ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/668

(2004/C 84 E/0754)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0739/04

från José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) till kommissionen

(11 mars 2004)

Ämne: EU:s framtida regionalpolitik för de mest avlägsna Medelhavsregionerna

Genom den kommande utvidgningen av Europeiska unionen kommer tilldelningen av medel till de nuvarande medlemsstaterna från strukturfonderna och sammanhållningsfonderna att minska påtagligt. Förslaget från kommissionsledamot Michel Barnier är att regioner som inte längre kommer att ingå i mål 1-området, till exempel Valenciaregionen i Spanien, kommer att fortsätta att få att avtagande stöd.

Har kommissionen i detta sammanhang utarbetat någon detaljerad analys av effekterna från en minskning av medel och bidrag till ekonomierna i de Medelhavsregioner som hittills ingått i strukturfondernas mål 1-område, men som kommer att upphöra att göra det på grund av deras ökade inkomstnivåer, med tanke på att de kommer att fortsätta vara avlägsna regioner och med inkomstnivåer som fortfarande är otillräckliga?

Om så är fallet, vilka effekter i kvalitativa och kvantitativa termer kommer minskningen att få för Valenciaregionen?

Vilka åtgärder föreslår kommissionen för de regioner som successivt kommer att upphöra att få dessa medel, för att deras ekonomier inte skall lida betydande skador?

Hur anser kommissionen att dessa regioner bör kompenseras för det plötsliga bortfallet av finansiella bidrag som kommer att bli resultatet av att sammanhållningsfonden avskaffas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 april 2004)

I enlighet med artikel 159 i EG-fördraget har kommissionen nyligen offentliggjort den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (1), som innehåller en noggrann analys av strukturfondernas inverkan och mervärde. Rapporten innehåller också ett förslag till reform av sammanhållningspolitiken för perioden 2007-2013.

Kommissionen föreslår att regioner med en BNP per capita på mindre än 75 procent av genomsnittet i EU bör omfattas av det nya konvergens- och konkurrenskraftsmålet. Beslutet om vilka regioner som skall omfattas kommer att beslutas utifrån de för tillfället senast tillgängliga uppgifterna.

Enligt de senaste uppgifterna (för 2001), som offentliggjordes i den tredje sammanhållningsrapporten, ligger Valenciaregionen på 81,1 procent av den genomsnittliga BNP per capita i EU-15 eller 89 procent i EU-25. Kommissionen föreslår att regioner som för närvarande berättigar till stöd enligt mål 1, men som inte uppfyller villkoren för konvergensmålet skall få ett högre stöd (under rubriken ”infasning”) under en övergångsperiod inom ramen för det nya målet regional konkurrenskraft och sysselsättning. Övergångsbestämmelserna skall följa de riktlinjer som gäller för regioner som inte längre är stödberättigade enligt mål 1 under perioden 2000-2006.

(1) KOM(2004) 107 slutlig ”Ett nytt partnerskap för sammanhållning”.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/495

(2004/C 88 E/0507)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0318/04

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(6 februari 2004)

Ämne: Personer med psykiska besvär i Ryssland

Är kommissionen medveten om det bristfälliga rättsliga skydd som personer med psykiska besvär har i Ryssland?

Kan kommissionen precisera och klarlägga vilka åtgärder som vidtagits för att hjälpa dessa människor och huruvida denna fråga tagits upp med myndigheterna på högsta möjliga nivå?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(10 mars 2004)

Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över behandlas frågan om diskriminering av funktions-hindrade personer inte i direkta ordalag i den ryska författningen. Lagar med förbud mot diskriminering finnes, men dessa förefaller inte alltid tillämpas på adekvat vis.

Kommissionen har under flera år inom ramen för Tacisprogrammet arbetat för att förbättra behandlingen av funktionshindrade personer i Ryssland. Projektet Partnership in health, education and social assistance (partnerskap för hälsovård, utbildning och socialvård) kan nämnas som ett exempel. Det genomfördes i samarbete med det ryska utbildningsministeriet, som en del av 1999 års Tacisåtgärdsprogram för Ryssland, och dess syfte var att främja tidig upptäckt av funktionshinder och bättre behandling av barn i flera regioner i Ryssland.

