ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2129/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(17 juli 2001)

Ämne: Lagstiftning mot misshandel och sexuellt våld i hemmet till skydd för kvinnor och barn i kandidatländerna

Det är ett oemotsägligt faktum att våld inom familjen riktat mot kvinnor och barn ökar.

I många länder inom EU bestraffas misshandel och sexuellt våld i hemmet riktat mot makan eller den samboende rentav med att den som fällts för sådana brott avlägsnas från hemmet. Trots denna lagstiftning fortsätter våldet mot kvinnor i de nuvarande medlemsstaterna att vara oroväckande och omfattande.

Kan kommissionen uppge

1. hur våld inom familjen riktat mot kvinnor och barn regleras och bestraffas i kandidatländerna,

2. om det under dessa år som föregår anslutningen pågår översyner av lagar till skydd för kvinnor och mot det våld som de drabbas av på alla områden i det sociala livet, inbegripet i arbetslivet,

3. om den avser att uppmana kandidatländernas regeringar att anpassa sin lagstiftning till rådande standard i de nuvarande medlemsstaterna,

4. om den anser det lämpligt att som krav för anslutningen kontrollera om det förekommer sådana regler till skydd för kvinnor och mot misshandel inom familjen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(10 september 2001)

Kommissionen erinrar om att de frågor som parlamentsledamoten tar upp behandlas i de återkommande rapporter om de framsteg som gjorts av kandidatländerna på vägen mot anslutning som kommissionen varje år lägger fram för Europaparlamentet och rådet. De närmast förestående återkommande rapporterna kommer att läggas fram i november 2001.

I de närmast föregående rapporterna som lades fram i november 2000:

l. och 4. erinrar kommissionen om de problem som konstaterats och om de åtgärder som vidtagits (däribland ratificeringen av vissa konventioner) och om bristerna i lagstiftningen vad beträffar särskilt Cypern, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Turkiet, och

2. analyserar kommissionen det aktuella läget när det gäller lika möjligheter för kvinnor och män i samtliga kandidatländer. Denna analys genomförs inom det kapitel som rör respekten för de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn, särskilt respekten för de mänskliga rättigheterna, däribland de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna, och när det gäller tillämpningen av det sociala kapitlet i gemenskapens regelverk.

3. Kommissionen erinrar parlamentsledamoten om att tillämpningen av gemenskapens regelverk ingår i de anslutningskriterier som fastställdes 1993 av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn (den 21 och 22 juni 1993). Kommissionen försummar således inte att, i sina återkommande rapporter, inom ramen för de associeringsavtal som ingåtts mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och var och en av kandidatländerna, å andra sidan, eller i samband med anslutningsförhandlingarna, erinra kandidatländerna om denna skyldighet och att samtidigt betona att det sociala regelverket är av väsentlig betydelse på detta område och att de måste rätta sig efter detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2791/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Överenskommelse mellan EuroNews och kommissionen

I sitt svar på min fråga E-1700/01(1) av den 19 juli 2001 sade kommissionsledamot Prodi att kommissionen hade slutit ett samförståndsavtal med TV-kanalen EuroNews om produktion och sändning av programmoduler. Skulle kommissionen kunna skicka mig en kopia på detta avtal?

(1) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 212.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(21 november 2001)

Efter ett nära samarbete med Europaparlamentet har en ny konvention nyligen undertecknats med EuroNews. Europaparlamentets deltagande framgår tydligt av konventionstexten.

Mot bakgrund av detta deltagande finns ett exemplar av konventionen hos Europaparlamentet. Ledamoten uppmanas därför att efterfråga en kopia av konventionen från Europaparlamentets tjänstegrenar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2374/01

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(8 augusti 2001)

Ämne: Kina

Den kinesiske medborgaren Huang Qi, upphovsman till webbplatsen www.6-4tianwang.com, hålls sedan den 3 juni 2000 fängslad utan rättegång för att ha spridit statsfientlig information på Internet. Huang Qi är bland annat anklagad för att på sin webbplats ha publicerat uppgifter om massakern på Himmelska fridens torg i juni 1989 samt att ha tagit emot artiklar från kinesiska dissidenter.

