ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2221/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (30 juni 1997)

Ämne: Styrning av gemenskapsinitiativet Urban i Rom

Syftet med den senaste omgången gemenskapsinitiativ för perioden 1994-1999 verkar vara att få invånarna, företag, utvecklingspersonal i stor skala och de offentliga myndigheterna på olika nivåer att medverka i ett nära partnerskap.

Som en logisk följd bör således Roms stad då den genomför Urban-initiativet planera ordentligt för ett sådant partnerskap på olika nivåer och söka så nära kontakt som möjligt med den hårda verkligheten i stadsmiljön, med dess sociala, ekonomiska och administrativa problem, i de två distrikt där Urban skall sättas in i Rom, Tor Bella Monaca och Torre Angela.

Genom att inrätta sitt ¨Ufficio speciale Urban¨ (specialkontoret för Urban) har emellertid Roms stad uteslutit Åttonde distriktet från styrningen av initiativet. Åttonde distriktet är stadens decentraliserade administrativa organ för området och skulle tyckas vara den främsta samtalspartnern då det gäller att genomföra Urban, eftersom det representerar de lokala samhällenas behov och är en naturlig kontaktlänk mellan invånarna i Tor Bella Monaca och Torre Angela och Roms stad.

Detta beslut väcker avsevärda tvivel om det sätt på vilket Roms stad styr initiativet, särskilt i fråga om låta de områden delta där Urban skall genomföras. Kommissionen ombedes därför meddela

1. vilken dess allmänna ståndpunkt är i frågan,

2. huruvida den ämnar granska tidtabellen och formerna för genomförandet av Urban i Rom,

3. om inte, huruvida det inte vore bättre om Roms stad utnyttjade alla instrument som står till dess förfogande, inklusive decentraliserade organ, då den genomför Urban.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (15 september 1997)

Med tanke på arten av de verksamheter som gemenskapsinitiativet Urban skall stödja, anser kommissionen det väsentligt att de berörda lokala aktörerna verkligen är engagerade i genomförandefasen av projektet.

I Rom, såväl som i övriga städer i Italien, är det kommunen som har ansvaret för att genomföra Urban-programmet. Denna har i motsats till det av parlamentsledamoten nämnda åttonde distriktet de nödvändiga administrativa befogenheterna att administrera ett sådant program. För detta ändamål har kommunen upprättat ett speciellt Urban-kontor, som under genomförandet kommer att garantera lokal närvaro inom de berörda områdena och som även kommer att ha ett nära samarbete med det åttonde distriktet.

Kommissionen anser att åtgärderna för att genomföra Urban i Rom är tillfredsställande och förväntar sig att man nu har fått bukt med de inledande förseningar som drabbat igångsättningen av programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2693/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Utgallring av sälar i Vita havet

Ni har tidigare underrättat mig om att direktiv 83/129/EEG ((EGT L 91, 9.4.1983, s. 30. )) förbjuder importen av pälsar från vissa sälarters ungar (grönlandssäl och andra) och produkter av dessa i syfte att sätta stopp för slakten på sälungar.

Likväl - med tanke på att mer än 30 000 sälungar även fortsättningsvis slaktas i Rysslands vitahavsområde och med tanke på att ni inte kunnat tillhandahålla mig resultaten från de vetenskapliga studier som ryska myndigheter har genomfört, som enligt vad som sägs utfördes år 1995 - vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta i nuläget?

Med tanke på kommissionens totala brist på framsteg, kan det vara dags för kommissionen att vara lite mer bestämd i sina förbindelser med ryska myndigheter?

Vad finns det för bevis för att de ¨vetenskapliga studierna¨ verkligen har genomförts? Utnyttjades några Phare-medel för detta ändamål? Hur länge tänker kommissionen vänta och hur många fler sälungar måste slås ihjäl innan kommissionen framför sina protester och vidtar mer brådskande åtgärder?