Andra projekt som skall genomföras i samarbete med ryska institutioner, t.ex. ministeriet för arbetsmarknadsfrågor och social utveckling, håller på att förberedas.

Projekten syftar bl.a. till att

— förbättra den nuvarande lagstiftningen,

— utveckla mekanismer för samarbetet mellan offentliga inrättningar och organisationer som har att göra med funktionshindrade barn,

— utveckla program för social integrering av funktionshindrade barn och ge stöd till deras familjer,

— förbättra utbildningen av socialarbetare, vårdpersonal och lärare, och

— förbättra andra människors kännedom om funktionshindrade barns och deras familjers rättigheter, om de problem de möter och om de bidrag de kan ge samhället.

I syfte att främja bättre förståelse för och behandling av funktionshindrade, särskilt barn, har kommissionen även tillhandahållit stöd till ett antal icke-statliga organisationer, välgörenhetsorganisationer, föräldraföreningar och religiösa organisationer, via sitt program för det civila samhället.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/667

(2004/C 84 E/0752)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0736/04

från José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) till kommissionen

(11 mars 2004)

Ämne: Stöd till regioner som inte kommer att ingå i strukturfondernas mål 1-område på grund av den så kallade ”statistikeffekten”

Vilket ekonomiskt övergångssystem kommer att tillämpas på de regioner som inte längre kommer att ingå i strukturfondernas mål 1-område på grund av den så kallade ”statistikeffekten” efter anslutningen av regioner i de nya medlemsstaterna med mycket lägre inkomstnivåer än det nuvarande genomsnittet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(13 april 2004)

Kommissionen antog förslag för den framtida sammanhållningspolitiken för perioden 2007-2013 i den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning som antogs den 18 februari 2004 och som översänts till parlamentet och rådet. Bland förslagen anser kommissionen att tillfälligt stöd bör tillämpas för alla regioner där bruttonationalprodukten (BNP) per capita skulle ha legat under 75 % av gemenskapens genomsnitt i EU-15 men över 75 % i EU-25 (den så kallade statistikeffekten i samband med utvidgningen). Detta är regioner där de objektiva omständigheterna inte har förändrats, även om deras BNP per capita kommer att vara relativt sett högre i den utvidgade unionen. Av skäl som har med rättvisa att göra och för att göra det möjligt för de berörda regionerna att färdigställa konvergensprocessen, föreslår kommissionen att stödet bör bli högre än vad som beslutades om i Berlin 1999 för den nuvarande generationens så kallade ”utfasningsregioner” (1).

(1) KOM(2004) 107 Ett nytt partnerskap för sammanhållning.
4.

Vilken andel av dessa bidrag har per år, från och med 1999 till och med 2003, förmedlats — via officiella (offentliga) aktörer (den flamländska gemenskapen, provinser etc), — via privata aktörer (stiftelser, universitet, högskolor o. dyl.)?
—

J. H. Rogers, Monetary union, price level convergence, and inflation: How close is Europe to the United States?, Board of Governors of the Federal Reserve System, International Finance Discussion Papers No. 740, oktober 2002.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/268

(2004/C 33 E/279)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2529/03

från David Bowe (PSE) till kommissionen

(29 juli 2003)

Ämne: Piercing

Anser kommissionen det vara nödvändigt att lägga fram förslag till gemensamma miniminormer för beviljandet av licens och för drift av företag som erbjuder tatueringstjänster och piercing inom EU i avsikt att skydda allmänhetens hälsa och undvika sådana tragedier som Daniel Hindles död nyligen i Sheffield i Förenade kungariket? Om så inte är fallet, varför inte?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(29 augusti 2003)

Kommissionen är medveten om de hälsorisker som tatueringar och piercing medför.