Rättegången mot Huang Qi som påbörjades i februari 2001 och första gången sköts upp på obegränsad framtid på grund av den anklagades prekära hälsotillstånd (hans fru och hans advokat uppgav att han misshandlades när han satt anhållen), skulle ha ägt rum den 27 juni 2001. Den ansvariga för Chengdu-domstolen (Sichuan-provinsen) har emellertid meddelat att rättegången ännu en gång skall skjutas upp på obestämd framtid, denna gång med anledning av firandet av det kinesiska kommunistpartiets grundande för 80 år sedan.

Har kommissionen några upplysningar om Huang Qis hälsotillstånd? Är kommissionen informerad om något nytt datum för rättegången? Tänker den skicka en medlem ur Peking-delegationen för att närvara vid rättegången? Känner kommissionen till flera fall med kinesiska medborgare som hålls fängslade på grunder liknande Hunag Qis? Har kommissionen för avsikt att, i mer allmänna termer, meddela myndigheterna i Peking att de rättsliga åtgärder som vidtas mot Huang Qi strider mot anda och mening i de internationella konvent som Folkrepubliken Kina har undertecknat?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(1 oktober 2001)

Kommissionen strävar efter att öka respekten för de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Frågan är av central betydelse i Europeiska unionens förbindelser med tredje land. Kommissionen följer uppmärksamt situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Kina.

En bilateral dialog om de mänskliga rättigheterna upprättades 1996 mellan Europeiska unionen och Kina. Yttrandefrihet och villkor för frihetsberövande är viktiga frågor som tas upp regelbundet och med eftertryck inom denna ram.

Huang Qis fall har väckt stor oro internationellt. Hans rättegång förefaller ha ägt rum i hemlighet i mitten av augusti 2001. Ingen dom har offentliggjorts. Europeiska unionen tog upp fallet med de kinesiska myndigheterna i den senaste dialogen mellan unionen och Kina den 2223 februari 2001. Kommissionen har inga uppgifter om Huang Qis nuvarande hälsotillstånd och har inte fått någon bekräftelse på datumet för hans rättegång. Det har än så länge inte varit möjligt för kommissionen att skicka företrädare för kommissionens delegation i Peking för att närvara vid rättegångar för enskilda personer.

Kommissionen kan försäkra parlamentsledamoten att den kommer att följa utvecklingen av Huang Qis fall och att den kommer att fortsätta ta upp frågan om yttrandefrihet i sina förbindelser med Kina.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3009/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen. Bidrag till kontroll av föroreningar orsakade av jordbruket.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 093 E , 18/04/2002 s. 0215 - 0215



SKRIFTLIG FRÅGA P-3009/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (22 oktober 2001) Ämne: Bidrag till kontroll av föroreningar orsakade av jordbruket Har kommissionen fattat några beslut angående den irländska regeringens begäran om tillåtelse att höja taket för det nationella systemet för kontroll av föroreningar orsakade av jordbruket (ref. N113-99)? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (28 november 2001) Det system parlamentsledamoten syftar på gäller en ökning av budget och antal stödmottagare samt förlängd varaktighet för ett stödsystem som godkändes av kommissionen den 14 juli 1999 genom beslut SG(99) D/5100 (statligt stöd nr N 113/99). Ändringarna av detta system har registrerats som statligt stöd nr N 443/01 och godkändes av kommissionen den 30 oktober 2001 genom beslut SG(01) D/291979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1877/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Irland)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Irland som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Irland som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(18 september 2001)

Databasen för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) används som källa vid fastställandet av antalet jordbruksföretag vars areal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor är över respektive under 50 hektar. Även om denna databas består av resultaten av en utredning av jordbruksföretagens strukturer (Eurostat), är det allmänt känt att de stora företagen är överrepresenterade. Siffrorna nedan kan därför betraktas som maximital. Uppgifterna är från 1997, det senaste året för vilket det finns uppgifter från alla medlemsstaterna i databasen ISJR.

I kolumnerna A och C i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksföretagen som brukar en jordbruksareal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som är över respektive under 50 hektar.

I kolumnerna B och D i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som drivs av jordbruksföretag som brukar en jordbruksareal som överskrider respektive underskrider 50 hektar.

I kolumn F anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som skulle uteslutas, om alla andra faktorer förblev oförändrade, och om ett tak på 50 hektar skulle tillämpas.

I kolumn I anges vilka summor uttryckta i miljoner euro som skulle sparas in per medlemsstat om ett tak på 50 hektar spannmål, oljehaltiga växter och proteingrödor tillämpades. Den angivna avkastningen är den referensavkastning som medlemsstaterna uppgivit. Gemenskapens totala utgiftsbesparingar skulle uppgå till 4 miljarder euro.

