ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1659/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(26 maj 2000)

Ämne: Fiskeavtalet med Marocko och den spanske statsministerns besök i Marocko

Då Spaniens statsminister Aznar besökte Marocko fick den marockanska statsministern Yosoufi besvara frågor från massmedierna om fiskeavtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko. Den marockanska statsministern förklarade i närvaro av Aznar, att hans regering väntar på förslag för ett nytt fiskeavtal, förannonserade av kommissionens ledamot Franz Fischler.

Den marockanska statsministerns uttalanden, som kommer fem månader efter det att det tidigare fiskeavtalet löpt ut och fiskeflottorna i Galicien, Andalusien och på Kanarieöarna tvingats upphöra med fisket, vittnar om en total oförmåga till kommunikation mellan EU och Marocko. Ämnet togs inte ens upp under Aznars besök, trots att han är den europeiska regeringschef som berörs starkast av att fiskeflottan tvingats avbryta sin verksamhet.

Det verkar som om flera faktorer spelat in i denna ödesdigra oförmåga att gripa tillfället: dels unionens bristande intresse, som gjort att man förhandlar om fiskefrågorna för sig utan att koppla dem till de mycket viktiga sociala och ekonomiska frågor som förenar Marocko och EU, dels ett liknande ointresse hos den spanske regeringschefen, som inte tog med fiskefrågorna bland de sociala och politiska ärenden, eller frågor om turism, jordbruk, industri, eller telekommunikationsfrågor som särskilt rör företaget Telefónica som han skulle diskutera vid besöket i Marocko.

Kan kommissionen klargöra i vilket läge förhandlingarna om ett nytt fiskeavtal med Marocko befinner sig, och vilka resultaten blev av Aznars besök i detta land?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 juni 2000)

Kommissionen bekräftar att för dess insatser i samband med den gemensamma fiskeripolitiken för år 2000 har nya ramar för fiskesamarbetet mellan gemenskapen och Marocko fortfarande högst prioritet.

Vid sitt besök i Rabat den 18 maj 2000 upprepade den ansvarige kommissionsledamoten återigen denna åsikt för de marockanska myndigheterna.

De marockanska myndigheterna bekräftade att man vill upprätta ett nytt partnerskap med gemenskapen inom fiskerisektorn och man uttryckte att man är redo att inleda tekniska diskussioner i juli 2000.

Kommissionen bekräftar den inställning den har uttryckt under de senaste månaderna, i enlighet med det förhandlingsdirektiv som rådet godkände i oktober 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1750/00

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till rådet

(5 juni 2000)

Ämne: Val i Kosovo

I höst kommer de första lokala valen att genomföras i Kosovo. Det är av största betydelse att detta företag lyckas eftersom lokal demokrati utgör grunden för den politiska återuppbyggnaden av området, en återuppbyggnad till vilken de europeiska folken bidrar avsevärt, både moraliskt och materiellt.

Kommer rådet att delta i förberedelserna för och kontrollen av valprocedurerna samt i igångsättandet av verksamhet inom ramen för de första stads- och kommunfullmäktige som dessa val kommer att resultera i?

Svar

(10 oktober 2000)

Rådet delar den ärade parlamentsledamotens bedömning av kommunalvalet i Kosovo i höst. Vid sitt möte den 13 juni underströk rådet (allmänna frågor) att väl förberedda kommunala val är av avgörande betydelse som ett första steg för att upprätta institutioner med demokratisk legitimitet. Europeiska rådet i Feira upprepade den 20 juni sitt stöd för fria och rättvisa kommunalval i Kosovo mldr som är noggrant förberedda och övervakade på lämpligt sätt av behöriga internationella myndigheter. Rådet betonade också att våld från extremister inte kommer att tolereras och att mldr de lokala ledarna uppmanas enträget att ta sitt fulla ansvar genom att aktivt medverka till att skapa ett multietniskt, tolerant samhälle till vilket flyktingar och fördrivna personer kan återvända och där hela Kosovos befolkning kan leva i trygghet.

