ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3544/00

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(9 november 2000)

Ämne: De olympiska spelen

Kommissionen har i sina svar på mina tidigare frågor om möjligheterna att med gemenskapsmedel finansiera projekt och verksamhet som hänför sig till de olympiska spelen i Aten 2004, vilket kanske skulle ske på bekostnad av finansiering för främjande av regional utveckling och miljö, låtit förstå att den för det första inte erhållit några sådana ansökningar från den grekiska regeringen, och för det andra att ansökningar av det slaget inte ses med blida ögon. Sedan flera veckor tillbaka förekommer det dock regelbundet i grekisk press uppgifter om att ansenliga gemenskapsbelopp kommer att användas för att täcka kostnaderna i budgeten för de olympiska spelen.

Kan kommissionen meddela mig om den nu har för avsikt att finansiera konkreta projekt och konkret verksamhet i anslutning till de olympiska spelen, och om hur stora belopp det i så fall rör sig. Vilken motivering ligger till grund för detta? Och på bekostnad av vilka medel som ursprungligen avsetts för andra ändamål kommer detta att ske?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

Arrangerandet av de Olympiska spelen 2004 är för Grekland både en chans och en utmaning. Strukturfonderna utnyttjades inte direkt under den föregående programperioden 19941999, men ger redan ett betydande stöd till OS-förberedelserna. Samfinansiering förekommer av stora projekt som flygplatsen i Spata, ringleden och Atens tunnelbana liksom även trafiklederna mellan de större städerna och den grekiska huvudstaden. Dessa projekt kommer att spela en stor roll och bidra till att göra OS till en framgång.

I samband med genomförandet av gemenskapsstödramen för strukturfondernas nuvarande programperiod 20002006 är det sannolikt så att vissa av de infrastrukturella projekt som samfinansieras bara kommer att vara till indirekt nytta för OS-arbetet och under OS. Det viktigaste urvalskriteriet är dock de positiva effekterna på medlemsstatens långsiktiga socioekonomiska utveckling, varför rent sportinriktade infrastrukturella projekt inte kommer att samfinansieras inom denna gemenskapsstödram.

Urvalet av gemenskapsstödramens projekt görs av de olika operativa programmens förvaltningsmyndigheter och skall sedan godkännas av kommissionen, efter förhandlingar med medlemsstaten i fråga. För närvarande är det därför omöjligt för kommissionen att uppskatta kostnaderna för de projekt som indirekt kommer att främja OS-arrangemanget.

Att de operativa programmens planerade anslag på olika områden som miljö, kultur och landsbygdsutveckling hamnar rätt är det respektive programs övervakningskommitté som ansvarar för. Inom ramen för sina befogenheter kommer kommissionen dock noggrant att följa hur programmen genomförs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3416/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(7 november 2000)

Ämne: Återbetalningar av arvoden i samband med Cresson-fallet

Krav har ställts på att f.d. kommissionär Cressons personlige vän R. Berthelot skall återbetala en del av arvodet på sammanlagt 1,2 miljoner kronor som han kvitterat ut i samband med att han utnämndes till expert på aids.

Har några återbetalningar av arvodet skett än?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(8 januari 2001)

Kommissionen fullföljer sitt krav på återbetalning av summor som kommissionen har krav på beroende på att R. Berthelot inte på ett tillfredsställande sätt fullföljde sitt kontrakt som vetenskaplig rådgivare.

Kommissionens krav har bestridits och frågan kommer därför att avgöras inför behörig domstol. Efter det att återkravsprocessen inleddes har ingen reaktion följt på den inledande uppmaningen att betala utestående belopp. Ett formellt beslut om betalningskrav är därför under antagande.