En rad medlemsstater (bland annat Förenade kungariket) har nyligen vidtagit nationella åtgärder för säkerhet och hygien i samband med tatuering och piercing. Som parlamentsledamoten noterar finns det inga harmoniserade EU-åtgärder eller EU-standarder på området.

För att säkerställa en varaktig och enhetlig hög nivå på skyddet av konsumenternas hälsa har kommissionen tagit initiativ till att samla in och granska all information som behövs när det gäller säkerhet i samband med tatuering och piercing. Denna verksamhet utförs inom det nyligen upprättade europeiska systemet för information om kemiska risker (European Information System on the Exposure of Consumers to chemicals from products/articles project, Eis-Chemrisks) och består av en serie tematiska möten och workshops för forskare och tekniska experter på området. Man håller nu på att samla in information särskilt om kemikalieslag och säkerhetsuppgifter till stöd för deras användning vid tatuering, nationella bestämmelser om tatuering och piercing såväl inom som utanför EU, rapporterade negativa hälsoeffekter av tatuering och piercing, krav och metoder som rör hygien samt krav på yrkesutbildning.

Kommissionen har nyligen publicerat tre arbetsdokument från denna verksamhet: en översyn av publicerade rapporter om negativa hälsoeffekter av tatuering och piercing, en översyn av lagstiftningen om tatuering och piercing såväl inom som utanför EU samt protokollet från en vetenskaplig workshop på detta tema som hölls den 5-6 maj 2003 i Ispra i Italien (1).

De tekniska experter som deltar i verksamheten förväntas kunna avsluta arbetet med dokumenten inom kort. Kommissionen tänker lägga fram dessa för sina vetenskapliga kommittéer innan man överväger behovet att ytterligare åtgärder.

Kommissionen har också beställt en separat undersökning om särskilda renhetskrav avseende de metallegeringar som finns i piercingsmycket, särskilt när det gäller deras nickelhalt och potential att framkalla hudallergier (allergisk kontaktdermatit). Undersökningen har lagts fram för utvärdering av Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljön. Kommissionen kommer att överväga att vidta ytterligare åtgärder på grundval av yttrandet från denna kommitté.

(1) http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_safe/news/eis_tattoo_proc_052003_en.pdf http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_safe/news/eis_tattoo_risk_052003_en.pdf http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_safe/news/eis_tattoo_reg_052003_en.pdf
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/470

(2004/C 78 E/0494)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3138/03

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(23 oktober 2003)

Ämne: Luftföroreningar i Thessaloniki

Av uppgifter som ministeriet för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten nyligen offentliggjort framgår att man i vissa områden i Thessaloniki under det senaste året konstaterat högre halter av kvävedioxid och svaveldioxid än vad som är tillåtet. Mätningarna gjordes under 111 och 105 av årets dagar. Resultaten visar att EU:s gränsvärden överskridits två och en halv gånger.

Enligt artikel4 och 10 i direktiv 1999/30/EG (1) (om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften) och direktiv 96/62/EG (2) (om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten) skall medlemsstaterna utarbeta handlingsplaner för situationer där larmtröskeln överskrids. De här handlingsplanerna är medlemsstaterna skyldiga att meddela kommissionen. De skall även delge allmänheten grundläggande information i enlighet med en förteckning som införlivats i direktiven, vid sidan av de angivna gränsvärdena för vad som betraktas som larmtröskel. Med hänvisning till detta undrar jag nu vilka konkreta åtgärder Grekland har meddelat om och hur man i Grekland fram till dags dato agerat i fall där larmtröskeln överskridits?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(17 december 2003)

Enligt artikel 10 i rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten skall medlemsstaterna senast tre månader efter händelsen tillställa kommissionen preliminära uppgifter om de nivåer som uppmätts och om hur länge föroreningsepisoden eller föroreningsepisoderna varade. Det första särdirektivet om luftkvalitet är rådets direktiv 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften. I detta fastställs tröskelvärden för svaveldioxid (SO2) (500 mikrogram per kubikmeter (μg/m3)) och kvävedioxid (NO2) (400 μg/m3), som grundas på genomsnittet per timme uppmätt under tre på varandra följande timmar. Grekland rapporterade inte om några överskridanden av dessa tröskelvärden till kommissionen under 2002.