Rådet följer valförberedelserna mycket noga (registrering, övervakning m.m.), vilket Europarådet fått det internationella samfundets uppdrag att göra i egenskap av ledande organisation (OSSE, FN, EU och andra kommer också att involveras). EU:s medlemsstater kommer givetvis att med såväl observatörer som resurser bidra till Europarådets ansträngningar, så som de i enlighet med Europarådets anvisningar tidigare gjort under andra känsliga förhållanden. När det gäller inrättandet och driften av de första kommunala styrelserna efter valet förbereder UNMIK (som i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 är ansvarig för övergångsförvaltningen av Kosovo) för närvarande lämpliga arrangemang för kommunernas provisoriska självstyren med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244. För att stödja detta arbete och säkerställa den uppföljning som krävs sker samråd inom ramen för G-8 och kontaktgruppen, som också EU:s ordförandeskap och kommissionen är involverade i.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1768/00

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Kontrollstämpling av ädelmetaller

Det finns för närvarande ingen harmonisering av viktgränser över vilka det är obligatoriskt med kontrollstämpling. Viktgränsen ligger i Förenade kungariket på 7,78 gram för sterling silver medan den i Nederländerna är 1 gram, vilket ger upphov till problem när varor säljs där, trots att varorna märkts av den brittiska ädelmetallkontrollen, Assay Office.

Skulle kommissionen kunna tänka sig en praktisk lösning på detta, nämligen att harmonisera viktgränsen i hela EU och på så vis skapa likformiga förutsättningar för utbudet av smycken av ädelmetall?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(11 juli 2000)

Som redan nämnts i tidigare svar på skriftliga frågor från parlamentet(1) har inga betydande framsteg gjorts inom rådet när det gäller kommissionens förslag till direktiv om ädla metaller(2). Vid en närmare analys av EG-domstolens dom i fallet Houtwipper(3) verkar det inte möjligt att med stöd av artikel 28 (f.d. artikel 30) i EG-fördraget införa ett system med ömsesidigt erkännande av nationella förfaranden för bedömning av överensstämmelse, vilka skulle basera sig på tillverkarens deklaration och på kontrollstämpling. På grund av det fortsatta dödläget i denna fråga ämnar kommissionen höra sig för hos medlemsstaterna om möjligheterna för att en harmonisering av de nationella lagarna når framgång.

(1) E-3158/98/Ferrer EGT C 207, 21.7.1999, E-3139/98 /Miranda de Lage EGT C 142, 21.5.1999 och E-3029/98/Arias Cañete EGT C 135, 14.5.1999.

(2) EGT C 209, 29.7.1994.

(3) Dom 15.9.1994 i mål C-293/93.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1506/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(12 maj 2000)

Ämne: Kostnader för översändande av ersättningsbelopp

Nyligen fick jag via Western Union/GWK en utbetalning på 5 000 BEF som ersättning för kostnader jag haft i samband med att jag deltog i en konferens i Amsterdam som hölls av Europeiska kommissionen. Betalningen gick från rue Montoyer till rue Wiertz och kostade 630 BEF.

Har kommissionen några andra sådana program för finansiellt stöd till bankerna i Belgien? Har kommissionen övervägt att skicka sådana belopp med taxi, eftersom det skulle bli billigare på det viset?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(10 juli 2000)

Kommissionen anlitade en extern konferensarrangör som hjälpte till att organisera och genomföra den konferens som parlamentsledamoten åsyftar. I normala fall betalar arrangören talarnas dagtraktamenten genom en banköverföring, men eftersom parlamentsledamoten hade blivit inbjuden med kort varsel och inte tidigare hade anlitats som talare vid någon konferens som arrangören genomfört, fanns inte kontouppgifterna tillgängliga i tid för att effektuera utbetalningen innan konferensen började.

