ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1352/98

från Ben Fayot (PSE) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Alternativ till djurförsök

Europaparlamentet har liksom europeiska djurskyddsorganisationer under de senaste åren med jämna mellanrum enträget påpekat nödvändigheten av att ersätta djurförsök (exempelvis inom kosmetikaframställning) med alternativa metoder.

Jag har nu erhållit information om att en förlängning av forskningskontraktet med professor Michael Balls, enhetschef för Europeiska centret för validering av alternativa metoder ECVAM, i Ispra (Italien), endast har genomförts på två år istället för på fem år.

Är detta ett tecken på att detta forskningscentrum nu skall gå på sparlåga och att kommissionens redan tidsödande insatser när det gäller att ersätta djurförsök med alternativa metoder nu kommer att bli ännu mer ineffektiva?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(24 juni 1998)

Gemensamma forskningscentrets (GFC) europeiska centrum för validering av alternativa metoder (ECVAM) kommer även i fortsättningen att tilldelas de medel som krävs för att det skall kunna utföra effektiv forskningsverksamhet.

Liksom under Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling(1) skall utvecklingen av alternativa testmetoder även fortsätta under Femte ramprogrammet. Denna uppgift omfattas av GFC:s delprogram, men också av de indirekta åtgärderna.

I rådets gemensamma ståndpunkt av den 12 februari 1998 beträffande Femte ramprogrammet för forskning(2) fastställs i första verksamhetsområdet (Livskvalitet och förvaltning av bioresurserna) att djurförsök i möjligaste mån skall ersättas med in-vitro-metoder eller andra alternativa metoder.

(1) EGT L 117, 8.5.1990.

(2) KOM(97) 553 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0143/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(2 februari 1998)

Ämne: Mordet på cyprioten Solomos Solomou

Kenan Akin, f.d. minister i "regeringen" för den självutropade pseudostaten på norra Cypern, och andra personer med honom anklagas av de cypriotiska myndigheterna för delaktighet i mordet på grekcyprioten Solomos Solomou och för andra straffbara handlingar. Därför efterlyses han och de andra nu av Interpol.

Innehåller Schengensystemet information om dessa personer? Om någon av ovannämnda personer skulle ansöka om visum till EU, vilka åtgärder skulle detta då leda till?

Svar från Mario Monti På kommissionens vägnar

(6 maj 1998)

Kommissionen är inte behörig att behandla den fråga som tas upp. Kommissionen har nämligen inte rätt att ta del av de uppgifter som registreras i Schengeninformationssystemet för att kontrollera om vissa personer är efterspanade. I enlighet med bestämmelserna i Schengenkonventionen har endast den berörda personen rätt att ta del av de uppgifter som berör honom eller henne.

Signalement på efterspanade personer för att förhindra deras inresa upprättas av den eller de berörda medlemsstaterna på begäran av en domstols- eller förvaltningsmyndighet i överensstämmelse med den nationella lagstiftningen på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0692/98

från Amedeo Amadeo (NI) och Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen

(10 mars 1998)

Ämne: Altener II

Kan kommissionen med med hänsyn till förslaget till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen - Altener II (KOM(97) 87-97/0106 SYN)(1) tänka sig att höja stödet till Altener II-programmet? Håller kommissionen med om att fastställandet av transeuropeiska bestämmelser utgör en mycket viktig del av arbetet för att främja förnybar energi?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(5 maj 1998)

Kommissionen vill uppmärksamma frågeställaren på det faktum att man för tidsperspektivet fram till 1999 i budgetramen har angett 30 miljoner ecu totalt för de två första åren av Altener-programmet, varav 14,4 miljoner för 1998 och 15,6 miljoner för 1999. Trots att budgetmyndigheten avsatt endast 11 miljoner ecu i 1998 års budget, har kommissionen i sitt förslag till flerårigt ramprogram för åtgärder inom energisektorn(2) bekräftat ovannämnda belopp till förnybara energikällor (Altener) för de två första budgetåren 1998 och 1999. Det sammanlagda beloppet för perioden 1998-2002 uppgår till 81,1 miljoner ecu för dessa åtgärder.

Kommissionen håller med om att utarbetandet av alleuropeiska standarder är ett viktigt inslag inom satsningen på förnybar energi. För detta ändamål planeras konkreta åtgärder inom ramen för Altener II som fortsättning på det arbete som påbörjats i Altener I. Inom ramen för detta program håller för närvarande fyra standarder (för solvärme, solceller, vindkraft respektive biodiesel) på att utarbetas i Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) och Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet (CENELEC).

