ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0613/98 från Tommy Waidelich (PSE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Budgetposter för EU-stöd till organisationer verksamma inom det narkotikapolitiska området

Enligt vad undertecknad erfar skall EU-stöd ha utbetalats, såväl under 1996 som 1997, till organisationer, t.ex. European Cities on Drug Policy (ECDP), som verkar för bl.a. legalisering av narkotika, inrättandet av så kallade coffee-shops och legalförskrivning av heroin.

Kan Europeiska kommissionen redovisa vilka budgetposter som tagits i anspråk för utbetalandet av dessa stöd?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (3 april 1998)

Kommissionen vill rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på det svar som gavs på skriftlig fråga nr E-413/98 från Jan Andersson ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 96. )).

En utförlig redogörelse för den verksamhet som ges stöd inom ramen för genomförandet av gemenskapens handlingsprogram för att förebygga narkotikamissbruk (parlamentets och rådets beslut nr 102/97/EG av den 16 december 1996 ((EGT L 19, 22.1.1997. ))) återfinns i genomföranderapporterna avseende budgetpost B3-4302.

Dessa rapporter överlämnas årligen till parlamentet i enlighet med kommissionens åtagande vid förlikningskommitténs möte den 1 oktober 1996. Information om de projekt som beviljats stöd kan också sökas på kommissionens webbsida: (http://europa.eu.int/en/comm/dg05/health/ph/main.htm).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0821/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Gemenskapsinitiativet Leader och turismen

Jag skulle vilja be kommissionen att informera mig om det totala beloppet per medlemsstat för alla åtgärder inom gemenskapsinitiativet Leader under programplaneringsperioden 1994-1999 som särskilt är inriktade på turism.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (23 april 1998)

Utmärkande för gemenskapsinitiativet Leader II är särskilt det decentraliserade genomförandet vilket sker i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med beaktande av varje regional eller lokal myndighets institutionella befogenheter. För de program som kommissionen godkänt inom ramen för detta initiativ för varje medlemsstat eller region beviljas ett totalbelopp som fördelas över fyra insatsområden, nämligen kompetensutveckling, LAG-grupper, andra kollektiva aktörer samt gränsöverskridande samarbete.

I enlighet med meddelandet till medlemsstaterna om gemenskapsinitiativet Leader II ((EGT C 180, 1.7.1994. )) får varje LAG-grupps (partner från den offentliga och privata sektorn som på ett sammanhängande territorium med lokala dimensioner tillsammans utarbetar en strategi för tvärsektoriell utveckling) program för utveckling av landsbygden vara inriktat på flera olika insatsområden, som t.ex. tekniskt bistånd till landsbygdsutveckling, yrkesutbildning och hjälp vid anställning av personal, landsbygdsturism, små företag, hantverksföretag och närservice, lokal exploatering och försäljning av lokala produkter från jordbruk, skogsbruk och fiske samt åtgärder för bevarande och förbättring av miljön och livskvaliteten.

Kommissionen deltog inte i urvalet av de LAG-grupperna (ca. 800 LAG i de 15 medlemsstaterna), och det åligger medlemsstaterna själva att godkänna de program för utveckling av landsbygden som dessa grupper skall genomföra. Det individuella urvalet av projekten skall göras av det regionala beslutsfattande partnerskapet, som därvidlag skall ta hänsyn till gemenskapens politik och de kriterier som gäller för berättigande till stöd från strukturfonderna.

Eftersom landsbygdsturism omfattar en stor mängd aktiviteter är den av olika stor betydelse beroende på vilken medlemsstat och vilken Leadergrupp det rör sig om och är dessutom beroende av möjligheterna att utveckla turistprojekt och den roll som denna typ av aktivitet spelar i de utvecklingsplaner som varje LAG-grupp lämnat in.

På grundval av erfarenheterna med Leader I och de första meddelandena för Leader II beräknar man att 40 % av gemenskapens bidrag på 1700 miljoner ecu eller 680 miljoner ecu kommer att investeras i projekt för landsbygdsturism under programplaneringsperioden 1994-1999. Om man även tar hänsyn till nationella och privata bidrag kan investeringarna för landsbygdsturism inom ramen för Leader beräknas uppgå till 1 300 miljoner ecu.

Kommissionen kommer inom kort att förfoga över en rapport som i efterhand utvärderar programmet Leader I. Denna rapport kommer att ge en mer detaljerad översikt över de aktiviteter som är förknippade med landsbygdsturism.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0218/98 från Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (11 februari 1998)

Ämne: Nya vägtullar i Polen

1. Stämmer det att Polen sedan den 1 januari 1998 kräver vägtull på de polska vägarna och att denna uppbörd av avgifter skall anknytas till ¨Eurovinjetten¨?