I sådana undantagsfall använder arrangören ett godkänt förfarande, som innebär att Western Union anlitas för att medel omedelbart skall finnas tillgängliga vid något av dess kontor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1879/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Kompensation för förbudet mot torskfiske i norra delen av Irländska sjön

Tillhandahåller kommissionen medlemsstater medel som medlemsstaternas regeringar kan använda efter eget gottfinnande för att betala fiskare kompensation för den skada deras verksamhet lidit på grund av införandet av förbudet mot torskfiske i norra delen av Irländska sjön?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1878/00 och E-1879/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(6 juli 2000)

Kommissionen påminner parlamentsledamoten om bestämmelserna i artikel 16.1 c i förordning (EG) nr 2792/1999(1). Enligt de bestämmelserna kan medlemsstaterna bevilja ersättning som medfinansieras av Fonden för fiskets utveckling (FFU) till fiskare och fartygsägare vid upprättandet av en plan för återhämtning av en fiskeresurs som hotar att uttömmas. Parlamentsledamoten uppmärksammas på att det är förvaltningsmyndigheten i aktuellt strukturprogram som fattar beslut om huruvida ersättningen i fråga skall beviljas, under förutsättning att ovanstående bestämmelser följs.

(1) Rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn. (EGT L 337, 30.12.1999).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2040/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Strukturfonder

Kan kommissionen ange hur många miljoner euro de autonoma regionerna Andalusien, Galicien, Navarra, Baskien och Katalonien kommer att få under perioden 20002006 i stöd från strukturfonderna? Kan kommissionen också ange de separata beloppen från ERUF, ESF, EUGFJ och FFU samt gemenskapsinitiativen Leader+, Interreg, Urban och Equal?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(14 juli 2000)

Det är i dagsläget omöjligt att exakt uppskatta hur stora belopp som de autonoma regionerna Andalusien, Galicien, Navarra, Baskien och Katalonien kommer att få från strukturfonderna under perioden 20002006 och hur dessa kommer att fördelas. För närvarande pågår förhandlingar med de spanska myndigheterna om insatser under mål 1 och 2 i Spanien.

När det gäller mål 1 och 2 har kommissionen till varje medlemsstat översänt ett förslag till fördelning av tillgängliga anslag mellan de olika regioner som omfattas av dessa mål. Förslaget har utarbetats med utgångspunkt i de metoder som kommissionen använder för samtliga medlemsstater. Kommissionen översänder ett exemplar av det förslag som rör Spanien direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Det bör dock betonas att det rör sig om ett vägledande förslag som inte undanröjer möjligheten att inom ramen för mål 1 planera in tematiska program som omfattar flera regioner. Beslut om den slutgiltiga fördelningen av resurser kommer att fattas gemensamt av medlemsstaten och kommissionen vid antagandet av gemenskapsstödramarna och de samlade programplaneringsdokumenten.

Man kan på detta stadium heller inte förutse vilka belopp som kommer att betalas ut till nämnda regioner inom ramen för gemenskapsinitiativen Interreg, Urban, Equal och Leader.

För närvarande pågår också förhandlingar med de spanska myndigheterna om anslagen från Europeiska socialfonden för mål 3. Det totala beloppet för mål 3 i Spanien uppgår till 2,140 miljoner euro (1999 års penningvärde). Det fördelas mellan åtgärder som vidtas av regionerna (38,07 %) och åtgärder som vidtas av den centrala förvaltningen (61,93 %). Kommissionen översänder den regionala och multiregionala tilldelningen av anslag direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat, också detta i informationssyfte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1436/00

från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Icke-diskriminering av personer med funktionshinder

I enlighet med Amsterdamfördragets artikel 13 mot diskriminering, har Europeiska kommissionen nyligen lagt fram ett åtgärdspaket som inbegriper tre direktiv. Trots att diskriminering på grund av funktionshinder skall bekämpas enligt artikel 13 innehåller åtgärdspaketet inte något särskilt direktiv mot diskriminering som orsakas av funktionshinder.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Hur ämnar kommissionen mot bakgrund av detta tillse att personer med funktionshinder vederbörligen omfattas av dessa direktiv om åtgärder mot diskriminering?