(1) EGT C 192, 24.6.1997, s. 16.

(2) KOM(97) 550 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1353/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Lätta flygplan och en integrerad transportpolitik

Erkänner kommissionen betydelsen av att inbegripa användningen av lätta flygplan som en nödvändig beståndsdel inom en integrerad transportpolitik för EU?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1167/98 och E-1353/98 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen

(10 juni 1998)

Allmänflyg har en rent kommersiell karaktär och det omfattas därför helt och hållet av tredje åtgärdspaketet för avreglering av flygtransporter. Det har därför full tillgång till gemenskapens inre marknad i likhet med annan kommersiell flygtrafik.

Mot bakgrund av allmänflygets betydelse försöker kommissionen också se till att transportörerna har största möjliga tillgång till överbelastade flygplatser. Rådets förordning (EEG) 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser(1) är tillämplig på denna sektor.

(1) EGT L 14, 22.1.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1383/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Specialistläkarutbildning

Enligt de italienska bestämmelserna för specialistläkarutbildningar (lagdekret 257/91) definieras en läkare som genomgår specialistutbildning juridiskt som studerande istället för arbetstagare. Detta innebär att det är omöjligt att följa artikel 24 i direktiv 93/16/EEG(1) av den 5 april 1993 om underlättande av läkares fria rörlighet och ömsesidigt erkännande av deras utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis, där det sägs att en läkare som utbildar sig till specialist personligen skall ta del i ifrågavarande inrättnings verksamhet och ansvar.

1. Vad anser kommissionen om följande:

a) I verkligheten anställs dessa läkare som ersättare för frånvarande personal vid universitetssjukhus och andra kliniker, och de utför i många fall självständiga specialistuppgifter (trots att de ännu inte erhållit sin specialistexamen) och i andra fall rena sjuksköterskeuppgifter, beroende på det aktuella behovet vid de inrättningar där de placerats av utbildningsanstalten.

b) Man kontrollerar inte läkarens utbildningsmeriter under specialistutbildningens gång, vilket gör att denne hamnar i ett underläge jämfört med sina kollegor i andra medlemsstater.

2. Vad tänker kommissionen göra för att få ett slut på de här förhållandena, som slår orättvist mot italienska läkare som genomgår en specialistutbildning?

(1) EGT L 165, 7.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0733/98

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(2 mars 1998)

Ämne: Genomförandet av strukturfonderna 1994-1995

Kan kommissionen informera om följande:

- Hur har gemenskapsstödramarna genomförts i varje land och för varje mål i förhållande till 1997 års planering och kan kommissionen presentera en översiktstablå för varje land för perioden 1994 till 1997 (som en uppföljning av svaren på mina frågor 1877/96 och 1991/97)?

- Hur har gemenskapsinitiativen genomförts i förhållande till planeringen för perioden 1994 till 1997?

Kompletterande svar

från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 juni 1998)

I en rapport från maj 1998 beskrivs hur strukturfonderna genomförts år 1994-1997. Två tabeller i rapporten visar dels Edinburgh-anslagen och hur strukturfonderna genomförts totalt år 1994-1997, dels det rapporterade genomförandet av strukturåtgärder år 1997. Rapporten sänds direkt till parlamentsledamoten samt parlamentets sekretariat. Tabellerna ger detaljerad information om hur strukturfonderna genomförts, per mål, per gemenskapsinitiativ, samt per medlemsstat.

Den nuvarande programperioden närmar sig sitt slut och den mest tillförlitliga informationen om vad som återstår får man genom att jämföra de sammanlagda Edinburgh-anslagen med genomförandet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1438/98

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(11 maj 1998)

Ämne: Euro 1999

Rådets förordning (EG) 1103/97(1) om vissa bestämmelser som har samband med införandet av euron, liksom förslaget till förordning om införandet av euron som skall godkännas omedelbart efter den 2 maj, verkar båda grunda sig på önskemål om att bankerna varken skall ta ut avgifter för omräkning av inbetalningar eller för omräkning av kontomedel under övergångsperiodens slut.

Har kommissionen vidtagit kontrollåtgärder för att undvika detta?

(1) EGT L 162, 19.6.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1038/98

från Nel van Dijk (V) till kommissionen

(6 april 1998)

Ämne: Ekonomiskt spionage och statsstöd

Kan kommissionen bekräfta att avdelning V i EG-fördraget (gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning, i synnerhet artiklarna 92-94 om statligt stöd) äger tillämpning när myndigheter lämnar förtrolig information till företag om konkurrerande företag eller myndigheter som insamlats av nationella underrättelsetjänster eller säkerhetstjänster?

