SKRIFTLIG FRÅGA E-2493/02

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(9 september 2002)

Ämne: Stigande arbetslöshet i Polen till följd av ett EU-medlemskap

Kommissionens förslag om jordbruksstöd till ansökarländerna innebär att bönderna från dessa länder i början enbart får 25 procent av det jordbruksstöd som betalas ut till bönderna i de nuvarande EU-länderna.

Enligt uppgifter i den danska dagstidningen Politiken av den 13 augusti 2002 kommer detta för Polens del att betyda massiv arbetslöshet inom jordbruket om landet går med i EU.

Närmare åtta miljoner polacker är sysselsatta inom jordbruket, det vill säga nästan 20 procent av befolkningen. Sammanlagt är cirka 4 procent av EU-medborgarna sysselsatta inom jordbruket. Gregor Kreuzhuber, talesman för den kommissionsledamot som ansvarar för jordbruksfrågor, har sagt att denna andel sysselsatta inom jordbruket för Polens del måste minska.

Om andelen för Polen skall ned till EU-nivå kommer det att leda till att sex miljoner polska bönder förlorar jobbet (vilket motsvarar 15 procent av den totala befolkningen i Polen).

Har kommissionen undersökt vilka konsekvenser en sådan avfolkning inom jordbrukssektorn kommer att få för Polen, bland annat hur det kommer att påverka den totala arbetslösheten i landet, och om det finns några utsikter om att alla dessa miljoner människor kommer att kunna få ett nytt jobb inom Polens gränser?

Kan kommissionen som en förlängning av detta redogöra för hur en så explosionsartad ökning av arbetslösheten i Polen kommer att påverka den polska utvandringen till de nuvarande EU-länderna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(6 november 2002)

Det är viktigt att sätta den polska jordbrukssektorn i ett bredare sammanhang, den ekonomiska utvecklingen i Polen. De nuvarande höga arbetslöshetsnivåerna beror delvis på den övergripande nedgången i den ekonomiska tillväxten men också på olika strukturella faktorer som måste åtgärdas genom den nationella politiken. Dessa har ett avgörande inflytande på situationen på arbetsmarknaden i hela Polen.

I februari 2002 tog Polens regering ett viktigt steg genom att anta en plan för entreprenörskap-utveckling-sysselsättning som bl.a. innehåller åtgärder för att öka arbetsmarknadens flexibilitet och effektivitet. Polens regering kommer inom ramen för den nationella utvecklingsplanen 2004-2006, som Polen skall lämna in i december 2002, att lägga fram sin övergripande strategi för en högre hållbar tillväxt och sysselsättning. Polen kommer på grundval av denna, tillsammans med kommissionen, också att ta reda på hur gemenskapens strukturfonder och den nationella politiska ramen och reformerna på arbetsmarknaden kan bringas i överensstämmelse med varandra, för att problemen på arbetsmarknaden, bl.a. inom jordbruket och på landsbygden, skall kunna åtgärdas.

Enligt Eurostats arbetskraftsundersökning uppgår sysselsättningen inom det polska jordbruket till 19,2 % av den sammanlagda sysselsättningen, dvs. 2 887 000 personer, och är alltså faktiskt högre än den genomsnittliga sysselsättningen inom jordbruket i EU. Variationen inom sysselsättningen inom jordbruket är dock stor i EU, och kommissionen räknar med att Polen kommer att ligga kvar över EU-genomsnittet efter anslutningen. Dessa siffror innefattar dessutom självförsörjande och delvis självförsörjande bönder.

Hittills har inga tillförlitliga uppgifter offentliggjorts om hur många människor som är sysselsatta på familjejordbruk. Kommissionen har av detta skäl gett ett betydande stöd till den jordbruksräkning som företogs i samband med folkräkningen mellan den 21 maj 2002 och den 8 juni 2002. Kommissionen väntar sig att få de preliminära resultaten mot slutet av 2002. Dessa uppgifter kommer att möjliggöra en mer effektiv inriktning av politik och resurser.

Kommissionen väntar sig inte någon stor ökning av arbetslösheten till följd av anslutningen till EU. Medlemskapet i EU kommer att mildra de polska böndernas ekonomiska problem. Om Polen står utanför EU kommer detta inte att bidra till att problemen blir lösta. Detta påstående bekräftas av de studier som företagits och beställts av kommissionen, t.ex. om konkurrenskraft och jordbruksinkomster inom jordbruks- och livsmedelssektorn i länderna i Central- och Östeuropa.

De verkliga nycklarna till ett framgångsrikt konkurrenskraftigt jordbruk i de nya medlemsstaterna ligger i investeringar, omstrukturering och att göra delvis självförsörjande bönder ekonomiskt livskraftiga. Att ta bort hinder för överflyttning till sysselsättning utanför jordbruket och att stödja utsikterna till alternativ sysselsättning genom att öka/anpassa böndernas kompetens genom en betydligt stärkt aktiv arbetsmarknadspolitik är exempel på andra åtgärder som planeras. Nyckeln är dock den polska regeringens strategi för att hantera omstruktureringen av jordbruket och främja landsbygdens utveckling inom en konsekvent övergripande strategi för att ta itu med den ekonomiska situationen och sysselsättningen i hela landet.

När de polska bönderna och den polska landsbygdsbefolkningen väl är inne i EU kommer de att kunna dra nytta av de instrument som inriktats på att tillgodose deras behov, bl.a. ett lämpligt skyddsnät i form av inkomststöd. Härigenom kommer den nödvändiga omstruktureringsprocessen att kunna ske på ett socialt godtagbart sätt.

Det är sannolikt att omstruktureringen sker gradvis och att den i stor utsträckning kommer att be mildras av strukturfonder och program för landsbygdsutveckling som delfinansieras av EU. Kommissionen väntar sig därför inte några betydande migrationsflöden på grund av högre arbetslöshet efter anslutningen.