- Har kommissionen utarbetat något förslag beträffande de belopp i euro som skall avsättas för dessa åtgärder?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(30 juni 2000)

Förslaget till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet(1) syftar uttryckligen till att bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder. De bestämmelser och skyddsåtgärder som kommissionen föreslår är tillämpliga på detta slag av diskriminering. För att säkerställa lika behandling för människor med funktionsnedsättning i praktiken föreskrivs också i förslaget en särskild skyldighet att genomföra handikappanpassning i rimlig utsträckning.

Även förslaget till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering(2) syftar uttryckligen till att bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder i fråga om alla slags åtgärder som ingår i programmet. Kommissionen anser dock inte att det är lämpligt att fastställa att belopp skall öronmärkas för åtgärder som avser specifika slag av diskriminering.

(1) KOM(1999) 565 slutlig.

(2) KOM(1999) 567 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1482/00

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Lojaliteten som plikt inom Europeiska unionen

Som en följd av att de övriga 14 EU-medlemsstaterna vidtagit bilaterala åtgärder mot Österrike till följd av att landet fått en regering med partierna ÖVP och FPÖ inträffar det hela tiden inom ramen för informationspolitiken i anslutning till Europeiska unionen sådant som innebär en diskriminering av Österrike och landets officiella företrädare. Som ett exempel på detta kan nämnas att Österrikes ambassadör i Paris, som den ende av EU-medlemsstaternas företrädare, inte inbjöds till ett informationstillfälle som handlade om det franska ordförandeskapets program och ägde rum hos den franska nationalförsamlingen. Denna politik är utan vidare ägnad att lägga hinder i vägen för det arbete som utförs inom EU-/EG-organens multilaterala forum.

Hur ser kommissionen på denna situation med tanke på att lojaliteten och solidariteten mellan medlemsstaterna utgör ett grundläggande krav för att unionen och gemenskapen skall kunna fungera? Detta innebär ju inte bara att medlemsstaterna och unionen respektive gemenskapen och dessas organ är skyldiga att lojalt och solidariskt samarbeta med varandra utan också att medlemsstaterna sinsemellan skall samarbeta lojalt och solidariskt.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(4 juli 2000)

Som kommissionen redan har fastslagit i sitt svar på den muntliga frågan H-0297/00 från Karin Riis-Jørgensen under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i april 2000(1), har de bilaterala åtgärder som vidtagits av de 14 medlemsstaterna mot regeringskoalitionen i Österrike varken att göra med EU-fördraget eller med EG-fördraget och påverkar inte de rättigheter och skyldigheter som medlemsstaterna har enligt gemenskapslagstiftningen.

Den princip om lojalitet och solidaritet bland medlemsstaterna som fastställs i artikel 10 (f.d. artikel 5) i EG-fördraget överträds inte här.

(1) Europarlamentets debatter (April 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2186/00

från Diana Wallis (ELDR) till kommissionen

(3 juli 2000)

Ämne: Införande av euron

Vad har kommissionen gjort för att garantera att förberedelserna för euron är både fullständiga och genomgripande? Anser den att det har avsatts tillräckliga anslag och personalresurser för att genomföra denna uppgift? Kontrolleras de åtgärder som de enskilda medlemsstaternas regeringar vidtar?