Känner kommissionen till om det förekommit statsstöd eller snedvriden konkurrens till följd av ekonomiskt spionage som berört nationella underrättelsetjänster eller säkerhetstjänster? Har kommissionen någonsin mottagit klagomål som avser dessa?

Anser kommissionen att STOA:s arbetsdokument med titeln "An appraisal of technologies of political control" (bedömning av tekniker för politisk kontroll)(1) och då i synnerhet de delar som berör Echelon, ett nätverket som är avsett för avlyssningsverksamhet, och i andra medier redovisade faktum (2) ger den anledning att genomföra en undersökning av eventuella otillåtna former av statsstöd och snedvriden konkurrens?

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta gentemot medlemsstaterna?

Svar från Karel Van Miert På kommissionens vägnar

(15 maj 1998)

Statligt stöd kan föreligga i samtliga fall där en medlemsstat tillhandahåller varor eller tjänster till företag och detta sker selektivt, till ett lägre pris än den äkta kostnaden för att tillhandahålla tjänsten ifråga. När information lämnas på det sätt som hänvisas till i frågan kan detta falla inom denna kategori.

Kommissionen har inte fått någon information om några sådana fall av statligt stöd, vare sig genom klagomål eller, vilket är mindre förvånansvärt, genom anmälan från medlemsstaterna.

Om kommissionen får information om påstått stöd av detta slag kommer den att undersöka denna information utan dröjsmål.

(1) Steve Wright, "An appraisal of technologies of political control - interim study", arbetsdokument, Luxemburg, Europaparlamentet, STOA, 6 januari 1998.

(2) I synnerhet i "De Groene Amsterdammer", 18 och 25 februari 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1167/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Allmänflyg

Allmänflyget utgör den överlägset största sektorn inom europeisk luftfart, med flera flygplan, flera passagerare och flera verksamhetsorter än något annan sektor.

Hur vällämpat är allmänflyget för kommissionens strategi för flygtrafik och vad gör kommissionen för att säkerställa att allmänflyget ges samma konkurrensmöjligheter som kommersiell flygtrafik?
SKRIFTLIG FRÅGA E-0948/98

från Robin Teverson (ELDR) till kommissionen

(30 mars 1998)

Ämne: Vidareexport av levande djur inom EU samt förhållanden i slakterier

Känner kommissionen till påståenden om att får från Förenade kungariket exporteras till andra medlemsstater för att sedan åter exporteras till Spanien där de slaktas under förhållanden som inte uppfyller kraven i EU-lagstiftningen? Kan kommissionen bekräfta att slakterierna i Spanien uppfyller de krav som fastställts i EU:s lagstiftning? Vilka kontroller genomförs av myndigheterna för att säkerställa att denna lagstiftning följs?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 maj 1998)

Kommissionen känner för närvarande inte till problemen i samband med att brittiska får som har sänts till en medlemsstat istället omdestineras till Spanien. En sådan omdestination behöver inte nödvändigtvis innebära en överträdelse av gemenskapens bestämmelser, beroende på den kategori av får saken gäller, hur lång tid de stannar i den första medlemsstaten samt det intyg som åtföljer djuren när de sänds från den medlemsstaten.

Kommissionen har under den senaste tiden inte tagit emot något klagomål om att villkoren i de spanska slakthusen inte uppfyller djurskyddskraven i gemenskapslagstiftningen. Det främsta ansvaret för att denna lagstiftning följs ligger hos medlemsstaten. Kommissionen kommer att uppmana de spanska myndigheterna att ange vilka kontroller som för närvarande genomförs för att se till att denna lagstiftning följs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0609/98

från Riitta Myller (PSE) till kommissionen

(9 mars 1998)

Ämne: Jämförande utredning om unionens transportkostnader

Ett av de huvudsakliga målen för den europeiska integrationen är en ökning av Europeiska unionens konkurrenskraft på den globala marknaden, särskilt i förhållande till USA och Japan. Vid sidan av produktions- och materialkostnader inverkar även transportkostnaderna på konkurrenskraften. Till transporterna anknyter även en miljöaspekt, som i enlighet med principen om hållbar utveckling bör beaktas vid all verksamhet.