2. Stämmer det att de polska vägavgifterna är ungefär fyra gånger så höga som avgifterna för ¨Eurovinjetten¨?

3. Stämmer det att vägavgifterna är dyrare för utländska medborgare än för polacker?

4. Planerar kommissionen att vidta åtgärder för att upphäva giltigheten hos de den 1 januari 1998 införda vägtullarna i Polen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (31 mars 1998)

Den 3 december 1997 utfärdade det polska transport- och sjöfartsministeriet en förordning som omfattar de nya nivåerna för vägavgifter som skall gälla från och med den 1 januari 1998. Förordningen utfärdades i enlighet med den polska lagen om villkor för internationell vägtransport av den 2 augusti 1997. Genom denna lag anpassades strukturen för det polska vägavgiftssystemet till det s.k. Eurovinjett-direktivet ((Rådets direktiv 93/89/EEG av den 25 oktober 1993 om medlemsstaternas tillämpning av skatter på vissa fordon som används för godstransporter på väg och tullar och avgifter för användningen av vissa infrastrukturer. EGT L 279, 12.11.1993. )), bland annat genom att samma avgifter för användande av den polska infrastrukturen införs för både inhemska och utländska fordon i internationell trafik. I förordningen fastställs de avgifter som skall betalas i form av vinjettkort för en dag, en vecka, en månad, sex månader eller ett år. Dagsavgiften är i Polen ungefär fyra gånger högre än Eurovinjett-dagsavgiften, medan årsavgiften endast ligger något över Eurovinjettavgiften för ett år. Utländska transportörer måste skaffa sig dessa kort vid gränsstationerna när de reser in i Polen.

Polen är inte förpliktat att överta vare sig avgiftsnivåerna eller den proportionella indelningen mellan de olika tidskorten från Eurovinjettsystemet. Nivån för de polska vägavgifterna kommer dock att diskuteras i ett särskilt vägtransportmöte med de polska myndigheterna. Kommissionen känner inte till att utländska transportörer skulle ha svårigheter med att skaffa korten vid gränserna, men denna fråga kommer också att tas upp vid ovan nämnda möte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0368/98 från Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Belgiska tullens provisioner

Känner kommissionen till att tulltjänstemän i Belgien får en belöning var gång de ertappar utländska transportföretag med att inte ha sina dokument i ordning?

Vet kommissionen om att detta system med provisioner som tullen arbetar med - och som gäller endast skatterättsliga överträdelser såsom Eurovinjetten och motorfordonsskatten - stadfästs genom ett ministeriebeslut och till och med omfattar en taxa?

Tycker kommissionen att ett sådant system stämmer överens med principen om ickediskriminering och fritt tillhandahållande av tjänster enligt direktiv 88/599, art. 75?

Är kommissionen beredd att ta kontakt med de nationella myndigheterna för att få slut på sådana oacceptabla tillvägagångssätt?

Är kommissionen kanske beredd att göra en utredning av system med provision på böter som ådömts utländska chaufförer i andra medlemsstater - sådana system kan ju uppfattas som diskriminerande - och se efter om de är förenliga med europeisk lagstiftning?

Om kommissionen är beredd till det: hur skall detta ske?

Om kommissionen inte är beredd till det: varför inte?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (3 april 1998)

Kommissionen känner inte till något särskilt provisionssystem eller det belgiska ministeriebeslut som parlamentsledamoten hänvisar till. Kommissionen kommer att ta upp frågan med de belgiska myndigheterna för att få klarhet i situationen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0582/98 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Fördelning av projekt som finansierats genom Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till europeiska företag

Inom ramen för utvecklingsstödet fördelar GD IV projekt i utvecklingsländer till det europeiska näringslivet. Dessa projekt finansieras av EUF.

Kan kommissionen upplysa mig om hur det går till när dessa projekt fördelas, var de offentliggörs, vilka uppgifter som offentliggörs samt vilka villkor och tidsfrister som tillämpas?

Hur många svar inkom under 1996 och från vilka medlemsstater?

Hur många projekt tilldelades det europeiska näringslivet under 1996?

Vilken var fördelningen av projekt och stöd under 1996 bland medlemsstaterna?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (3 april 1998)

För de projekt och kontrakt som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) gäller Lomékonventionen som bygger på, bland annat, principen om att biståndet skall samförvaltas med mottagarländerna i Afrika, Västindien och Stillhavsområdet (AVS-staterna). Tilldelningen av kontrakten görs av de nationella myndigheterna i den mottagande AVS-staten i enlighet med de regler som gäller enligt konventionen och ministerrådets AVS-EG beslut nr 3/90 av den 29 mars 1990 ((EGT L 382, 31.12.1990. )).