Vilka åtgärder har ni planer på att vidta?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (11 september 1997)

Kommissionens begäran att få del av resultaten av den vetenskapliga studie som ledamoten hänvisar till har hittills inte uppfyllts. Kommissionen har inga upplysningar om huruvida en sådan studie verkligen genomförts. Kommissionen har inte bidragit med finansiellt stöd till vetenskapliga undersökningar beträffande sälpopulationer i Vita havet. Med tanke på att bestämmelserna i direktiv 83/129/EEG effektivt förbjuder import av pälsar från sälungar av grönlandssäl, har kommissionen inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2352/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Upphandlingsförfarande för Roms kommuns utnämnande av konsult för privatiseringen av det kommunala bolaget för energi och miljö (ACEA)

I sitt svar på fråga P-1071/97 ((EGT C 373, 9.12.1997, s. 60. )) om det offentliga upphandlingsförfarandet för Roms kommuns utnämnande av konsult för privatiseringen av det kommunala bolaget för energi och miljö meddelade kommissionen att den inte anser direktiv (EEG) 50/92 ((EGT L 209, 24.7.1992, s. 1. )) vara tillämpligt i detta fall, eftersom detta endast tillämpas på belopp på minst 200 000 ecu exklusive moms, medan upphandlingsförfarandet i fråga rör ett tilldelningsbelopp på 327 726 000 lire inklusive moms. Men kommissionen förklarade även att med minimibeloppet på 200 000 ecu avses inte det ¨tilldelade¨ anbudsbeloppet, utan det som ¨uppskattas¨ när upphandlingsförfarandet utlyses. Om kommunen hade uppskattat anbudsbeloppet till en högre summa än 200 000 ecu skulle detta ha inneburit en kränkning av gemenskapsrätten. I Roms kommunfullmäktiges beslut 1937 från år 1995, i vilket upphandlingsförfarandet för utnämnande av konsult för privatiseringen av ACEA utlystes, har dock ingen uppskattning av anbudsbeloppet gjorts. Roms kommun tycks i detta hänseende ha gjort sig skyldig till två överträdelser, eftersom den förutom att inte meddela upphandlingsförfarandet inte ens gjorde någon förhandsuppskattning av beloppet. I beslut 1937, s. 5 står det klart och tydligt att Roms kommun skall meddela upphandlingsförfarandet till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer via fax och att mottagandet sedan skall bekräftas genom rekommenderat brev.

Kan kommissionen mot bakgrund av detta tala om

1. huruvida det faktum att Roms kommuns underlät att uppskatta anbudsbeloppet och senare underlät att meddela upphandlingsförfarandet till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer utgör en kränkning av direktiv (EEG) 50/92,

2. vilka åtgärder man, om så är fallet, planerar att vidta för att återupprätta respekten för gemenskapsrätten, och

3. om en kränkning föreligger, huruvida förfarandet för utnämnande av konsult mot bakgrund av ovanstående kan anses ha förfelats redan i inledningsskedet och därför inte kan vara giltigt?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (16 september 1997)

Det faktum att det i Roms kommunfullmäktiges beslut 1937 från år 1995 inte uttryckligen finns någon uppskattning av anbudsbeloppet utgör i sig inte en överträdelse av gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling.

Kommissionen har ändå uppmanat de italienska myndigheterna att ange skälen till att man underlät att meddela upphandlingsförfarandet för Roms kommuns utnämnande av en konsult för privatiseringen av det kommunala bolaget för energi och miljö till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.

Parlamentsledamoten kommer att informeras om kommissionens bedömning av svaret från de italienska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2351/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Ny information om byggandet av järnvägslinje för höghastighetståg mellan Rom och Neapel

I sitt tillägg till svar av den 5 juni 1997 på den skriftliga frågan E-0508/97 ((EGT C 391, 23.12.1997, s. 15.)) om byggandet av järnvägslinje för höghastighetståg mellan Rom och Neapel meddelade kommissionen att den hade kontaktat de italienska myndigheterna och att den avsåg att säkerställa att gemenskapsrätten respekteras vad gäller miljökonsekvensbedömningar.