Jag vill fråga vederbörande ledamot av kommissionen om kommissionen har utrett transportkostnadernas relativa andel av EU:s utrikeshandel och hur stor denna andel är jämfört med USA:s och Japans kostnadsstruktur och om kommissionen utgående från en eventuell utredning ämnar främja en ökning av andelen sjötransporter i EU?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(30 april 1998)

Kommissionen anser naturligtvis att den europeiska industrins konkurrenskraft är en grundläggande förutsättning för Europas framtida framgångar inom handeln. Transportkostnaderna, både för speditörer och samhället som helhet, är en grundläggande faktor för konkurrenskraften och kommissionen avser därför att i slutet av 1998 offentliggöra ett meddelande angående benchmarking inom transportområdet. Det har dock inte genomförts någon jämförande kostnadsundersökning.

Kommissionens politik när det gäller att främja sjötransporter inom Europa som ett led i strategin för en hållbar mobilitet skisseras i meddelandet om utvecklingen av närsjöfarten i Europa: möjligheter och utmaningar(1), i vilket det fastställs ett antal praktiska åtgärder som skall vidtas på olika nivåer, framför allt av sjöfartsindustrin, för att främja närsjöfarten.

Åtgärder för att främja närsjöfarten ingår som ett led i gemenskapens verksamhet på andra områden, till exempel de transeuropeiska näten, PACT-programmet för kombinerade transporter och Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling, som bidrar till utvecklingen av sjötransporter.

En annan viktig faktor för att förbättra sjötransporten inom gemenskapen är hamnarnas effektivitet. I grönboken om hamnar och sjötransportens infrastruktur(2) anger kommissionen att en förbättrad effektivitet i hamnarna är ett centralt mål i gemenskapens hamnpolitik. Det genomförs för närvarande samråd angående detta dokument.

(1) KOM(95) 317 slutlig.

(2) KOM(97) slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 402 , 22/12/1998 s. 0052



SKRIFTLIG FRÅGA P-0982/98 från Luis Campoy Zueco (PPE) till kommissionen (23 mars 1998) Ämne: Statligt stöd Vilka statliga stöd ämnar kommissionen tillåta för små, medelstora och stora företag som i framtiden, från och med år 2000, inte omfattas av mål 1, 2 eller 5b? Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (16 april 1998) För att bedöma hur de statliga regionalstöden överensstämmer med den gemensamma marknaden, begränsar kommissionen de regioner som medger undantag från artikel 92.3.a i EU-fördraget och de regioner där detta stöd medger undantag från artikel 92.3.c i EU-fördraget. Utanför dessa regioner skulle statligt regionalstöd inte medges. Däremot kan övergripande stöd (till små och medelstora företag (SMF) för miljöskydd, forskning, sysselsättning) tillåtas i den mån de faller inom respektive ramar, oberoende av den region där det mottagande företaget ligger. Vad gäller statligt stöd till storföretag, som ligger inom de zoner som från och med år 2000 inte täcks av mål 1 eller 2, skulle sådant på vissa villkor kunna medges. Detta om de är berättigade som undantag från artikel 92.3.a i EU-fördraget eller som undantag från artikel 92.3.c i EU-fördraget
SKRIFTLIG FRÅGA E-1169/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Allmänflyg

På den inre marknaden medför en egen flygplats som sörjer för businessflyg betydande ekonomiska fördelar för ett befolkningscentrum.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att uppmuntra och underlätta uppkomsten av nya hjälpflygplatser, framför allt i Förenade kungariket, där det finns 143 officiella flygplatser, jämfört med Frankrike, som har fyra gånger så många flygplatser.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(18 juni 1998)

Kommissionen inser vilken ekonomisk potential som skapas genom flygplatser för allmänflyg, t.ex. tillgänglighet, sysselsättning och grundutbildning för framtida piloter. Åtgärder för att främja utvecklingen av sådana flygplatser är dock en fråga för nationella och lokala myndigheter som har störst möjlighet att bedöma behovet och följdverkningarna av sådana åtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1077/98

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(7 april 1998)

Ämne: Transport av cyklar på tåg

Europeiska cyklistförbundet (ECF) har nyligen bett Europeiska kommissionen genomföra en undersökning om möjligheterna att införa ett lönsamt system för transport av cyklar på tåg i Europa.

ECF arbetar för att man skall utrusta långdistanståg med utrymme för cykelförvaring. Vissa intercitytåg i Tyskland har redan nappat på idén.

