande produktionen (driftsstöd och stöd för driftsinskränkning) och 1 401 miljoner euro var avsedda att täcka extraordinära kostnader (ärvda åtaganden).

Med hänsyn till att Tyskland uppskattade kolproduktionen för år 2001 till 28,5 miljoner ton kolekvivalent kan man dra slutsatsen att genomsnittsstödet per ton kolekvivalent uppgick till ca 117 euro för detta år.

För perioden från den 1 januari 2002 till den 23 juli 2002 har kommissionen godkänt ett totalt stöd på 2 073 miljoner euro, varav 1 398 miljoner euro för stöd till den löpande produktionen.

Den 26 juli 2001 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om statligt stöd till stenkolindustrin(2) efter det att EKSG-fördraget har löpt ut den 23 juli 2002. Den föreslagna ordningen tillåter att kolindustrin tar emot stöd som dels gör det möjligt att omstrukturera sektorn på godtagbara sociala och regionala villkor, dels upprätthåller en kolproduktion som garanterar tillgång till reserver, av skäl som har att göra med säker energiförsörjning. Denna stödordning kommer att gälla fram till den 31 december 2010.

Vid mötet i rådet (energi) den 7 juni 2002 i Luxemburg nådde man en politisk överenskommelse om ett framtida stödsystem för kolindustrin.

I de regler för statligt stöd som kommer att gälla efter det att EKSG-fördraget har löpt ut anges åtgärder som skall garantera lika konkurrensvillkor mellan medlemsstaternas kolindustrier. Stödet per ton kolekvivalent får under inga omständigheter överskrida skillnaden mellan produktionskostnad och intäkt. Detta stöd får inte heller leda till att priset på kol från gemenskapen blir lägre än priset på kol av liknande kvalitet från tredje land.

(1) EGT L 329, 30.12.1993.

(2) EGT C 304 E, 30.10.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1556/02

från Pernille Frahm (GUE/NGL) till kommissionen

(31 maj 2002)

Ämne: Patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar

Vilka företag står bakom de svar som getts vid samrådet om Grönboken om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar och som lett till att kommissionen i sitt förslag till direktiv har valt att rätta sig efter storföretagens intressen i stället för de många användare och småföretag som inte vill att det skall gå att patentera öppen källkod? Varför prioriterar kommissionen företagsintressen framför användarintressen?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(24 juni 2002)

Kommissionen har fått in ett stort antal svar rörande patenterbarheten för datorrelaterade uppfinningar sedan grönboken om gemenskapspatentet och patentsystemet i Europa offentliggjordes 1997(1). Dessa har kommit från enskilda personer, företag av alla storlekar, yrkesverksamma på området och intresseorganisationer. Alla svar beaktades av kommissionen när den beslutade att lägga fram ett direktivförslag.

Tanken med förslaget är att harmonisera lagstiftningen på detta område, inte att utvidga räckvidden för vad som för närvarande är patenterbart enligt Europeiska patentkonventionen och nationell lagstiftning. Förslaget är inte avsett att främja någon särskild grupp framför någon annan. Alla, oavsett om de är patenthavare eller användare av teknik som kan vara patenterad, bör ha nytta av den större rättssäkerheten som skapas genom harmoniseringen.

(1) KOM(1997) 314 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1481/02

från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen

(22 maj 2002)

Ämne: Neutralisering av EU:s strukturpolitik och nedläggning av företaget Cetarsa i Granada

Nedläggningen av det offentliga företaget Cetarsa kommer få allvarliga socioekonomiska konsekvenser i ett mycket missgynnat område i den mål 1-region som har den lägsta inkomstnivån i Spanien, där EU tilldelat mycket stora stödbelopp för att stabilisera det sociala nätverket. Fabriken i fråga har mycket god lönsamhet och dess nedläggning oroar både de 1 500 familjer som försörjer sig på tobaksodling och de 32 berörda lokala myndigheterna. Företaget skall privatiseras och flyttas tillsammans med 231 anställda och den allra modernaste utrustningen som kunnat införskaffas

med hjälp av en investering på över 12 000 miljoner pesetas. De 66 000 m2 som fabriken upptar har ett enormt stadsplaneringsvärde som kommer att ge upphov till finansiella transaktioner som kommer att gynna de rikaste medborgarna. Ordföranden för den offentliga organisationen SEPI hävdade, då han framträdde inför parlamentet för att redogöra för nedläggningen av Cetarsa-fabriken i Granada, att orsaken till nedläggningen var EU, och grundade detta på icke-befintliga lagar och på studier som kommissionen inte säger sig ha tillgång till. Anser inte kommissionen att denna nedläggning är kontraproduktiv med tanke på de irreparabla socioekonomiska skador den kommer att leda till, som kommer att neutralisera och inverka negativt på EU:s strukturpolitik?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 juni 2002)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro inför den eventuella nedläggningen av företaget Cetarsa i Grenada och de arbetstillfällen som därmed skulle gå förlorade. Kommissionen kan dock inte ingripa i en medlemsstats industripolitik utom när gemenskapslagstiftningen inte följs. Beslut om att stänga ett offentligägt eller privat företag fattas av företagsledningen i fråga.