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA P-3025/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(23 oktober 2001)

Ämne: Stärkande av turistnäringen och programmet Philoxenia

Terrorattentaten den 11 september har på ett dramatiskt sätt försvårat situationen inom turistnäringen. Antalet resenärer som annullerar sina resor ökar hela tiden enormt, rederier för kryssningsfartyg drar in sina turer och flygbolag annullerar sina flyg.

Turismen inom Europeiska unionen (den sektor som erbjuder flest arbetstillfällen, som står för 13,5 % av BNP, som sysselsätter 9 miljoner människor genom direkt sysselsättning) är av stor betydelse. Jag vill, mot bakgrund av den situation som drabbat denna näringsgren efter terrorattentaten den 11 september, fråga kommissionen om den förfogar över några uppgifter om vilka konsekvenser krisen på medellång sikt fört med sig med tanke på turismen i Europeiska unionen eller medlemsstaterna? Har kommissionen för avsikt att vidta några åtgärder? Har kommissionen för avsikt att omformulera programmet Philoxenia?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2861/01 och P-3025/01ingivet av Erkki Liikanen för kommissionen

(5 december 2001)

Den 13 november 2001 antog kommissionen en rapport med titeln Uppföljning av Europeiska rådet den 21 september: situationen inom den europeiska turistnäringen(1) som behandlar effekterna av terroristattackerna i USA den 11 september 2001 på i synnerhet den europeiska turismen.

Kommissionen understryker i rapporten att vissa av de åtgärder som föreslogs i dess meddelande av den 10 oktober 2001 om Konsekvenserna för trafikflyget av attentaten i USA(2) också beaktar krav från europeiska turistindustrin. I rapporten dras vidare slutsatsen att en viktig uppgift blir att ta fram en strategi för den europeiska turistsektorn som inriktar sig på det medellånga och långa perspektivet av de politiska och ekonomiska utmaningar som ligger framför oss.

En sådan strategi som även skall beakta kraven från europeiska turistindustrins olika aktörer för integration och samarbete, bör motsvaras av en ny ansats för samarbete i turistindustrin enligt kommissionens meddelande av den 13 november 2001 med titeln En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid(3). Åtgärderna här avser att bättre beakta de olika aktörernas intressen när det gäller politik och initiativ för turismen i gemenskapen, och till att främja ett bättre gränssnitt mellan turistindustrin och andra berörda. En sådan ansats avser emellertid inte att omformulera det tidigare förslaget om ett flerårigt program för att stödja den europeiska turismen (Philoxenia).

Emedan läget fortfarande är osäkert önskar kommissionen fortsätta att bevaka effekterna av aktuella händelser på turismen. Det kommer att ske tillsammans med medlemsstaterna, turistindustrin och övriga aktörer. Men trots den omedelbara krissituation som vissa specifika marknadssegment, sektorer och destinationer befinner sig i, torde det vara viktigt att undvika åtgärder som kan skada de långsiktiga utsikterna för den europeiska turistindustrins tillväxt och konkurrensförmåga.

(1) KOM(2001) 668 slutlig.

(2) KOM(2001) 574 slutlig.

(3) KOM(2001) 665 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2426/01

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 september 2001)

Ämne: Jämlikhet mellan religionerna i Slovakien

Den teologiska akademin Jean Calvin i Slovakien får inget stöd från den slovakiska staten. Andra kyrkliga institutioner, större såväl som smärre, har erkänts som seminarium eller fakultet.

Akademin väntar sedan sex år tillbaka på att erkännas såsom fakultet. Kommissionens rapport med sin begäran om att akademin skulle erkännas offentliggjordes för tio månader sedan. Om erkännande förvägras kommer löner inte mer att utbetalas till präster och pastorer. Andra historiska kyrkor får sändningstid i den officiella radion och televisionen. Detta är inte fallet för kalvinisternas vidkommande. Med 90 000 medlemmar är den kalvinistiska kyrkan den fjärde största i landet.