Kan kommissionen mot bakgrund av ovanstående tala om:

1. vilka myndigheter den har kontaktat,

2. exakt vilka åtgärder den avser att vidta för att säkerställa respekten för gemenskapsrätten när det gäller de projekt som återfinns i bilaga 1 i direktiv (EEG) 337/85 ((EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.)),

3. på vilket sätt de initiativ som kommissionen planerar verkligen skiljer sig från dem som rör andra fall av bristande respekt för direktiv (EEG) 337/85, vilka sammanhänger med utförandet av projekt som omfattas av detta direktivs bilaga 2 och vilka påtalats av undertecknad och

4. huruvida kommissionens initiativ kan leda till att arbetet avbryts eller att projekten ses över?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (9 september 1997)

Kommissionen vänder sig alltid till Italiens ständiga representation vid Europeiska gemenskaperna. Representationen vidarebefordrar sedan kommissionens brev till de behöriga italienska ministerierna. I detta fall var det miljöministeriet.

De åtgärder som skall vidtas vid brott mot bestämmelser i gemenskapslagstiftningen omfattar inledandet av ett överträdelseförfarande i enlighet med artikel 169 i EG-fördraget. Ett sådant förfarande inleds inte nödvändigtvis för att kommissionen informerats om ett eventuellt brott mot gemenskapslagstiftningen. Först måste alla uppgifter och argument som inkommit prövas och genomgår juridisk granskning. Detta sker normalt sett efter det att de nationella myndigheternas ställningstagande inkommit.

Det är inte uteslutet att kommissionen, i särskilda fall, inom ramen för ett förfarande i enlighet med artikel 169 i EG-fördraget, kan uppmana domstolen att besluta om sådana tillfälliga åtgärder som kan behövas, utgående från artikel 186 i EG-fördraget.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 082 , 17/03/1998 s. 0034



SKRIFTLIG FRÅGA E-2138/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997) Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - livsmedelskommitténs sammansättning 1. På vilket sätt är allmänheten representerad i EU:s livsmedelskommitté? 2. Skall företrädare för nationella konsument- och miljöorganisationer delta i livsmedelskommitténs överläggningar och beslut? 3. Hur skall i så fall företrädarna utses? 4. Skall konsument- och miljöorganisationer ha rätt att lämna egna förslag till företrädare? Svar (20 oktober 1997) Med förbehåll för kompletterande bestämmelser i kommitténs arbetsordning är sammansättningen av denna kommitté fastställd genom beslut 69/414/EEG, varigenom den inrättades.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2217/97 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (30 juni 1997)

Ämne: Fiskeavtalet mellan Europeiska unionen och Marocko

Representanter för Marockos regering har meddelat att landet inte kommer att förnya det nuvarande fiskeavtalet mellan Europeiska unionen och Marocko. Följden blir att endast den marockanska fiskeflottan kommer att tillåtas idka selektivt fiske.

Känner kommissionen till huruvida utestängandet av Europeiska unionens fiskeflotta utsträcker sig till andra fiskeflottor så som den japanska och ryska?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2217/97 och E-2219/97 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (18 september 1997)

Fiskeavtalet med Marocko slöts på fyra år från och med den 1 december 1995, varför det inte trädde i kraft förrän för ca ett och ett halvt år sedan. Följaktligen anser kommissionen att det är för tidigt att redan nu uttala sig om arten av fiskerelationerna med Marocko från den 1 december 1999.

Först bör man försöka uppskatta om de mål som parterna kommit överens om inom ramen för det gällande avtalet har uppnåtts och utvärdera utvecklingen av parternas samarbete när det gäller fiske, som utgör en viktig del av de framtida relationerna mellan gemenskapen och Marocko.

När det gäller de fiskeavtal som slutits mellan Marocko och andra länder förfogar kommissionen inte över någon information om de marockanska myndigheternas avsikter om huruvida dessa avtal skall förnyas.