Förutom den konjunkturpåverkan som en företagsnedläggning medför vill kommissionen betona strukturpolitikens långsiktiga inverkan. När det gäller Andalusien kommer gemenskapsåtgärderna i det operativa programmet för perioden 20002006 enligt planerna att innebära 96 000 nya eller räddade årsarbetstillfällen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1209/02

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Uppförande av bostadskomplex på Vajia-stranden på ön Serifos

Från lokalt håll på Serifos har det framförts klagomål med anledning av byggandet av ett bostadskomplex i kustområdet.

Stranden Vajia på Serifos

- har införlivats i området Natura 2000,

- finns på en ö som Grekland förklarat vara ett särskilt naturskönt område,

- har karaktäriserats som ett särskild värdefullt område ur ekologisk synvinkel, på grund av sina sanddyner och sin vegetation; detta i en rapport om fysisk planering utarbetad av en särskild undersökningsgrupp,

- får ett särskilt omnämnande i ett förslag till presidentdekretet om Fastställande av begränsningar och särskilda villkor för byggande för att skydda landskap i områden som inte ingår i byggnadsplaner, i vilken det uttryckligen sägs att inga ingrepp är tillåtna på ett avstånd om 200 meter från stranden,

- omfattas även av kommissionens meddelande(1) om genomförande av integrerad kustplanering i Europa, där medlemsstaterna uppmanas att utveckla nationella strategier för att främja en integrerad förvaltning av kustzonerna.

Mot bakgrund av detta vill jag fråga om kommissionen skulle kunna utreda i vilken mån denna verksamhet är tillåten i det berörda området, och om kommissionen kan försäkra oss om att den kommer att kontakta de behöriga grekiska myndigheterna, för att medla så att man finner en lösning som medger en riktig och välbalanserad förvaltning av detta ekosystem, som är så viktigt för Serifos?

(1) SEK/2001/0021 COD 2000/0227.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 juni 2002)

Enligt kommissionens uppgifter har den södra delen av ön Serifos föreslagits av de grekiska myndigheterna som område av gemenskapsintresse, med koden GR4220009, i enlighet med habitatdirektivet, direktiv 92/43/EEG(1). Eftersom detta område kan komma att ingå i det europeiska ekologiska nätet Natura 2000, måste de grekiska myndigheterna se till att aktiviteter i området inte medför en försämring av det.

De uppgifter frågeställaren lämnar gör det emellertid inte möjligt för kommissionen att exakt se var stranden Vaya ligger och att undersöka om Grekland har uyppfyllt sina skyldigheter enligt gemenskapens miljölagstiftningt.

Därför ber kommissionen frågeställaren att lämna alla relevanta uppgifter han har till kommissionen så att den kan undersöka om projektet i fråga är oförenligt med områdets värde ur naturskyddshänseende.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1216/02

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Förslag om den gemensamma organisationen av marknaden för ris

Enligt uppgifter är det möjligt att kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om den gemensamma organisationen av marknaden för ris, i samband med halvtidsöversynen och under det spanska ordförandeskapet.

Det förslag som kommissionen lade fram för nästan ett år sedan om behovet av att ifrågasätta interventionsmekanismen för ris har fått många avslag.

Avser kommissionen att lägga fram ett nytt förslag i juni?

Har man i tillräcklig utsträckning utvärderat konsekvenserna av att interventionspriset eventuellt försvinner?

Sker det en utvärdering av konsekvenserna och återverkningarna av initiativet Everything but arms i denna sektor?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 juni 2002)

Kommissionen har för avsikt att inbegripa rissektorn i halvtidsöversynen.

När det gäller det nya förslaget kommer frågorna om eventuellt upphävande av interventionspriset och följderna av initiativet Everything But Arms att uppmärksammas.

