SKRIFTLIG FRÅGA E-2960/01

från Samuli Pohjamo (ELDR) och Mikko Pesälä (ELDR) till kommissionen

(25 oktober 2001)

Ämne: Förbättring av ställningen för personer med funktionshinder

I artikel 1 i rådets direktiv 2000/78/EG(1) av den 27 november 2000 uppges följande: Syftet med detta direktiv är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (). I artikel 5 (Rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder) i samma direktiv fastställs vidare: För att garantera principen om likabehandling för personer med funktionshinder skall rimliga anpassningsåtgärder vidtas. Detta innebär att arbetsgivaren skall vidta de åtgärder som behövs i det konkreta fallet för att göra det möjligt för en person med funktionshinder att få tillträde till, delta i eller göra karriär i arbetslivet, eller att genomgå utbildning, såvida sådana åtgärder inte medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren (). Det är ytterst viktigt att direktivet genomförs, eftersom personer med funktionshinder fortfarande bemöts av negativa attityder, både i arbetslivet och ute i samhället i allmänhet. Rådet tog i sin resolution av den 17 juni 1999(2) ställning till frågan, och uppmanade då medlemsstaterna att lägga särskilt stor vikt vid att främja sysselsättningsmöjligheterna för personer med funktionshinder.

1. Hur garanterar man att ovannämnda direktiv genomförs? Vi är i detta sammanhang särskilt intresserade av bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder samt av de rimliga anpassningsåtgärder som omnämns i artikel 5.

2. Vad exakt avser man i artikel 5 med såvida sådana åtgärder inte medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren? Om arbetsgivaren ensidigt har rätt att bedöma i vilka fall en åtgärd medför en oproportionerlig börda, hur kan man då förebygga att en person med funktionshinder på grundval av detta diskrimineras, t.ex. när personen anställs?

3. Vilka är de åtgärder som Europeiska unionen, i enlighet med artikel 26 i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, skall vidta för att främja funktionshindrade personers oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet? Hur har detta hittills uppnåtts och skulle det finnas möjligheter till förbättringar?

4. Finns det planer på att inom en nära framtid genomföra projekt som i likhet med det ovannämnda syftar till att särskilt förbättra ställningen för personer med funktionshinder, och vilka är i så fall dessa projekt?

(1) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2) EGT C 186, 2.7.1999, s. 3.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 december 2001)

1. Enligt artikel 18 i rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling skall medlemsstaterna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 2 december 2003. Medlemsstaterna får dock om så behövs ta ytterligare tre år på sig från och med den 2 december 2003 för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv om diskriminering på grund av ålder och funktionshinder för att på så sätt beakta särskilda omständigheter.

Kommissionen har inrättat en arbetsgrupp bestående av tjänstemän som i medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av direktivet. Denna grupp skall huvudsakligen underlätta införlivandet av direktivet i nationell lagstiftning genom att organisera ett diskussionsforum, informationsutbyte och samordning av arbetet.

Införlivandet av direktivet i nationell lagstiftning kommer att medföra omedelbart verkställbara rättigheter som skyddar mot diskriminering på grund av funktionshinder. En av rättigheterna är rätten att väcka talan vid domstol på grund av diskriminering.

För många funktionshindrade kan ett stort hinder för lika möjligheter, lika deltagande eller lika prestation i arbetet vara vissa inslag i arbetssituationen som hindrar dem från att delta på samma villkor.

Det går inte att utarbeta en fullständig förteckning över de typer av anpassningsåtgärder som krävs för att undanröja diskriminering av funktionshindrade i arbetslivet. Varje fall måste behandlas med beaktande av de särskilda omständigheterna i just det fallet. I skäl 20 i direktivet ges en viss vägledning genom fastställandet att lämpliga åtgärder bör vidtas, dvs. effektiva och praktiska åtgärder för att organisera arbetsplatsen med hänsyn till personer med funktionshinder, t.ex. inredning av lokaler eller anpassning av utrustning, arbetstakt, arbetsfördelning, utbildningsmöjligheter eller arbetsledning.

2. I artikel 5 i direktivet fastställs det att om arbetsgivaren kan påvisa att den föreslagna anpassningsåtgärden medför en oproportionerlig börda för arbetsgivarens företagsverksamhet, utgör underlåtelse att vidta anpassningsåtgärder ingen diskriminering. Bevisbördan åligger arbetsgivaren, som skall påvisa att en viss anpassningsåtgärd skulle utgöra en oproportionerlig börda. Funktionshindrade har rätt att ifrågasätta oproportionligheten. I skäl 21 fastställs att i syfte att avgöra huruvida åtgärderna blir alltför betungande, bör man särskilt beakta de ekonomiska och andra kostnader som åtgärderna medför, organisationens eller företagets storlek och ekonomiska resurser och möjligheten att erhålla offentliga medel eller annat stöd. Vad som utgör en oproportionerlig börda är sålunda en sakfråga som avgörs av omständigheterna i varje enskilt fall.

3. Utöver de ovan nämnda åtgärderna för att motarbeta diskriminering genomför gemenskapen många insatser som syftar till att främja funktionshindrades integrering i arbetslivet. Följaktligen stöder Europeiska socialfonden, som är den viktigaste kanalen genom vilken gemenskapen stöder funktionshindrade ekonomiskt, ett stort urval av insatser, bl.a. åtgärder för att ge arbetslivserfarenhet, tillfällig skyddad anställning och andra tidsbegränsade åtgärder som ger dessa människor möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, egenföretagande samt utveckling av kooperativ för människor med psykiska och grava fysiska funktionshinder.

Ett betydande stöd kan nu också ges genom gemenskapsinitiativet Equal, vars mål är att genom transnationellt samarbete främja nya sätt att motarbeta alla former av diskriminering och ojämlikhet på arbetsmarknaden. Bland annat får ett stort antal projekt som är inriktade på funktionshindrades behov stöd från gemenskapens forskningsprogram och andra allmänna program som Sokrates, Leonardo da Vinci, hälsofrämjande åtgärder, Daphne, Phare, Tacis osv.

Många initiativ har också tagits för att förbättra tillgången till infrastrukturer, transportmedel och ny teknik. Dessa initiativ behandlas särskilt i meddelandet För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning av den 12 maj 2000(1).

4. I gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (20012006) (rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000)(2) fastställs en rad åtgärder som skall stödja och komplettera gemenskapens och medlemsstaternas arbete att utarbeta effektiv lagstiftning och politik för bekämpning av diskriminering fram till 2006. Dessa åtgärder inbegriper insatser vars mål är att förbättra handikapporganisationers möjligheter att agera och också de funktionshindrades egna möjligheter att motarbeta den diskriminering de utsätts för.

För att främja en bättre förståelse för funktionshinder och mobilisera alla berörda parter på alla nivåer, har kommissionen föreslagit att 2003 skall utlysas till Europeiska handikappåret(3). Med Europeiska handikappåret strävar man framförallt efter att lägga grunden för en hållbar utveckling genom att man informerar, utbildar och banar väg för ny utveckling på såväl det rättsliga som det politiska området.

(1) KOM(2000) 284 slutlig.

(2) EGT L 303, 2.12.2000.

(3) EGT C 240 E, 28.8.2001.