SKRIFTLIG FRÅGA E-1401/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(15 maj 2002)

Ämne: Situationen för förståndshandikappade vuxna i kandidatländerna

Enligt uppgifter från organisationen European Association of Societies of Persons with Intellectual Disability and their Families, vars kortform är Inclusion, är situationen för förståndshandikappade vuxna i de framtida medlemsstaterna oroande. Medan situationen för förståndshandikappade barn efter den kommunistiska regimens fall har förbättrats något, är detta tyvärr inte fallet i fråga om de vuxna. Istället är deras liv präglade av isolering och brist på omsorg.

Också det faktum att kommissionen inte tar upp denna fråga i sina verksamhetsrapporter är oroväckande. I sin verksamhetsrapport om Rumänien tar man endast helt kort upp handikappade barns situation.

Kommissionen ombeds därför svara på följande frågor:

1. Är kommissionen medveten om problematiken i fråga om förståndshandikappade vuxna i de framtida medlemsstaterna?

2. Om så är fallet, varför har det inte tagits upp i verksamhetsrapporterna?

3. Överväger kommissionen att inte bara göra allmänheten, utan också regeringarna i kandidatländerna, medvetna om problemet?

4. Anser kommissionen att det är nödvändigt att förbättra situationen för förståndshandikappade vuxna i kandidatländerna?

5. Om ja, hur tycker kommissionen att en sådan förbättring skulle se ut?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(3 juli 2002)

1. För medlemskap i EU krävs det att kandidatländerna uppfyller Köpenhamnskriterierna och att de fullständigt införlivar och genomför gemenskapens regelverk. Förståndshandikappades rättigheter ingår i de mänskliga rättigheterna, och kommissionen har därför förbundit sig att uppmärksamma dessa i utvidgningsprocessen. Icke-diskriminering och en förbättring av förståndshandikappades villkor står vidare i överensstämmelse med de principer som erkänns i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artiklarna 21 och 26).

2. I 2001 års rapporter om framstegen på vägen mot anslutning avseende Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern nämndes de problem som drabbar handikappade i allmänhet. Det underströks även att det i de flesta fall återstår betydande framsteg att göra.

3. Kommissionens målsättning är att ytterligare öka medvetenheten om detta slags problem i kandidatländerna, såväl hos allmänheten som hos regeringarna. Kommissionen hoppas därför att Europeiska handikappåret 2003 uppmärksammas även i dessa länder. Kandidatländerna uppmuntras därför att följa förfarandet för det Europeiska året och att förbereda nationella åtgärder.

Överenskommelser har också ingåtts i syfte att möjliggöra kandidatländernas deltagande i gemenskapsprogrammet för bekämpande av diskriminering. Enligt detta program främjas bland annat åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av handikapp.

I samband med anslutningsförhandlingarna kommer kommissionen att fortsätta att stödja kandidatländernas förberedelsearbete inom området för icke-diskriminering. Kommissionen kommer därvid att genomföra en granskning av den nationella lagstiftningen i kandidatländerna avseende diskriminering på grund av handikapp.

4. Kommissionen anser att en förbättring av villkoren för handikappade, inbegripet förståndshandikappade vuxna, fortfar att vara av en fråga av avgörande betydelse i de framtida medlemsstaterna. Förbättringar behövs emellertid också i nuvarande medlemsstater.

5. En sådan förbättring skulle kräva en utveckling av samordnade och integrerade handlingsplaner och strategier i kandidatländerna och skulle innebära åtgärder inom en rad områden. Den skulle särskilt nödvändiggöra förbättringar av de sociala välfärdssystemens grundläggande strukturer, uppmärksammandet och beaktandet av handikappfrågor på samtliga nivåer i policyarbetet, införandet av en heltäckande antidiskrimineringslagstiftning, en ökning av allmänhetens medvetenhet och uppdrivandet av gemenskapsstöd.