De koncentrationsnivåer enligt frågan skall ha överskridits under 111 respektive 115 dagar avser förmodligen de gränsvärden som fastställs i direktiv 1999/30/EG. Som ett led i den årliga rapporteringen är medlemsstaterna skyldiga att rapportera enskilda överskridanden, men endast när det gäller fall då gränsvärdet plus en toleransmarginal överskridits (denna toleransmarginal minskar årligen ända tills den kommer ner till noll, vilket sker år 2010 för kvävedioxid och 2005 för de andra ämnen som omfattas av direktiv 1999/30/EG).

Grekland har inte rapporterat några överskridanden av gränsvärden plus toleransmarginaler för svaveldioxid eller kvävedioxid för 2002. Detta utesluter dock inte att själva gränsvärdena kan ha överskridits. Gränsvärdena blir rättsligt bindande då toleransmarginalerna trappats ner till noll.

(1) EGT L 163, 29.6.1999, s. 41.

(2) EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.
2.

Nedanstående tabell visar de enskilda medlemsstaternas samlade offentliga utgifter per år under de senaste fem åren enligt nationalräkenskapssiffrorna som medlemsstaterna officiellt meddelar Eurostat. För att möjliggöra en jämförelse har betalningarna över EU:s budget också angivits. (miljoner euro) Medlemsstat Samlade offentliga utgifter - ENS 1995 (2) 1998 1999 2000 2001 2002 BE 113 498 118 090 122 352 125 609 131 281 DK 88 741 91 459 94 050 97 890 101 989 DE 935 280 964 530 928 470 1 001 380 1 023 870 EL 52 101 56 085 61 357 62 582 66 266 ES 217 333 227 329 242 456 257 288 276 507 FR 698 788 725 799 747 982 775 817 814 435 IE 27 155 31 005 32 994 38 947 43 070 IT 533 571 541 648 546 939 591 793 599 804 LU 7 089 7 730 8 187 8 604 9 909 NL 166 014 175 554 182 228 200 033 211 162 AT 102 674 106 797 108 302 109 984 112 094 PT 44 283 48 906 52 196 57 015 59 572 FI 61 015 62 458 63 773 66 445 69 795 SE 134 482 142 295 149 381 139 920 149 349 UK 505 529 537 702 576 172 647 452 686 190 EUR-15 3 687 551 3 837 387 3 916 839 4 180 760 4 355 293 EU:s budget (3) 80 713 80 310 83 331 79 987 85 144
b)

Av OECD:s (Organisation for Economic Co-operation and Development) databas framgår att det under år 2001 exporterades till Vatikanstaten — 350 700 kg från Italien och 158 100 kg från Nederländerna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/267

(2004/C 78 E/0267)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3342/03

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(12 november 2003)

Ämne: Ekonomiskt stöd till danska invandrarföreningar

I frågorna E-3162/03 (1) och E-3211/03 (2) till kommissionen har jag beskrivit hur ”Paraplyorganisationen for de Etniske Mindretal (POEM)” har förskingrat pengar som den erhållit från den danska staten och Europeiska socialfonden. POEM är en paraplyorganisation för mellan 21 och 32 olika organisationer och föreningar för etniska minoriteter (det råder osäkerhet om det exakta antalet medlemmar). Ordföranden för POEM, Bashy Qureishy, är även ordförande i två av dessa föreningar, nämligen ”Fair Play” och ”Etnisk Debatforum”.

Båda dessa föreningar har mottagit ekonomiskt stöd från EU-nämnden i Danmark som sorterar under det danska undervisningsministeriet. Sammanlagt har de båda föreningarna erhållit 179 800 danska kronor under åren 2002 och 2003 från EU-nämnden (EU-nämnden finansieras inte genom EU-medel utan via den danska budgeten).