Inga summor har återvunnits hittills.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3884/00

från Helle Thorning-Schmidt (PSE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Förbud mot att bära slöja på arbetsplatsen

Anser kommissionen att det skulle överensstämma med direktivet om allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet om en arbetsgivare förbjuder anställda att bära huvudbonad av religiösa skäl och detta förbud inte grundas på förhållanden som rör säkerheten?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(2 februari 2001)

Rådet antog den 27 november 2000 direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling(1). Direktivet är avsett att träda i kraft den 2 december 2003.

Enligt artikel 2 i direktivet är alla former av direkt eller indirekt diskriminering på grund av religion förbjuden. Att bära en islamisk slöja (Hijab) anses vara ett särskilt uttryck för att man hör till en viss religion. I princip kan en arbetsgivare som förbjuder en kvinnlig anställd från att bära en islamisk slöja anses göra sig skyldig till diskriminering på grund av religion, vilket strider mot direktiv 2000/78/EG.

Inom vissa yrken kan det emellertid hända att såväl manliga som kvinnliga anställda måste ha en viss klädsel, till exempel en uniform, för att utföra sitt arbete (till exempel vid sjukhus)av skäl som har att göra med skydd av hälsan och säkerheten. I ett sådant fall skulle ett förbud mot att bära slöja på arbetsplatsen inte anses vara ett fall av diskriminering på grund av religion och därmed inte omfattas av direktivet.

När direktivet har trätt i kraft måste de sakkunniga i medlemsstaterna bedöma fakta och förhållanden och avgöra frågan.

(1) EGT L 303, 2.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3839/00

från Brian Crowley (UEN) till rådet

(7 december 2000)

Ämne: Den förvärrade situationen i Sierra Leone

Trots fredsavtalet i Sierra Leone förekommer det rapporter om fortsatt mördande, stympande, våldtäkter, kidnappningar och barnmisshandel.

1. Kan rådet ange vilka åtgärder som vidtas på EU-nivå för att se till att bestämmelserna i fredsavtalet genomförs?

2. Kommer rådet att använda alla medel som står till buds för att utöva påtryckningar på den beväpnade oppositionella revolutionära fronten och dess ledarskap för att stoppa alla kränkningar av de civilas mänskliga rättigheter och för att finna en rättvis lösning på de nuvarande problemen?

3. Kommer rådet att avge ett yttrande där det fördömer våldtäkter och sexuellt våld mot flickor och kvinnor som begåtts endera av rebellstyrkorna eller av polisstyrkorna?

4. Kommer rådet att ta upp frågan om straffrihet för de som kränkt de mänskliga rättigheterna som en prioriterad fråga?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3839/00 och P-4143/00

(12 mars 2001)

Rådet, som med största uppmärksamhet följer utvecklingen i Sierra Leone, godkände vid mötet den 18 september 2000 inslagen i Europeiska unionens strategi i förhållande till detta land. I detta strategidokument fastställs EU:s allmänna hållning när det gäller situationen i landet, inbegripet de frågor som de ärade parlamentsledamöterna ställer och de farhågor som de ger uttryck för.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3966/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(20 december 2000)

Ämne: Kommissionens nekande att förnya frilanstolkars kontrakt

Kommissionens rekryteringstjänst har utan någon som helst förvarning nekat att förnya kontrakten för frilanstolkar över 65 år som önskar fortsätta arbeta. Skattemässigt omfattas frilanstolkarna visserligen av rådets förordning (EG) 268/2000(1) men de har fortfarande inte rätt till pension eller betald semester och täcks inte av sjukförsäkringssystemet. Följaktligen är det orättvist att behandla dem på samma sätt som fast anställda tolkar som måste upphöra att arbeta vid 65 års ålder.

1. Varför nekar kommissionen, utan någon förvarning, att förnya kontrakten för frilanstolkar över 65 år?

2. På vilken rättslig grund har kommissionen fattat detta beslut?

3. Anser kommissionen att behovet av tolkar för alla språk är täckt både kvalitativt och kvantitativt sett?

4. Överväger kommissionen att vidta åtgärder för att minimera de sociala problem som uppstår för människor som bidragit till att Europeiska unionens institutioner kunnat fungera smidigt?