Tänker kommissionen vid sina förhandlingar med Slovakien undersöka om det förekommer diskriminering på grund av religionstillhörighet eller står orsakerna till denna diskriminerande behandling snarare att söka i att de kalvinistiska trosbekännarna tillhör den ungerska minoriteten?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(8 oktober 2001)

Kommissionen följer noga huruvida, inom ramen för de politiska kriterier som uppställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn, religionsfriheten i Slovakien respekteras. Kommissionen drog i 1999 års återkommande rapport(1) för första gången den slutsatsen att Slovakien uppfyllde de politiska kriterierna. Samma slutsats drogs i den följande rapporten(2), för år 2000.

Kommissionen kan bekräfta att den teologiska akademin Jean Calvin har begärt officiellt godkännande och att den ännu inte har erkänts som fakultet. Kommissionen kan också bekräfta att de flesta kalvinisterna i Slovakien hör till den ungerska minoriteten.

Detta har dock enligt kommissionens uppgifter varken påverkat den statliga finansieringen av kalvinistkyrkan eller sändningstiderna för den kyrkan i statlig tv och radio. Såväl finansieringen av kyrkor som sändningstiderna för dessa regleras i lag. Staten är ansvarig för betalningen av löner till kyrkornas präster och till viss del även för förvaltningen av kyrkorna. Kalvinistkyrkan i Slovaken finansieras på samma sätt som de 14 andra registrerade kyrkorna i landet.

Kommissionen kommer under loppet av anslutningsförhandlingarna att fortsätta att vaka över att de politiska kriterierna (inbegripet respekten för religionsfriheten) uppfylls.

(1) KOM(1999) 511 slutlig.

(2) KOM(2000) 711 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2371/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(8 augusti 2001)

Ämne: EU-budget för fiskerisamarbete

Kan Europeiska kommissionen upplysa om EU:s årliga budget för utvecklingssamarbetet med tredje länder, samt hur stor del av denna som är ämnad åt fiskerisamarbetet, specificerat per år och land under perioden 1994 till 2002?

Kan kommissionen upplysa om hur stor summa av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) som årligen har anslagits för fiskerisamarbetet under 19942001?

Kan kommissionen upplysa om hur stor summa av EUF som anslagits för fiskerisamarbetet 20022007?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(24 oktober 2001)

De flesta internationella fiskeriavtal som ingåtts av unionen och som finansieras av motsvarande budgetrubrik (B7-8000) innebär att gemenskapen ger riktat stöd. Syftet är i allmänhet att stärka verksamhet med anknytning till fiskerisektorn i det berörda tredjelandet, t.ex. i fråga om kontroll, övervakning, forskning, småskaligt fiske, stipendier och utbildning på fiskeområdet, statistik osv.

Vad gäller Europeiska utvecklingsfondens årliga anslag för utvecklingssamarbete med tredjeländer inom fiske under perioden 1994-augusti 2001 har ett belopp på 45 518 000 anslagits till fiske i staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) enligt uppgifter från databasen OLAS (kod 313 enligt OECD-klassificeringen). Av detta belopp anslogs nära 11,5 miljoner i stöd till fiskeripolitiken och administrativ förvaltning och nära 24,7 miljoner till utveckling av fisket (hänsyn tagen till 3 miljoner i frigjorda åtaganden 1999). Övriga delsektorer som berördes var yrkesutbildning och fortbildning, forskning och tjänster.

Fördelningen på årsbasis är följande:

- 1994: 10 678 000 (6,3 miljoner till sektorns utveckling, 4,2 miljoner till forskning, 0,15 miljoner i stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning)

- 1995: 13 518 000 (12,4 miljoner till sektorns utveckling, 1,1 miljoner i stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning)

- 1996: 5 000 0000 (forskning)

- 1997: 20 200 (stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning)

- 1998: 447 000 (347 000 till sektorns utveckling, 100 000 i stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning)

- 1999: 3 112 000 (stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning)

- 2000: 14 866 000 (6,07 miljoner i stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning, 8,7 miljoner till sektorns utveckling, 0,042 miljoner till tjänster)

- augusti 2001: 877 000 (i stöd till fiskeripolitik och administrativ förvaltning).