När det gäller det Europa-Medelhavsavtal genom vilket en sammanslutning upprättas mellan å ena sidan gemenskapen och dess medlemsstater och å andra sidan Marocko vill kommissionen påpeka att detta avtal gäller på obestämd tid. Det stämmer dock att gemenskapen och Marocko har åtagit sig att från och med den 1 januari 2000 undersöka handelssituationen för jordbruks- och fiskeprodukter för att uppnå en mer omfattande liberalisering av sin ömsesidiga handel från och med den 1 januari 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2547/97 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Förberedelse av Europeiska rådets extraordinarie möte om sysselsättning

Hur förbereder kommissionen Europeiska rådets extraordinarie möte om sysselsättning för att kunna uppnå överenskommelser och åtaganden om aktiv sysselsättningspolitik?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2547/97, E-2548/97 och E-2549/97 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen (3 oktober 1997)

Medtagandet av en avdelning om sysselsättning i Amsterdamfördraget ger sysselsättningen en prioriterad ställning i unionen jämsides med de monetära och skattemässiga målen. Även om det primära ansvaret för sysselsättningen fortfarande åligger varje medlemsstat anses sysselsättningen vara av gemensamt intresse, vilket kräver samordning av politiken på europeisk nivå.

I det nya fördraget föreskrives även att sysselsättningen skall beaktas i all gemenskapspolitik. Detta innebär att sysselsättningseffekten uttryckligen skall bedömas vid planering och genomförande av alla programinsatser.

Sammankallandet av Europeiska rådets extraordinära möte i november 1997 är ett tecken på medlemsstaternas engagemang i den omedelbara tillämpningen av bestämmelserna i det nya fördraget. Mötet väntas fästa uppmärksamheten framför allt på tre frågor: för det första en bedömning av sysselsättningsläget och vilka framsteg som har gjorts vid tillämpningen av den europeiska strategin för sysselsättning, och för det andra, en undersökning av det sätt på vilket varje medlemsstat ämnar tillämpa bestämmelserna i fördraget och identifiering av bästa nationella metod i kampen mot arbetslöshet, och för det tredje, definition av de operativa målen för nationell sysselsättningspolitik för de första riktlinjerna för sysselsättning som kommissionen skall föreslå medlemsstaterna.

Efter det att artikel 5 i avdelningen om sysselsättning har ratificerats av alla medlemsstater kan rådet vidta stimulerande åtgärder för att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och stödja deras åtgärder med initiativ som syftar till att utveckla utbytet av erfarenheter och bästa metoder.

Ordförandeskapets slutsatser och resolutionen om tillväxt och sysselsättning som antogs i Amsterdam omfattar ett politiskt åtagande om att dessa bestämmelser genomförs så snabbt som möjligt. Kommissionen kommer att göra allt som står i dess makt för göra detta möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2439/97 från Friedhelm Frischenschlager (ELDR) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: Handlingsprogrammet Sokrates

Under de senaste två åren har det visat sig att handlingsprogrammet Sokrates har givit ett viktigt bidrag vad gäller utbildning i Europa.

Med hänsyn till hur välkänt och populärt detta program har blivit och att de nya medlemsstaterna nu omfattas av det tycks de ekonomiska resurserna vara mycket knappt tilltagna.

- Kommer samarbetet med de nya staterna i Central- och Östeuropa medföra en kvalitetssänkning för Sokratesprogrammet?

- Hur tänker kommissionen öka öppenheten i samband med beviljandet av medel för att förhindra missbruk?

- Vilket belopp i ecu har under de senaste två åren tillfallit Österrike inom ramen för detta program? Hur stort har utnyttjande varit i de båda nya medlemsstaterna Sverige och Finland, uttryckt i procent, i jämförelse med Österrike?

- Hur många resestipendier och utlandsuppdrag vad gäller högre utbildning har tagits i anspråk av professorer, docenter och studenter? Hur stor var den procentuella andelen av de medel som har tagits i anspråk av enskilda personer i Österrike i jämförelse med Tyskland och Frankrike?