(1) EGT L 29, 4.2.2000, s. 13.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(27 februari 2001)

1. I enlighet med artikel 74 i anställningsvillkoren för övriga anställda är kommissionen förhindrad att anställa konferenstolkar över som är 65 år. Enligt artikeln upphör den extraanställdes anställning automatiskt vid utgången av den månad då den anställde fyller 65 år. Alla av kommissionen anställda konferenstolkar har blivit informerade om att de numera lyder under dessa villkor.

2. Den rättsliga grunden för beslutet utgörs av rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 628/2000 av den 20 mars 2000 om att ändra förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskapernaoch anställningsvillkor för övriga anställda i gemenskaperna.(1) Förordningen föreskriver att de konferenstolkar som kommissionen anställer, till skillnad från de tolkar som anställs av Europaparlamentet, bör anställas som extraanställda.

3. Kommissionen anser att behovet av tolkar inte äventyras genom ändringen av det system som tillämpas på frilanstolkar.

4. Ja. Kommissionen påminner om att det i enlighet med de konventioner som slöts med yrkesgruppen för mer än 30 år sedan utbetalas ett bidrag till pensions- och livförsäkring på cirka 100 euro per arbetsdag till den försäkringskassa som tolken valt. Kommissionen bidrar likaså med 4 euro om dagen till en sjuk- och invaliditetsförsäkring som täcker tolken för varje avslutad arbetsdag vid gemenskapernas institutioner.

(1) EGT L 76, 25.3.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3881/00

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: BSE i Tyskland

Den 24 november 2000 blev det känt (enligt Frankfurter Rundschau i Tyskland av den 25 november 2000) att ett nötkreatur som fötts i Sachsen-Anhalt redan

sju veckor tidigare insjuknat i BSE på de portugisiska öarna Azorerna. Enligt uppgifter från jordbruksministeriet i Portugal hade djuret som fötts i september 1995 transporterats 1998 till ön São Miguel. Djuret slaktades den 2 oktober 2000. Enligt den europeiska förordningen om anmälningsplikt för BSE borde fallet genast ha anmälts till de europeiska och tyska myndigheterna.

1. När fick kommissionen information om BSE-fallet och av vem?

2. Ingår det sjuka djuret som härstammar från Tyskland både i den portugisiska och i den tyska BSE-statistiken?

3. När informerade den portugisiska regeringen de tyska myndigheterna om fallet?

4. Till följd av BSE-fallet dödades 2 800 nötkreatur på Azorerna. Har man lämnat in krav på skadestånd till Tyskland eller det jordbruksorgan som det BSE-infekterade nötkreaturet härstammade ifrån?

5. Enligt den europeiska anmälningsplikten om BSE borde myndigheterna ha informerat de nationella jordbrukarna. I hur stor utsträckning har myndigheterna gjort det i Tyskland?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(1 februari 2001)

Bestämmelserna om anmälan av fall av bovin spongiform encefalopati (BSE) i gemenskapen har fastställts i rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen(1), senast ändrat genom kommissionens beslut 2000/556/EG av den 27 september 2000(2). Enligt dessa bestämmelser skall varje medlemsstat senast den första arbetsdagen i varje vecka direkt till kommissionen anmäla alla fall av BSE som fastställts på dess territorium. Anmälan görs via ett datoriserat system och sänds samtidigt till veterinärmyndigheterna i alla medlemsstater.

Det fall av BSE som nyligen upptäcktes på Azorerna fastställdes hos ett djur som hade exporterats från Tyskland i oktober 1998. De portugisiska myndigheterna anmälde fallet till kommissionen per fax den 23 november 2000, dagen efter det att diagnosen hade fastställts av det nationella referenslaboratoriet. Den datoriserade rapporten mottogs den 24 november 2000.