Meddelanden om internationella anbudsförfaranden offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och i motsvarande publikationer i AVS-staterna. I meddelandet anges var man kan hämta eller ta del av de handlingar som rör anbudsförfarandet (i Europa är det kommissionens kontor i medlemsstaterna och, i Belgien, avdelningen för anbudsförfaranden). Dessutom är det möjligt att på GD VIII:s hemsida ta del av upplysningar om utvecklingen av pågående projekt eller anbudsförfaranden.

Hemsidan finns på: http://europa.eu.int/en/comm/dg08/dgviii.htm.

Företag från medlemsstaterna och företag från AVS-staterna kan på lika villkor delta i EUF:s anbudsförfaranden. Datum för offentliggörande och urvalskriterier fastställs särskilt för varje kontrakt. Fristen för ingivande av anbud är på minst 90 dagar räknat från dagen för offentliggörandet.

Statistik förs endast över företag som tilldelats kontrakt. Kommissionen kommer att överlämna uppgifterna för 1996 direkt till frågeställaren och till Europaparlamentets generalsekretariat. Av denna statistik framgår, uttryckt såväl i belopp som i procent, hur kontrakten vid EUF:s internationella anbudsförfaranden har fördelat sig mellan medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1268/98 från Katerina Daskalaki (UPE) till rådet (21 april 1998)

Ämne: Nya turkiska vandaliseringar

Det har skett en ny barbarisk attack mot religiösa minnesmärken i Istanbul. Denna gång var målet den kristna ortodoxa begravningsplatsen där 51 gravar plundrades. Detta har föregåtts av det redan kända attentatet mot Agios Therapondas, då en vaktmästare brutalt mördades, av upprepade attacker mot det ekumeniska patriarkatet och av attentatet mot Evangelismos-kyrkan på Imbros. Förövarna, vars mål även är judiska begravningsplatser, grips aldrig.

När Europeiska rådet tillfrågas om detta svarar det i allmänna ordalag och med förhoppningar om bättring. Har det för avsikt att vidta några konkreta åtgärder gentemot Turkiet med anledning av dessa vandaliseringar, eftersom det ju verkar ha ett ökat intresse av att Turkiet ¨orienterar sig mot Europa¨?

Svar (6 juli 1998)

Rådet beklagar den utveckling som den ärade parlamentsledamoten tar upp och är väl medvetet om att den turkiska regeringen i och med undertecknandet av Lausanne-avtalet i juli 1923 åtog sig att fullt ut skydda kyrkor, synagogor, kyrkogårdar och andra icke-muslimska minoriteters religiösa institutioner.

Rådet vill än en gång bekräfta att den fäster stor vikt vid att stärka Turkiets förbindelser med Europeiska unionen, men samtidigt måste det hållas i minnet att stärkandet av dessa förbindelser även är en funktion av de politiska och ekonomiska reformer som landet åtagit sig att genomföra, särskilt när det gäller att anpassa sig efter de normer och den praxis som gäller inom Europeiska unionen i fråga om mänskliga rättigheter.

Rådet har hittills inte tagit upp de enskilda fall som den ärade parlamentsledamoten nämner, men kommer inte att försumma att låta de turkiska myndigheterna veta hur stort vikt man fäster vid att de mänskliga rättigheterna värnas på vederbörligt sätt. Samarbetet på området för mänskliga rättigheter är en ständigt pågående dialog med den turkiska regeringen och en integrerad del av den europeiska strategin gentemot Turkiet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1321/98 från Michael McGowan (PSE) till kommissionen (24 april 1998)

Ämne: Negativa effekter på handelsförbindelser inom gemenskapen på grund av AB Volvos, Sverige agerande

Med hänsyn till att AB Volvo, Sverige inte har uppfyllt en överenskommelse som ingåtts med Synergy Dynamics UK, ett företag med säte i min valkrets, känner kommissionen till de negativa effekter som kooperativa forsknings- och utvecklingsprogram inom Europeiska unionen drabbats av på grund av AB Volvos, Sverige agerande, och kommer kommissionen att granska AB Volvos sätt att hantera detta ärende?

Jag avser i synnerhet Lindholmenprojektet och AB Volvos vägran att täcka de kostnader som Synergy Dynamics UK ådragit sig genom att utveckla ett internationellt kunskapscenter för Göteborg efter instruktioner av en anställd vid AB Volvo som felaktigt uppgav att han var direktör med ansvar för ledarskapsutveckling.