I februari 2001 offentliggjorde kommissionen en inledande studie om de eventuella följderna av förslaget Everything But Arms för jordbrukssektorn (http://europa.eu.int/comm/trade/pdf/eba_ias.pdf).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1203/02

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(26 april 2002)

Ämne: Hund- och kattpäls

Flera medlemsstater har visat intresse för att fastställa nationella bestämmelser för att förbjuda den avskyvärda handeln med hund- och kattpäls. Tänker kommissionen mot denna bakgrund föreslå förbud på EU-nivå mot att importera, exportera och handla med dessa produkter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(8 juli 2002)

Vissa medlemsstater har infört totalförbud mot produktion, användning, handel och import av pälsarna i fråga. Eftersom man därvid inte tar hänsyn till under vilka förhållanden djuren föds upp och avlivas, är det uppenbart att sådana åtgärder inte enbart motiveras av hänsyn till djurskyddsaspekter, utan att det även rör sig om en etisk fråga huruvida man kan använda produkter som härrör från djur som främst betraktas som sällskapsdjur.

Denna motivering väcker frågan huruvida EU:s agerande i denna fråga begränsas av subsidiaritetsprincipen. En åtgärd som främst syftar till att skydda offentlig moral kan anses ligga inom medlemsstaternas ansvarsområde.

Behovet av reglering på detta område beror på hur samhället ser på hundar och katter, vilket kan variera från en medlemsstat till en annan. En begränsning av handel kan motiveras endast om användningen av produkter som härrör från dessa djur kan anses bryta mot allmän moral.

Eventuella djurskyddsaspekter i samband med pälsproduktion inom EU omfattas redan av EU-lagstiftningen. EU har antagit rådets direktiv 98/57/EG(1) och 93/119/EG(2) som gäller alla djur som föds upp i kommersiellt syfte, däribland även djur som föds upp för pälsproduktion. Dessutom antogs rekommendationer om pälsdjur 1999 inom ramen för Europarådets konvention om skydd av animalieproduktionens djur. Tillämpningen av dessa åtgärder i tredje länder utanför EU och Europarådet är dock klart begränsad. Därför har kommissionen inte några planer på att föreslå reglering av handeln med hund- och kattpäls, utan låter de enskilda medlemsstaterna fatta beslut om att införa åtgärder på detta område.

(1) Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur, EGT L 221, 8.8.1998.

(2) Rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning, EGT L 340, 31.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0593/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(6 mars 2002)

Ämne: 1991 års nitratdirektiv

Hur upplever kommissionen att nitratdirektivet från 1991 har efterlevts och har åtgärden varit framgångsrik? Har det framkommit några nya vetenskapliga bevis? Avser kommissionen att se över direktivet och kanske ändra några av dess bestämmelser?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(30 april 2002)

Kommissionens erfarenheter av genomförandet av nitratdirektivet, rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket(1), har behandlats i ett antal dokument, bland annat följande:

- En sammanfattande rapport (i två delar) till parlamentet och rådet, offentliggjord 1998(2);

- Kommissionens svar på parlamentets resolution (2000/2110/INI) i detta ärende, som antogs den 17 januari 2001.

Dessutom kommer kommissionen att officiellt lägga fram en andra rapport för parlamentet och rådet under 2002. Rapporten kommer att innehålla en sammanfattning av resultaten från den andra vattenövervakningsperioden (19961998), uppgifter om identifieringen av känsliga områden (fram till 2001), en översyn av innehållet i de första nationella handlingsprogrammen och kommissionens insatser för ett bättre genomförande.

Allmänt kan sägas att medlemsstaternas första handlingsprogram offentliggjordes för sent och att deras obligatoriska åtgärder i allmänhet var otillräckliga. En väsentlig förbättring ses i andra omgången handlingsprogram, liksom beträffande mängden identifierade känsliga områden (som nu utgör 40 % av gemenskapens yta).

Vissa åtgärder har redan givit positiva resultat i olika gemenskapsregioner, även om det måste gå flera år innan åtgärder på marknivå ger resultat för vatten i omgivningen. Det är uppenbart från de framsteg som gjorts i vissa medlemsstater, till exempel Danmark, att det är fullt möjligt att åstadkomma förenlighet mellan intensiv boskapshållning och bestämmelserna i nitratdirektivet. Kommissionen avser att fortsätta arbetet med medlemsstaterna för att främja ett effektivt genomförande av direktivet i hela gemenskapen. För tillfället anser inte kommissionen att det är nödvändigt eller lämpligt att lägga fram förslag om ändring av direktivet.

(1) EGT L 375, 31.12.1991.

(2) KOM(1998) 16 slutlig.