- Hur många personer har deltagit i utbildningsprojekt och utbytesverksamhet, och hur många språklärare har utnyttjat möjligheten till fortbildning i utlandet? Hur stor var den procentuella andelen av de medel som har tagits i anspråk av enskilda personer i Österrike i jämförelse med Italien och England?

- Vilka prioriteringar kommer kommissionen att göra på utbildningsområdet under de närmast kommande två åren?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Edith Cresson (7 oktober 1997)

Kommissionen konstaterar att denna fråga är densamma som skriftlig fråga E-2347/97 som ställts av ledamoten.

Kommissionen hänvisar således ledamoten till det svar som redan lämnats ((Se s. 61. )) på denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1997/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (10 juni 1997)

Ämne: Tillväxthormoner i gödningssyfte

1. Vilka tillväxthormoner är tillåtna för vilka djur (kor, tjurar, oxar, ungnöt, kalvar av han- respektive honkön) i USA?

2. Hur, i vilken form, hur ofta, i vilka doser och vid vilken ålder ges dessa enskilda hormoner till de berörda djuren?

3. Hur kan lantbrukare erhålla dessa hormoner?

4. Vem ger hormonerna till djuren?

5. Vilken uppgift har veterinärerna när det gäller tillväxthormon?

6. Vem kontrollerar att de tillväxthormoner som är tillåtna i USA används i behörig ordning?

7. Hur förhindras otillåten användning av dem?

8. Vilka åtgärder har USA vidtagit för att förhindra användning av icke-tillåtna tillväxthormoner?

9. Vilka morfologiska och fysiologiska effekter i detalj har behandling med respektive tillväxthormon på ovan nämnda djurs organism? I detta sammanhang bör i synnerhet de endokrina körtlarna uppmärksammas.

10. Genom vilka vetenskapliga undersökningar kan USA bevisa att behandlingen med de enskilda tillväxthormonerna inte har en negativ inverkan på de många ämnen som ingår i kött?

Svar (16 oktober 1997)

Som rådet redan vid flera tillfällen har påpekat för Europaparlamentet föreskrivs i EG-fördraget att rådet skall agera på förslag från kommissionen. Innan kommissionen lägger fram förslag stödjer den sig på utlåtanden från de experter som den anser att den skall rådfråga. Den har bland annat tillgång till ett visst antal vetenskapliga rådgivande kommittéer som kan ge den de exakta informationer som den ärade parlamentsledamoten kräver.

Förutom denna sedvanliga verksamhet sammankallade kommissionen en vetenskaplig konferens i november/december 1995, där bland annat ledamöter i Europaparlamentet deltog. Denna konferens kunde ge vissa indikationer på effekten av olika ämnen som ges till djur för att främja tillväxten.

Den ärade parlamentsledamoten ombeds vända sig till kommissionen för att få vetenskapliga svar på de frågor som ställts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2229/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Fostran till hälsa i grekiska skolor

För unga människor är hälsolära eller fostran till hälsa den första kontakten med förebyggande hälsovård. Denna fostran bidrar alltså till att främja ungdomars fysiska och psykiska hälsa. Dess metoder rymmer såväl fostran till, utbildning i och slutligen anammande av en sund och hälsosam livsstil samtidigt som de hjälper ungdomar att tackla problem som förekommer i skolmiljö, narkotikaproblem till exempel.

I programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning i Grekland ingår delprogram 1 för allmän och teknisk utbildning som hänför sig till åtgärd 1 i detta och har att göra med verksamhet för fostran till hälsa.

Mot bakgrund av att det här delprogrammet för hälsa är belagt med ett tidsschema vill jag fråga kommissionen om följande:

1. Vad har gjorts för att förverkliga åtgärden och hur stor är utnyttjandegraden?

2. Har förseningar förekommit och vad beror det i så fall på?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (2 oktober 1997)

Den operation som nämns ovan utgör en undergrupp av insats 1.1.f [Miljöutbildning - Utbildning i vissa hälsofrågor (förebyggande mot narkotikamissbruk, aids, alkohol; livsmedel) - Utbildning av konsumenter] av åtgärd 1.1 ( Förstärkning av programmen när det gäller studier på sekundärstadiet) i underprogram 1 (Allmän och teknisk utbildning) i det berörda programmet.