Kan kommissionen bekräfta att det har gjorts arrangemang som tillåter nationella regeringar som är huvudsakligen ansvariga att omedelbart lösa eventuella praktiska frågor?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 september 2000)

Kommissionen följer upp medlemsstaternas förberedelser för euron på två sätt. Dels organiserar man forum för diskussion och informationsutbyte mellan medlemsstater eller branschorganisationer, t.ex. nätverket för offentliga förvaltningar (som består av de ansvariga för medlemsstaternas euroarbete), nätverket för informationsansvariga (som består av medlemsstaternas euroinformationsansvariga) samt den rådgivande gruppen för de praktiska aspekterna av övergången till euron (som består av ett tjugotal europeiska yrkesorganisationer). Kommissionen sitter också med i arbetsgruppen för myntverkens direktörer, och ansvarar för dess sekretariat, samt anordnar regelbundna sammanträden i mer specialiserade grupper (t.ex. euroarbetsgruppen inom Konsumentkommittén eller kommittén för handel och distribution). Dels offentliggör kommissionen med jämna mellanrum undersökningar som visar hur långt förberedelserna kommit; bland andra kvartalsrapport om användandet av euron, Eurobarometer-undersökningar om medborgarnas inställning till eurons införande eller en Eurobarometer Flash-undersökning om de små och medelstora företagens förberedelser.

Generaldirektoraten Ekonomi och finans, Hälsa och konsumentskydd, Näringsliv och Inre marknaden arbetar på dessa frågor.

Alla medlemsstater som deltar har inrättat strukturer för samordning av övergången till euro, som också har i uppgift att svara på frågor från allmänheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0860/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(22 mars 2000)

Ämne: Fiskeavtal med Mexiko

Till följd av att ett avtal om frihandel nyligen ingåtts mellan EU och Mexiko har de mexikanska myndigheterna visat sin glädje inför de resultat man uppnått, bland annat, inom fiskesektorn. En medlem av den mexikanska regeringen uttryckte nyligen sin stolthet över att Mexiko i motsats till EU hade stora fiskeresurser och en låg konsumtionsnivå av fisk. I överensstämmelse med avtalet har Mexiko ingen skyldighet att bevilja licenser åt EU-fiskare och därför kan man enligt samma källa förvänta sig ökad export av fisk från Mexiko till EU.

Vilka bestämmelser om fiske innehåller avtalet om frihandel med Mexiko? Omfattar avtalet beviljande av licenser så att EU-fartygen skall kunna fiska i mexikanskt vatten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(5 maj 2000)

Det beslut som fattades den 23 mars 2000 av det gemensamma rådet för gemenskapen och Mexiko och som träder i kraft den 1 juli 2000, föreskriver särskilt skapandet en frihandelszon mellan gemenskapen och Mexiko. Inom ramen för detta avtal kommer merparten av handeln med fiskeriprodukter som utgör 74 miljoner euro eller 0,3 % av den totala handeln att liberaliseras under loppet av en övergångsperiod på högst 10 år.

Skapandet av en sådan frihandelszon med Mexiko borde som naturlig konsekvens ha en ökning av det bilaterala handelsutbytet, till gagn för såväl gemenskapen som Mexiko. Det är emellertid viktigt att notera att de för gemenskapens industri särskilt känsliga aspekterna har beaktats genom att liberaliseringen genomförts med fördröjning eller partiellt (kvoter) för de aktuella produkterna.

Detta handelsavtal innehåller däremot inga bestämmelser om fiskeresurserna. Mexiko är således inte tvingat att erbjuda fiskelicenser åt gemenskapens fiskefartyg. Vidare förutsätter inte avtalet att ett fiskeavtal ska finnas innan handelskoncessionerna träder i kraft. Härav följer att en eventuell ökning av mexikansk fiskeexport till gemenskapen inte skulle orsakas av frånvaron av ett fiskeavtal utan snarare av frånvaron av ett frihandelsavtal.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1836/00

från Francesco Musotto (PPE-DE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Projektet Dionysos som föreningen Innova har lagt fram inom programmet Euromed Héritage

Kommissionens avdelningar har nyligen meddelat Innova, en förening utan vinstsyfte, att den säger upp det kontrakt som kommissionen hade med föreningen för att föreningen skulle genomföra ett program som kallas Dionysos inom ramen för programmet Euromed Héritage. Trots att Innovas projekt betraktas som ett av de mest intressanta inom Euormed Héritage har inte kommissionen nöjt sig med att säga upp kontraktet, utan den har dessutom krävt att Innova betalar tillbaka alla anslag som kommissionen har betalat ut hittills.