När det gäller Europeiska utvecklingsfondens budget för utvecklingssamarbete inom fiske under perioden 20022007 pågår för närvarande arbetet med programplaneringen. Kommissionen kommer att kunna besvara denna fråga när planeringsarbetet är klart.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2584/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(24 september 2001)

Ämne: Risk för förlust av medel från den tredje gemenskapsstödramen för Grekland

Enligt uppgifter som offentliggjorts i grekisk press riskerar Grekland att förlora medel från den tredje gemenskapsstödramen, eftersom de berörda sektorerna inte klarar av att uppfylla de stränga villkoren för effektiv och kvalitetsmässigt utnyttjande av dessa medel. Det är signifikativt att av de totalt 275 projekt som landets kommuner har förelagt för godkännande och finansiering från Sammanhållningsfonden, hade 106 först valts ut av de behöriga myndigheterna i de tretton regionerna. Endast 30 projekt kommer slutligen att föreläggas de ansvariga gemenskapsorganen för godkännande, eftersom de övriga inte uppfyllde de bestämmelser om stödberättigande som ingår i de nya förordningarna.

Kan kommissionen ange om Grekland riskerar att förlora dessa medel, eftersom landet inte kunnat utnyttja dem? Vad anser kommissionen är orsaken till att de lokala sektorerna inte kan uppfylla de nya bestämmelserna om stödberättigande?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(29 oktober 2001)

Kommissionen uppskattar den insats som den grekiska regeringen gjort för att förbättra förvaltningen av de projekt och program som samfinansierades genom gemenskapens fonder. Detta avspeglas i den pressrapport som parlamentsledamoten hänvisar till.

En striktare hållning till urval och genomförande av projekt har införts för programperioden 20002006, både när det gäller strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

År 2001 är ett övergångsår då de nya strukturerna och metoderna införs och de förväntas vara fullt funktionsdugliga år 2002.

Både den grekiska regeringen och kommissionen erkänner behovet av att stärka förvaltningenkapaciteten hos lokala och statliga myndigheter och förvaltningar. Åtgärder för detta föreskrivs i gemenskapsstödramen för perioden 20002006.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1994/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(6 juli 2001)

Ämne: Snedvridningar på marknaden när det gäller försäljning av flygbiljetter för resor utanför EU

Känner kommissionen till att vissa flygbolag, för resor från Europeiska unionen, endast har specialerbjudanden i vissa medlemsstater men inte i hela EU? Anser inte kommissionen att detta utgör en snedvridning av den inre marknaden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1993/01 och E-1994/01ingivet av Loyola de Palacio och Mario Monti för kommissionen

(29 oktober 2001)

Kommissionen skulle först och främst vilja försäkra parlamentsledamoten om att den är synnerligen uppmärksam på affärsmetoder som syftar till att dela upp den inre marknaden på konsumenternas bekostnad.

Parlamentsledamotens frågor rör två typer av fall:

(a) Vissa flygbolag har nedsatta priser på flygresor med anslutningsflyg för att locka passagerare till deras medellånga och långa flygsträckor. På så sätt kan en flygresa från Amsterdam till New York vara dyrare än en flygresa från Frankfurt till New York med byte i Amsterdam.

(b) Vissa flygbolag reserverar sina lägsta priser bara till vissa medlemsstater. Exempelvis kan lägsta pris på en sträcka mellan två städer bara vara disponibel i medlemsstaten man reser från eller i medlemsstaten man reser till (eller bara i en medlemsstat i fall det rör sig om en inrikesresa). Det skulle inte vara möjligt att köpa samma biljett till samma lägsta pris i en annan medlemsstat.

Den första affärsmetoden avser särskilda produkter. I exempel (a) ska en passagerare resa från Amsterdam till New York och en annan från Frankfurt till New York. Ett flygbolag strider inte mot konkurrensreglerna om det på egen hand beslutar att sätta olika priser på olika produkter.

I exempel (b) däremot har olika priser satts på samma service. Sådana affärer kan, under vissa omständigheter, strida mot gemenskapens konkurrensregler, särskilt mot artiklarna 81 och 82 (f.d. artiklarna 85 och 86) i EG-fördraget. Detta skulle vara fallet om flygbolaget i fråga hade en dominerande ställning på den berörda marknaden. Detta skulle också vara fallet om affärsmetoden i fråga direkt eller direkt hade sitt ursprung i ett horisontalt avtal genom vilket ett flygbolag hindrat sin agent att sälja en biljettkategori utanför den medlemsstat där bolaget har sitt säte.

Kommissionen kontrollerar med stort intresse all information som den får rörande detta ämne.

Kommissionen planerar också att ta itu med dessa frågor inom ramen för den undersökning som skall genomföras på tioårsdagen av ikraftträdandet av det tredje avregleringspaketet för flygtransporter.