Innehållet i undergruppen ¨Introduktion till kurser i hälsoutbildning på sekundärstadiet¨ har fastställts av utbildningsministeriet och officiellt antagits av uppföljningskommittén för programmet i maj 1996. De projekt som ingår i denna operation hänför sig till utveckling av pedagogiska program och material, till bildandet av ett nätverk av ansvariga personer på detta område, till utbildning av lärarna, till genomförandet av vissa program i skolorna samt till utvärdering och spridning av slutsatserna.

Den totala budgeten i delprogram 1 uppgår till omkring 8,23 miljoner ecu, fördelade huvudsakligen på följande sätt: 1996 (0,32 miljoner ecu), 1997 (3,21 miljoner ecu), 1998 (2,44 miljoner ecu) och 1999 (2,21 miljoner ecu).

Av budgeten är 34 % avsett för utvecklingen av programmen och av pedagogiskt material, 25 % till utbildning av lärare, 17 % till utvecklingen av nätet, 17 % till genomförandet av insatsen till skolor och 6 % till utvärdering och spridning av resultaten.

Skälen till förseningen av insatsen är desamma som för de övriga insatserna i programmet (otillräcklig förberedelse 1994, 1995 och början av 1996, svaghet i strukturerna för definition, förberedelse, administration och genomförande av insatsen, bristande erfarenhet från ministeriets sida när det gäller program som finansieras av strukturfonderna i samband med förseningen från den som administrerar programmet, täta byten av ansvariga personer).

Sedan april 1996 har situationen märkbart förbättrats och möjliggör en viss optimism när det gäller genomförandet av den insats som redan har påbörjats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2755/97 från Hilde Hawlicek (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Uppföljning av Europaåret mot rasism

Mot bakgrund av slutdeklarationen av European Federation of Journalists (EFJ/IFJ), European Newspapers Publishers Association (ENPA) och European Broadcasting Union (EBU) om att samarbeta i kampen mot rasism frågar jag följande: Vilka överväganden har kommissionen hittills gjort om uppföljningen av Europaåret mot rasism för att förstärka gemensamma åtgärder på mediaområdet och på andra områden?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Som på andra områden avser kommissionen att vad gäller antirasism fortsätta sitt samarbete med medierna även efter 1997.

Kommissionen hälsar med tillfredsställelse yttrandet från Internationella journalistfederationen (IFJ), Europeiska föreningen för tidningsutgivare (ENPA) och Europeiska radiounionen (EBU) som alla aktivt deltar i Europeiska året mot rasism. IFJ i synnerhet genomför ett flertal projekt som får stöd från kommissionen, bland annat det internationella priset för unga journalister samt konferenser om ¨bästa sändningstid tid för tolerans¨ och ¨medierna och intoleransens utmaning¨. Kommissionen stödjer också ett projekt som kallas ¨saga cities¨ och som är ett utbyte av TV-program om etniska minoriteter i städer runtom i Europa, i vilket medlemmar i EBU:s multikulturella utbytesgrupp ingår.

Vad gäller Europeiska året arbetar kommissionen med centrala medier som MTV, TV 5 och Eurosport, och diskussioner kommer att hållas med dem beträffande framtida projekt.

Ett antal andra Europa-omfattande projekt får stöd från budgeten för Europeiska året mot rasism, men en stor del av medlen till mediainsatser kommer från budgetrubrik B3-4110 och B3-4114 som naturligtvis fortsätter även efter Europeiska året.

Expertgruppen för Europeiska året mot rasism, i vilken IFJ:s ordförande ingår, kommer att rådfrågas beträffande framtida insatser. En företrädare för kommissionen ingår i styrelsen för IMRAX, en Europa-omfattande sammanslutning av journalister, utgivare, radio- och TV- producenter och mediaexperter som strävar efter att främja en hög nivå av journalistik i rapporter om rasfrågor, tolerans och multikulturella frågor.