AB Volvo, Sverige har vägrat att betala en skuld på 100 000 GBP. Detta har lett till mycket stora svårigheter för Synergy Dynamics, och orsakat ytterligare utgifter och kostat oerhört mycket tid för detta mindre företag. AB Volvo har dessutom antytt att man kommer att utnyttja sina ekonomiska möjligheter för att avvärja försök från Synergy Dynamics UK sida att få skulden, som uppstått till följd av arbete som utförts i god tro, betald genom att rättsliga åtgärder vidtas. Kommissionen ombeds därför besvara följande frågor:

1. Vilket skydd finns för närvarande i EU:s lagstiftning eller i förslag till EU-lagstiftning för små och medelstora företag i förhållande till stora och multinationella bolag?

2. Finns det aktuell lagstiftning eller förslag till lagstiftning som skyddar små och medelstora företag mot storföretags hot när det gäller att vidta rättsliga åtgärder i liknande fall och som bygger på dessa storföretags ekonomiska styrka?

Svar avgivet av Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (12 juni 1998)

Tvisten mellan de två företag som parlamentsledamoten nämner är en civilrättslig fråga. Kommissionen har ingen rättslig möjlighet att ingripa mot ett företags beteende inom ramen för gemenskapsrätten. Det finns ingen lagstiftning som specifikt gäller små och medelstora företags förhållande till stora, multinationella bolag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0690/98 från Amedeo Amadeo (NI) och Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Altener II

Kan kommissionen med med hänsyn till förslaget till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen - Altener II (KOM(97)0087 - 97/0106 SYN) ((EGT C 192, 24.6.1997, s. 16. )) säkerställa att Altenerprogrammet möjliggör ett samarbete med programmen för internationellt samarbete, exempelvis Meda, Phare och Tacis? Europa-Medelhavsforumet för energifrågor bör omfatta mekanismer för samarbete och samordning med Altenerprogrammet.

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (5 maj 1998)

Förslaget till ett beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (Altener II) ((EGT C 192, 24.6.1997. )) berör i första hand medlemsstaterna. Enligt särskilda protokoll är programmet öppet för medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) genom tilläggsanslag framräknade på basis av nämnda protokoll. Vad beträffar länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern ger artikel 7 i förslaget till ett rådsbeslut ((EGT C 192, 24.6.1997. )) om Altener II möjlighet för dessa länder att delta på basis av de bilaterala associeringsavtal som upprättas med de länder som så önskar, och med hjälp av tilläggsanslag.

Även om det finns vissa kopplingar mellan Altener å ena sidan och Tacis, Phare och Meda å den andra, är Altener II inte något internationellt samarbetsprogram, och det kan således inte användas utanför gemenskapen, utom i ovannämnda fall.

Däremot ingår internationellt samarbete i gemenskapens strategi som den presenteras i vitboken ¨Energi för framtiden: förnybara energikällor¨ ((KOM(97) 599 slutlig. )), och det samarbetet kan ske i en mängd olika former enligt handlingsplanen i vitboken. Dessutom finns det i förslaget till ett flerårigt ramprogram för åtgärder inom energisektorn ((KOM(97) 550 slutlig. )) tillvägagångssätt fastlagda som skall öka samordningen mellan de temainriktade programmen för energipolitiken (däribland Altener) och de program som inrättats för annan gemenskapspolitik (t.ex. Tacis, Phare och Meda).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0541/98 från David Thomas (PSE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Det spanska skattesystemet

Anser kommissionen att skillnaderna i bestämmelserna om Patrimonio-skatten och Renta-skatten när det gäller dessa skatters tillämpning på spanska medborgare respektive icke spanska medborgare är ett exempel på diskriminering?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (5 maj 1998)

Kommissionen antar att parlamentsledamoten i sin fråga avser beskattning av fast egendom som tillhör utlänningar.

Det bör påpekas att reglerna i den ifrågavarande spanska lagstiftningen om inkomstbeskattning, förmögenhetsbeskattning och beskattning av fast egendom inte baserar sig på nationalitet, utan på om personen i fråga är bosatt i Spanien.