Skulle kommissionen vilja upplysa om huruvida de båda föreningarna ”Fair Play” och ”Etnisk Debatforum” har erhållit några ekonomiska bidrag via EU:s stödordningar efter 1998, exempelvis från Europeiska socialfonden, mot bakgrund av den tidigare omnämnda svindeln beträffande ekonomiska bidrag till POEM. Om så är fallet, skulle då kommissionen vilja upplysa om inom ramen för vilka program/ordningar bidragen utbetalats och hur stora summor det rör sig om, samt om kommissionen har undersökt om pengarna använts till de syften som de beviljats för?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(10 december 2003)

Enligt strukturfondsförordningarna ligger huvudansvaret för förvaltningen av medel från Europeiska socialfonden (ESF) hos den nationella förvaltningsmyndigheten, i detta fall Erhvervs- og Boligstyrelsen (EBST). Kommissionen har inte någon detaljerad förteckning över alla de organisationer som erhåller ekonomiska bidrag från ESF inom ramen för de olika programmen.

Efter det att kommissionen tog emot parlamentsledamotens skriftliga fråga kontaktade den de nationella myndigheterna i EBST och bad dessa om uppgifter rörande de två föreningarna, Fair Play och Etnisk Debatforum. EBST har bekräftat att en sökning i projektdatabasen OPUS visar att ingen av dessa två föreningar har mottagit någon form av bidrag från ESF, varken inom ramen för de danska programmen mål 2, mål 3 eller Equal (2000-2006) eller under den föregående ESF-programperioden (1994-1999).

Kommissionen övervakar noga den danska förvaltningsmyndighetens och dess kontrollorgans uppföljning av de konstaterade och påstådda förhållandena rörande POEM.

(1) EUT C 70 E, 20.3.2004, s. 227.

(2) EUT C 70 E, 20.3.2004, s. 240.
2.

Känner kommissionen också till att systemet ändrades 2003 så att personer på genomresa först måste betala in 33 euro på en bank (till exempel Vojvodina Bank vid järnvägsstationen Šid vid kroatiska gränsen) och sedan, med det intyg de då fått, gå till ett av gränspolisens kontor, där de för all del numera får både ett intyg över betalningen och en visering, som klistras in i passet och stämplas?
—

Bland de olika åtgärder som är avsedda för inkomststöd till nötköttsproducenter, föreskrivs i gemenskapslagstiftningen att en producent som håller handjur av nötkreatur på sitt jordbruk efter ansökan kan ha rätt till ett särskilt bidrag. Detta särskilda bidrag beviljas endast en gång under tjurens livslängd från och med nio månader, inom de regionala gränserna per medlemsstat som innebär att detta beviljas högst 90 djur i denna åldersgrupp per år och per jordbruk.
1.

Känner kommissionen till att över en miljon människor i en oavbruten följd från 46 olika länder (bland dem Förenade kungariket, Belgien, Frankrike, Grekland, Serbien, Polen, Italien, Ryssland, Ukraina och Nederländerna) av Hitlerregimen under andra världskriget spärrades in i lägret ”Stammlager X B Sandbostel” nära Bremervörde mellan floderna Weser och Elbe i den tyska delstaten Niedersachsen och att 50 000 av dessa människor avled under fångenskapen till följd av svält, sjukdom eller misshandel?
—

När det gäller de nationella ledamöternas status och befogenheter har nästan samtliga ledamöter formellt status som nationella åklagare (två har dock snarast do marstatus och en är vice polischef). Endast ett fåtal av dem kan dock utöva befogenheter som dömande instans eller åklagare. De flesta av de nationella ledamöterna arbetar under justitieministeriet, en del under riksåklagaren. Denna situation kan förändras i och med antagandet av ytterligare nationella genomförandelagar.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 70/64

(2004/C 70 E/066)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1786/03

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(28 maj 2003)

Ämne: Kontakt med romska icke-statliga organisationer och regeringskontor

Har kommissionen nyligen haft kontakt med några romska icke-statliga organisationer och regeringskontor i anslutningsländerna, och i så fall med vilka?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(27 juni 2003)