Fallet infördes i den portugisiska statistiken över BSE som ett importerat fall. Eftersom man inte känner till den exakta inkubationstiden för BSE uppger man vanligtvis inte BSE-fall som importerats från ett annat land i det exporterande landets statistisk över BSE. Man har emellertid tagit hänsyn till dessa uppgifter i den utvärdering av geografiska BSE-risker som gjorts av Vetenskapliga styrkommittén som ger kommissionen råd i frågor som rör BSE.

Parlamentsledamoten måste vända sig till de nationella myndigheterna för att få den information som begärs i punkterna 4 och 5 i den skriftliga frågan.

(1) EGT L 378, 31.12.1982.

(2) EGT L 235, 19.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3539/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Eurokrisen: se över datumet för när de nationella valutorna skall ersättas och minska Europeiska centralbankens personal

Med beaktande av:

- Europeiska centralbankens (ECB) oberoende förutsätter att dess ledare är ansvariga för de resultat som uppnåtts beträffande försvaret av eurons köpkraft.

- Euron har minskat mycket i värde i förhållande till såväl dollarn som till andra ledande valutor.

- Övergångsfasen från den virtuella till den verkliga euron är mycket känslig.

- Inledningen av den sista fasen kan allvarligt äventyras av den förtroendekris som drabbat allmänheten.

- Marknaderna måste få en tydlig signal för att utlösa en konkret vändning av trenden. Kan rådet mot bakgrund av ovanstående besvara följande frågor:

1. Anser inte rådet det vara lämpligt att uppmana ECB:s råd, direktion och allmänna råd att förse Europaparlamentet med en detaljerad rapport om eurons situation, och anser inte rådet det vara särskilt lämpligt att se över datumet för när de nationella valutorna skall ersättas av euron?

2. Anser inte rådet det vara nödvändigt att minska ECB:s personalstyrka från 770 till 300 personer, vilket skulle vara tillräckligt för den verksamhet som skall utföras?

3. Anser inte rådet att befolkningen i Euroområdet, som är offer för inkompetent politik, skulle skunna visa sitt missnöje i folkomröstningar?

Svar

(24 april 2001)

1. I art. 113.3 (f.d. art. 109b) i fördraget föreskrivs att Europeiska centralbanken (ECB) årligen skall överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt Europeiska rådet om sin monetära politik under både det föregående och det innevarande året.

I enlighet med fördraget har sedan den tredje etappen av EMU inleddes den 1 januari 1999 de deltagande medlemsstaternas nationella valutor ersatts med euron enligt de oåterkalleligen fastställda växelkurser som anges i rådets förordning (EG) nr 2866/98 av den 31 december 1998.

2. Rådet har inget inflytande på antalet anställda vid ECB.

3. I enlighet med fördraget har Europeiska centralbankssystemet (ECBS), som består av ECB och de nationella centralbankerna och vars främsta syfte är att upprätthålla prisstabiliteten, ensam behörighet att i fullt oberoende fastställa och verkställa gemenskapens monetära politik.

Fördraget ålägger alltså ECB och de nationella centralbankerna att inte ta emot instruktioner för utförandet av denna ECBS:s huvuduppgift, vare sig från gemenskapens institutioner eller från medlemsstaterna, även om de framförs vid en eventuell nationell folkomröstning om denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3494/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Arrestering och hot mot syrianska präster i Turkiet

Den syrianske prästen Yusuf Akbulut, Diyarbakir, uttalade den 3 oktober 2000 i tidningen Hurriyet bland annat att han ansåg det riktigt att en kommission under representanthuset i USA hade erkänt folkmordet på armenierna 1915 och senare. I Hurriyet dagen efter kunde man läsa under rubriken Förrädaren inom oss att prästen Akbulut snabbt arresterats av polisen och släppts efter förhör. Därutöver kunde man läsa att statens säkerhetsdomstol beslutat anhålla Akbulut, vilken greps och förhördes under två dygn. Enligt Hurriyet väntar prästen nu ett åtal för statsfientlig verksamhet och förräderi.