ECF påpekar att det är lätt för bilister att transportera cyklar på bilens takställning. Mera ekologiskt medvetna långdistansresenärer som vill utnyttja tågtransporter i stället för landsvägstransport kan emellertid stöta på många problem när de försöker ta med sin cykel på tåget.

ECF anser att kommissionens undersökning bör omfatta marknadspotential, tekniska åtgärder och konsekvenser för turism och regionernas ekonomi.

Kommer kommissionen att gå med på ECF:s förslag och genomföra en sådan undersökning? Om svaret är ja, när förväntar man sig ha genomfört undersökningen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(18 juni 1998)

Två frågor som belystes i det europeiska cyklistförbundets (ECF) utredning om transport av cyklar på internationella tåg är marknadspotential och effekter på turism och regionala ekonomier. Kommissionen bidrar till en analys av dessa frågor genom sitt stöd till planeringen av projektet EuroVelo för internationella cykelvägar, lett av ECF, där man kommer att behöva en utredning om marknadspotentialen för långdistanscykelvägar och deras effekt på turism och regionala ekonomier. Planeringen av EuroVeloprojektet förväntas vara klar i slutet av 1998.

Kommissionen leder för närvarande även ett europeiskt samarbetsprojekt om tåg tillgängliga för funktionshindrade passagerare (COST 335) med syftet att utveckla europeiska normer för konstruktion och drift av tåg och stationer samt informationstjänster. Projektet är inriktat på behoven hos människor med funktionsnedsättning och inte cyklisternas behov, men det är troligt att några av de inslag i tågens konstruktion som undersöks även kommer att gagna personer medförande cyklar. Detta projekt väntas avslutas i slutet av 1999.

Kommissionen anser dock inte att en lönsamhetsstudie av system för att transportera cyklar på långdistanståg bör genomföras inom den närmaste framtiden, eftersom detta primärt är en fråga för järnvägsbolag och kommissionens begränsade medel först och främst behövs för projekt med högre prioritet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1377/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Stöd till flygtransporter till små och avlägset belägna byar i Grekland

Flygservicen till små och avlägset belägna öar i Grekland är för dessa öar ofta det enda kommunikationsmedel som finns och den enda servicen till de fåtaliga invånarna. Dessa tjänster kännetecknas av höga kostnader på grund av det minskande antalet passagerare och de riskerar att läggas ner på grund av Olympic Airways problem.

Mot bakgrund av det behov som finns av fortsatt flygtrafik till dessa små öar tillfrågas kommissionen: Är det möjligt att ge stöd i form av gemenskapsmedel för att göra det möjligt att fortsätta med flygtrafik till små och avlägset belägna öar i Grekland? Genom vilka program skulle detta kunna göras?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 juni 1998)

I gemenskapens stödprogram (1994-1999) för Grekland anslås inget stöd till driftskostnader för lufttransporter inom Grekland (inklusive inrikesflyg till öarna). Med hänsyn till den typ av problem som parlamentsledamoten fört fram hjälper gemenskapen dock för närvarande till med att finansiera konstruktion och förbättring av infrastrukturer för flygplatser och hamnar i många delar av Grekland, inklusive öarna.

Driftstöd som de grekiska myndigheterna beviljat flygbolag anses vara oförenliga med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 92 i EG-fördraget. Det finns dock två undantag till denna princip, nämligen:

- Stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter utan diskriminering med avseende på tjänsternas ursprung kan undantas på grundval av artikel 92.3 a i EG-fördraget.

- Ekonomisk ersättning för upprätthållande av flyglinjer för vilka man har infört allmän trafikplikt enligt artikel 4 i förordning (EEG) 2408/92(1) om EG-lufttrafiksföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen.

Hittills har Grekland inte begärt något undantag enligt artikel 92.3 a eller tillämpat artikel 4 i förordning (EEG) 2408/92.

(1) EGT L 240, 24.8.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1211/98

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(24 april 1998)

Ämne: Konkurrenskraft

I parlamentets betänkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till rådet om genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463 - C-0622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tjänster om en europeisk kvalitetsfrämjande politik för att stärka den europeiska konkurrenskraften (SEK(96)2000) slås fast att priserna för tjänster på nyckelområden är högre i Europa än i USA och Japan och att det, trots framstegen efter införandet av den gemensamma marknaden, fortfarande finns sektorer som till exempel offentlig upphandling där det existerar begränsningar för marknadstillträde.

Vad tänker kommissionen göra för att övervinna dessa begränsningar för marknadstillträde?