Vad gäller frågan om huruvida de ifrågavarande skattesystemen som gäller utlänningar kan utgöra en överträdelse av gemenskapsrätten anser kommissionen att detta inte är fallet i nuvarande rättsläge. Kommissionen hänvisar för övrigt till sina ingående svar på de skriftliga frågorna E-2459/95 från Vanhecke ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-910/92 från Seligman ((EGT C 58, 1.3.1993. )), vilka gällde samma skatter.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0047



SKRIFTLIG FRÅGA E-0295/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (17 februari 1998) Ämne: Import av boskap från Australien Kan kommissionen upplysa om huruvida det förekommer fartygsfrakt av levande boskap från Australien till EU och, om så är fallet, ange hur många djur det rör sig om och till vilka medlemsstater djuren fraktas? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (5 mars 1998) Hittills har det inte förekommit någon skeppning alls av levande nötkreatur från Australien till gemenskapen.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 323 , 21/10/1998 s. 0094



SKRIFTLIG FRÅGA E-0902/98 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (26 mars 1998) Ämne: Redovisning av kommissionens personal med angivande av fördelning på olika nationaliteter Kan kommissionen tillhandahålla en redovisning angående sin heltidsarbetande personal för åren 1995, 1996 och 1997 angivande av fördelning på olika nationaliteter och lönegrader? Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (24 april 1998) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0219/98 från Joaquim Miranda (GUE/NGL) till kommissionen (11 februari 1998)

Ämne: Gemenskapsmedel utnyttjas av vissa medlemsstaters regeringar för att minska de nationella budgetunderskotten

Den tyska tidningen Die Welt publicerade nyligen en artikel under rubriken ¨Andra EU-stater stöder sig på tyska pengar för att nå fram till euron¨. I denna artikel påstås det uttryckligen att ¨Spanien och Portugal utnyttjar EU-medel för att stärka de nationella budgetsituationerna, i syfte att minska underskotten... och nå fram till ekonomiska och monetära unionen.

Samma tidning fastställer likaså att revisionsrätten vid EU håller på att undersöka dessa felaktiga budgetförfaranden och vidta åtgärder för att sätta stopp för dem. Tidningen citerar uttalanden av revisionsrättens ordförande, Bernhard Friedman, enligt vilken gällande bestämmelser möjliggör en maximal förskottsbetalning, utan att man kontrollerar att medlen utnyttjas under en viss tid i enlighet med gemenskapens mål. Vidare uppger Friedman att detta beror på att dessa subventioner handhas av mellaninstanser istället för att sändas vidare till de slutliga användarna.

Med hänsyn till dessa relevanta och allvarliga påståenden, tillsammans med omständigheten att unionen inom kort skall fastställa vilka länder som skall anta euron från och med den första etappen, anhåller jag om att kommissionen brådskande klarlägger denna situation och i synnerhet svarar på följande frågor:

1. Bekräftar kommissionen samtliga eller en del av ovanstående påståenden? Ifall svaret är jakande, vilka länder utnyttjar ett sådant förfarande och i vilken utsträckning samt vilka åtgärder har vidtagits eller kommer att vidtags i frågan?

2. Hurdant samarbete förekommer på detta område mellan kommissionen och revisionsrätten?

3. Vilka slutsatser drar kommissionen av de nämnda offentliga uttalandena av revisionsrättens ordförande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0219/98 och E-0394/98 ingivna av Yves Thibault de Silguy för kommissionen (22 april 1998)

Kommissionen känner inte till några undersökningar som utförs av revisionsrätten i detta hänseende och inte heller några andra bevis som kan stödja det uttalande som tillskrivs revisionsrättens ordförande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0557/98 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Basstationer för telekommunikation

Har kommissionen, med tanke på den oro som finns för telekomutrustnings effekter på folkhälsan, genomfört några undersökningar för att bedöma effekterna av att placera telekomstationer i omedelbar närhet till bostadsområden?

Kan kommissionen bekräfta huruvida några medlemsstater har restriktioner för placeringen av telekomstationer eller höjden på telekommaster?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (3 april 1998)

Kommissionen har anmodat en grupp framstående experter att undersöka radiofrekvensers eventuella skadliga effekter på hälsan. Gruppen har gått igenom existerande forskning, identifierat luckor där samordnade studier bör genomföras för att få fram bättre uppgifter och föreslagit forskningsområden där det fortfarande inte finns några uppgifter. Experternas rapport återfinns på följande webbplats: (http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/studyhr.doc).

Experternas rekommendationer för framtida arbete har beaktats i förslaget till det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

Vad gäller placeringen av basstationer för telekommunikation hänvisas parlamentsledamoten också till det svar kommissionen har avgett på skriftlig fråga E-737/96 (Malone) ((EGT C 217, 26.7.1996. )), E-2304/96 (Needle) ((EGT C 385, 19.12.1996. )) och E-1593/97 (Waddington) ((EGT C 391, 23.12.1997. )).

Kommissionen har ingen specifik information om medlemsstaternas restriktioner för placering av telekomstationer eller höjden på telekommaster.