Ett nödrop har också utgått från de två syriansk-ortodoxa biskoparna Yusuf Cetin och Samuel Aktas att den turkiska staten försöker tvinga dem att underteckna ett dokument som innehåller förnekande av att assyrier-syrianer mördats under 1915 och senare.

Att hota och trakassera dessa präster är ett åsidosättande av minoritetsrättigheter. Turkiet är kandidatland för EU-medlemskap.

Följer rådet frågan om minoriteters rättigheter i Turkiet och har medlemsstaterna i EU reagerat på ovannämnda händelser i Turkiet?

Svar

(26 februari 2001)

Rådet följer frågan om minoriteters rättigheter i Turkiet. Minoriteters rättigheter hör till prioriteringarna och målen i det Partnerskap för anslutning 2000 som kommissionen föreslagit och som rådet nu diskuterar. Rådet vill påminna om att respekt för och skydd av minoriteter tillhör de Köpenhamnskriterier som måste vara uppfyllda före en anslutning till EU.

Rådet har inte reagerat på den händelse som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, och medlemsstaterna har inte informerat rådet om eventuella reaktioner från deras sida.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4085/00

från Gary Titley (PSE) till kommissionen

(10 januari 2001)

Ämne: Informationskampanjen inför utvidgningen

När kommissionen framlade sin årsrapport om kandidatländerna tillkännagav Prodi och Verheugen att det skulle lanseras en brett upplagd informationskampanj både inom EU och i kandidatländerna. Hur kommer anslagen att fördelas? Kommer icke-statliga organisationer att kunna framlägga förslag till projekt avsedda att få bidrag inom ramen för denna kampanj? Om så är fallet: hur då?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 februari 2001)

Informationsstrategin när det gäller utvidgningen är nu under genomförande. Under år 2001 kommer cirka 9,5 miljoner euro att fördelas på delegationerna i kandidatländerna och 5,8 miljoner euro på kommissionens representationer i medlemsstaterna. Dessa belopp motsvarar cirka 80 % av finansieringen och denna proportion kommer att bibehållas under hela perioden 20012006. Anslagen

görs av kommissionen på grundval av godkända arbetsprogram framlagda av delegationerna och representationerna. Arbetsprogrammen bör täcka alla de målgrupper som konstaterats vara viktiga i samband med strategin, och till dessa hör naturligtvis icke-statliga organisationer som företräder det civila samhället.

Arbetsprogrammen för delegationerna har godkänts, även för deltagande icke-statliga organisationer, men icke-statliga organisationer i gemenskapen har fortfarande tid att lägga fram projekt för representationerna i medlemsstaterna genom att ta kontakt med berörd informationstjänsteman. Projekten kommer dock endast att finansieras om de bidrar till allmänhetens kännedom om utvidgningen, dess utmaningar och dess möjligheter, så att man undviker politiskt missbruk grundat på fruktan och falska föreställningar om dess sociala och ekonomiska följder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3380/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(3 november 2000)

Ämne: Stöd för att avhjälpa skogsbränder

Sommaren 2000 härjade en skogsbrand på Las Palmas (Kanarieöarna, Spanien) och skövlade mer än tretusen hektar tallskog och dessutom bondgårdar, jordbruksanläggningar och infrastruktur. Skadorna beräknas till tio miljoner euro, vilket är en hög summa i förhållande till den totala jordbruksproduktionen på ön, som ligger i ett av unionens yttersta randområden.