Denna mycket allvarliga åtgärd innebär att Innova riskerar att läggas ner. Det rör sig om en förening utan vinstsyfte som har ytterst små egna tillgångar. Om kommissionen genomför sitt beslut kan det till och med gå så långt att föreningens direktörer får bidra till föreningens egna tillgångar för att föreningen skall kunna återbetala kommissionen. Enligt italiensk lagstiftning är direktörerna för en förening utan vinstsyfte i obegränsad utsträckning gemensamt ansvariga för föreningens skulder.

Vi frågar oss därför om kommissionen har tagit itu med frågan på rätt sätt. Kan man förvänta sig att Europamedborgarna ser positivt på kommissionen om den fattar ensidiga beslut utan diskussion med motparten och därmed ger medborgare stora ekonomiska bekymmer? Framstår det inte som om den åtgärd som kommissionens avdelningar vidtar har alldeles för stora proportioner?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(28 juni 2000)

Projektet Dionysos valdes ut inom ramen för programmet Euromed Héritage och föreningen Innova skulle säkerställa dess genomförande och förvaltning.

Kommissionen har upprepade gånger konstaterat att Innova inte uppfyller sina förpliktelser enligt kontraktet och har riktat varningar till föreningen. Trots detta har ingen förbättring skett.

En revision som genomfördes på kommissionens begäran bekräftade att det förekom ett stort antal icke stödberättigade kostnader och att kontraktet inte följdes (särredovisning, rapporter, intresse).

Genom en skrivelse av den 23 mars 2000 avslutade kommissionen kontraktet och förklarade skälen till detta beslut. För att bevara gemenskapens ekonomiska intressen har kommissionen utfärdat ett betalningskrav på hela det belopp som hade utbetalats som förskott till föreningen Innova.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1572/00

från Nicholas Clegg (ELDR) till rådet

(12 maj 2000)

Ämne: Offentliga uttalanden av rådets tjänstemän

Instämmer rådets ordförandeskap i det uttalande som rådets biträdande generalsekreterare de Boissieu gjorde, och som publicerades i The European Voice av den 6 april 2000, där han sade att eftersom rådet är ett beslutsfattande organ så har öppenheten i beslutsprocessen inte någon särskild prioritet?

Vilka befogenheter har rådets generalsekreterare? Inför vilka är han redovisningsskyldig i utövandet av sitt ämbete?

Finns det någon uppförandekod eller några interna bestämmelser som kan tillämpas i samband med offentliga framträdanden som görs av tjänstemän vid rådets generalsekretariat? Om så inte är fallet varför?

Svar

(18/19 september 2000)

Pierre de Boissieu, rådets ställföreträdande generalsekreterare, framträdde inför Europaparlamentets utskott för konstitutionella frågor den 3 april 2000 på uppmaning av ordföranden för nämnda kommitté. Den version av hans uttalanden som återges i The European Voice av den 6 april 2000 kan endast denna tidning gå i god för. De ledamöter i utskottet för konstitutionella frågor som deltog vid detta framträdande hade möjlighet att höra exakt vad Pierre de Boissieu sade.

Enligt artikel 207.2 första stycket i EG-fördraget skall rådet biträdas av ett generalsekretariat som skall lyda under en generalsekreterare, som är den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och som skall biträdas av en ställföreträdande generalsekreterare, vilken skall ansvara för verksamheten vid generalsekretariatet. Generalsekreteraren och den ställföreträdande generalsekreteraren skall utses av rådet genom enhälligt beslut.

Offentliga framträdanden av tjänstemän vid rådets generalsekretariat är i sin tur underkastade tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän, särskilt artikel 12 i dessa.