Kommissionen står såväl via Bryssel som via sina delegationer i kandidatländerna i kontakt med ett antal romska icke-statliga organisationer, t.ex. International Romani Union, Roma National Congress, European Roma Rights Centre, Pakiv European Roma Fund och European Roma Information Office i Bryssel. Den har även kontakt med icke-statliga organisationer som ägnar sig åt frågor som rör de mänskliga rättigheterna (och därmed även romers rättigheter), t.ex. Amnesty International, Open Society Institute och Project for Ethnic Relations. Icke-statliga organisationer som arbetar med projekt som berör romer finansieras i ett antal fall inom ramen för Phare, t.ex. Romodrom och Athinganoi i Tjeckien och Romani Criss och Resource Centre for Roma Communities in Romania m.fl. i Rumänien.

Kommissionen har även i samband med förberedelserna för de återkommande rapporterna om kandidatländernas framsteg på väg mot anslutningen regelbundet tagit kontakt med icke-statliga organisationer som arbetar med frågor som berör romer. Den har därvid också haft kontakt med mellanstatliga organisationer som Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

Diskussioner mellan företrädare för kandidatländernas regeringar och kommissionen äger regelbundet rum på olika nivåer inom ramen för förberedelserna inför anslutningen. De regelbundna mötena inom ramen för Europaavtalen ger också tillfälle att ta upp frågor som rör romer med företrädare för kandidatländernas regeringar: möten i associeringskommittéerna med Ungern, Tjeckien och Slovakien, med en företrädare för kommissionen som ordförande, äger rum under juni och juli 2003.
1.

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro när det gäller antalet arbetsrelaterade dödsolyckor. Som angavs i meddelandet 'Anpassning till förändringar i arbetsliv och samhälle: en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002-2006 (1) är kommissionens målsättning att ständigt minska arbetsplatsolyckorna, och då även de arbetsplatsrelaterade dödsolyckorna. Kommissionens nya strategi är baserad på en konsolidering av det förebyggande arbetet, på en kombination av en rad olika politiska instrument — lagstiftning, social dialog, progressiva åtgärder, kartläggning av de bästa lösningarna, företagens sociala ansvar och ekonomiska incitament — och på främjandet av partnerskap mellan alla aktörer på arbetsmiljöområdet. Kommissionen har sedan 1994 tillgång till harmoniserade uppgifter om arbetsplatsrelaterade olyckor i medlemsstaterna. I detta avseende vill kommissionen rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet mot det faktum att Eurostat får uppgifterna från Greklands nationella statistikinstitut på grundval av den harmoniserade metoden ESAW (2). När det gäller Grekland omfattar ESAW-uppgifterna endast arbetstagare, och följaktligen ingår inte egenföretagares arbetsplatsrelaterade olyckor i denna statistik. I ett försök att harmonisera källorna i de olika länderna omfattar ESAW-uppgifterna endast olyckor som inträffat under arbetstiden och inte de olyckor som inträffat under transporten mellan hemmet och arbetsplatsen. De senaste ESAW-uppgifterna är från år 2000 och de visar att situationen i Grekland förbättrats, både när det gäller det totala antalet olyckor och frekvensen, dvs. antalet arbetsrelaterade dödsolyckor per 100 000 sysselsatta. 1994 omkom 83 arbetstagare och frekvensen var 4,3. Motsvarande siffror för år 2000 är 57 och 2,7. När det gäller arbetsplatsrelaterade olyckor som medfört mer än tre dagars frånvaro, har situationen i Grekland förbättrats sedan 1994, både i absoluta tal (39 098 olyckor under 2000 jämfört med 53 829 under 1994), och när det gäller frekvensen (2 595 under 2000 jämfört med 3 702 under 1994). Trots att ESAW-metoden gör det möjligt att ta fram harmoniserade statistiska uppgifter är det svårt att jämföra uppgifterna från de olika medlemsstaterna eftersom andelen anmälda olyckor varierar från land till land.