Vilka möjligheter finns det att använda gemenskapsbudgeten och i form av subventioner, ersättning eller särskilda lån hjälpa de lokala institutionerna att klara denna katastrof?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 december 2000)

Kommissionen är mycket bekymrad över skogsbränderna i gemenskapen under föregående sommar, bland annat den som härjade på Kanarieöarna. Den 17 juli 2000 godkände kommissionen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2158/92 av den 23 juli 1992 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder(1) ett program på 3,35 miljoner euro, med 50 % medfinansiering från gemenskapen, för skydd mot skogsbränder i Spanien under år 2000. I detta program ingick som en betydelsefull del informationsåtgärder och åtgärder för att klarlägga orsakerna till skogsbränderna. Dock omfattar denna förordning varken återuppbyggnad av jordbruksföretag och andra anläggningar och infrastrukturer inom jordbruksområdet eller återställning av naturmiljöer.

Det sistnämnda området tas dock upp i Europeiska utvecklings- och garantifondens (EUGFJ) program för landsbygdsutveckling, som omfattar såväl återställning av skogsbrukets produktionspotential efter skador genom skogsbränder som preventiva åtgärder på grundval av artikel 30.1 sjätte strecksatsen i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(2).

I det förslag till operativt program för integration av ERUF, EUGFJ-utveckling och ESF på Kanarieöarna 20002006 som kommissionen för närvarande går igenom ingår i insatsområde 3 om miljön åtgärder för skydd och återväxt av naturlig miljö, återställning av mark och naturområden, skogsbruk samt miljöåtgärder i samband med bevarande av landsbygden och jordbruksekonomin. När programmet har antagits och åtgärderna har utvecklats i programkomplementet skulle det gå att genomföra åtgärder inom detta program för att avhjälpa skadorna.

(1) EGT L 217, 31.7.1992.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3680/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Europeisk mjölkproduktion

Efter att sex månader har gått av det nuvarande regleringsåret för mjölkprodukter 20002001, skulle kommissionen kunna ge informationen om de uppgifter som de olika medlemsstaterna överlämnat och även presentera prognoser fram till regleringsårets slut?

Skulle kommissionen kunna ange den förutsedda nivån på överskottet för varje medlemsstat, med hänsyn tagen till de nya kvoter som några av dem erhållit i den del som motsvarar det nuvarande regleringsåret?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 januari 2001)

Som parlamentsledamoten känner till skall medlemsstaterna lämna de officiella uppgifterna om kvoterna till kommissionen före den 1 september varje år efter referensperiodens slut (aprilmars) på det formulär som finns som bilaga till kommissionens förordning (EEG) nr 536/93 av den 9 mars 1993 om tillämpningsföreskrifter för tilläggsavgiften för mjölk och mjölkprodukter(1), i enlighet med artikel 8. Uppgifterna för referensperioden 2000/2001 kommer alltså inte att vara kända förrän efter detta datum. Tilläggsavgiften betalas på grundval av uppgifterna i frågeformuläret.

I praktiken meddelar dock medlemsstaterna kommissionen de beräknade leveranserna till industrin. För närvarande har kommissionen uppskattningar för perioden apriloktober 2000, utom för Grekland, Italien och Portugal, vars period tar slut i augusti 2000, och Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Finland och Sverige, vars period tar slut i september 2000. Enligt uppskattningarna har vissa länder överskridit prognoserna för perioden. Det gäller Danmark, Österrike, Portugal, Finland och Sverige.

Man måste ta hänsyn till att överföringar enligt artiklarna 4 och 6 i rådets förordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(2), som bland annat får ske mellan leveranskvoter och direktförsäljning samt kan vara tillfälliga överföringar mellan producenter, kan leda till en ökning eller en minskning av överskottet, från fall till fall.

Det följer av resonemanget ovan att de tillgängliga uppgifterna inte ger någon fullständig bild av överskottsnivåerna, eftersom uppskattningarna för månaderna oktober 2000 till mars 2001, alltså en stor del av referensperioden, saknas, vilket innebär att den utveckling som hittills har gällt för de olika medlemsstaterna kan komma att ändras betydligt.

(1) EGT L 57, 10.3.1993.

(2) EGT L 405, 31.12.1992.