SKRIFTLIG FRÅGA E-1651/03

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(16 maj 2003)

Ämne: Varning från Världshälsoorganisationen om influensaviruset A H7N7 i Nederländerna

1. Känner kommissionen till artikeln Von Hühnern und Menschen. Warum Geflügelviren wie die in Holland so gefährlich sind (Om hönor och människor. Varför fågelvirus som de i Holland är så farliga) av Alexander S. Kekulé (Der Tagesspiegel den 30 april 2003)?

2. I denna artikel beskrivs att fågelinfluensaviruset A H7N7 är mycket farligt för människor. Detta visas också av det faktum att en nederländsk veterinär har avlidit av viruset. I artikeln anges att människans immunförsvar står sig slätt mot det muterade influensaviruset A H7N7. Delar kommissionen denna uppfattning?

3. Känner kommissionen till att Världshälsoorganisationen den 24 april 2003 utfärdade en Disease Outbreak Report om situationen i Nederländerna? I denna rapport anges det faktum att samma sorts virus, nämligen H5N1, spreds i Hongkong 1997 och att 18 personer smittades och 6 avled. I februari 2003 började viruset spridas igen i Hongkong och skördade ett dödsoffer. Världshälsoorganisationen ger rådet att ordentliga kontroller skall göras av människor och djur (framför allt höns, kalkoner och grisar). Anser kommissionen att de länder där fågelpesten brutit ut har vidtagit tillräckliga åtgärder för att undvika en situation som den i Hongkong?

4. Vilka ytterligare åtgärder avser kommissionen att vidta för att hålla situationen i Europa under kontroll? Förfogar kommissionen tillräckligt med resurser för att vidta effektiva åtgärder om en epidemi utbryter?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1651/03 och E-1657/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(18 juli 2003)

Aviär influensa (AI) är en smittsam viral infektion som drabbar fåglar. Den virusstam som för närvarande orsakar utbrotten i vissa medlemsstater är av typ H7N7. Överföringen av detta virus, som har aviärt ursprung, från fåglar till människor har påvisats vid några tillfällen och lett till övergående ögon- och andningssymptom som kan botas. Överföringen mellan människor är begränsad och stammen har inte etablerat sig bland människor. Att en veterinär i Nederländerna avlidit bör ses som ett isolerat fall efter direkt exponering för levande smittat fjäderfä. De åtgärder för sjukdomsövervakning och slakthygien som tillämpas i unionen och de garantier som krävs för import av fjäderfäkött syftar till att säkerställa att inget smittat fjäderfä förekommer i handeln. Värmebehandling som tillämpas på fjäderfäkött före förtäring oskadliggör eventuellt virus. Risken att bli smittad via förtäring av kött är därför obefintligt.

Kommissionen känner till händelserna i Hongkong och har noga följt situationen där och i södra Kina med hjälp av information från Världshälsoorganisationen och andra källor. Kommissionen samarbetar vidare med Världshälsoorganisationen och andra institutioner för att utarbeta och införa beredskapsplaner för betydande överförbara sjukdomar, exempelvis mänsklig influensa och svår akut respiratorisk sjukdom (SARS). Solida kommunikationslinjer har inrättats mellan de behöriga offentliga hälsomyndigheter som ska samordna de rekommenderade åtgärderna via systemet för tidig varning i gemenskapens nätverk för överförbara sjukdomar, samt förfaranden för att ge allmänheten förstahandsinformation med en vetenskaplig grund. Kommissionen stöder också en rad forskningsprojekt kring utvecklingen av influensavaccin och förbättrad laboratoriediagnos.

Som reaktion på utbrotten av aviär influensa i Belgien, Tyskland och Nederländerna har kommissionen i nära samarbete med medlemsstaternas experter i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa omedelbart vidtagit en rad stränga åtgärder för sjukdomsövervakning. Dessa åtgärder går längre än bestämmelserna i rådets direktiv 92/40/EEG av den 19 maj 1992 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa(1). De omfattar rigorösa bestämmelser som syftar till att avbryta infektionskedjan så snabbt som möjligt och förhindra överföring av viruset till människor. Dessa insatser ses över kontinuerligt i ljuset av hur den epidemiologiska situationen utvecklas och med beaktande av de mest aktuella kunskaperna i ämnet, och de har visat sig vara effektiva för att begränsa sjukdomens spridning. Hälsosituationen för fjäderfä i förhållande till de aktuella utbrotten av AI i Belgien, Tyskland och Nederländerna har förbättrats avsevärt under de senaste veckorna. Ytterligare information finns på http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_77_en.pdf och på http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_76_en.pdf.

Influensavirus tillhör familjen Orthomyxoviridae, medan det agens som orsakar SARS har visat sig vara ett coronavirus. De två familjerna skiljer sig tydligt åt och virusen orsakar olika sjukdomar. De inledande symptomen kan dock likna varandra. En människa kan drabbas av infektion av SARS-agens och influensavirus samtidigt, särskilt under influensasäsongen. Därför är en effektiv övervakning av indikatorerna för influensa lika viktigt som att införa validerade laboratorietester för att bekräfta SARS. Kommissionen bekostar ett övervakningsprojekt, European Influenza Surveillance Scheme (http://www.EISS.org) som i nära samarbete med Världshälsoorganisationen tillhandahåller uppgifter om övervakning av influensa hos människor.

Inom det mer allmänna skyddet mot överförbara sjukdomar avser kommissionen att föreslå Europaparlamentet och rådet en förordning om att inrätta ett centrum för övervakning av överförbara sjukdomar, vilket skulle ge Europeiska unionen bättre möjlighet att reagera på utbrott av sjukdomar som påverkar folkhälsan. Centrumet skulle innebära ytterligare stöd, förutom det som finns enligt de befintliga gemenskapsinstrumenten (t.ex. räddningstjänst), för att säkerställa att man kan vidta effektiva åtgärder på EU-nivå vid varje katastrof i en medlemsstat eller tredje land.

(1) EGT L 167, 22.6.1992; svensk specialutgåva, område 3, volym 42, s. 148.