SKRIFTLIG FRÅGA E-3543/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Skydd av privatlivet och marknaden för e-post

Allt oftare dyker det upp erbjudanden online som är riktade till användarna av IT-tjänster. Ett av de senaste, som kommer från ett företag som registrerar domännamn, går ut på att man får en personlig e-postbrevlåda i present om man registrerar ett visst domännamn (i det aktuella fallet: www.namn.efternamn.namn).

Utan att ha något som helst att invända mot en fantasi som tar sig de mest varierade uttryck när det gäller att hitta nya sätt att ge presenter, så undrar jag om det är lagligt att utan tillstånd från den person det gäller registrera ett namn på Internet, med risken att vem som helst skall kunna få tillträde till vederbörandes brevlåda.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Anser inte kommissionen att sådana erbjudanden innebär en kränkning av privatlivet?

2. Finns det regler för e-post?

3. Om inte, vad tänker kommissionen göra för att skydda privatlivet inom detta speciella område?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(23 april 2002)

Den nya toppdomänen .namn ger möjlighet att registrera privatpersoners namn som domännamn. Registret förvaltas av ett företag i Förenade kungariket och omfattas av Förenade kungarikets lag om dataskydd från 1998. Registret driver toppdomänen .namn inom ramen för ett avtal med Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN). Domännamn kan registreras hos ackrediterade registratorer (som inom .namn-organisationen kallas för officiella tjänsteleverantörer, official providers) och omfattas av behörighetsvillkor som finns beskrivna på följande webbplats: (http://www.nic.name).

Enligt dessa regler kan vem som helst registrera sitt eget namn, namnet på fiktiva personer, förutsatt att den som registrerar namnet kan styrka sin rätt till namnet som varumärke, eller sitt eget namn plus siffror för att skilja det från andra personnamn. Det registrerade namnet måste vara den registrerande personens rättsliga namn, eller det namn under vilket han eller hon allmänt är känd som pseudonym. Om behörighetsvillkoren inte uppfylls finns en strategi för tvistlösning.

Registrering av domännamn kan ske i formatet förnamn.efternamn.namn eller efternamn.förnamn.namn, och en motsvarande epostadress kan tillhandahållas som extra tjänst. Denna extra tjänst innebär att epost som skickas till .namn-adressen automatiskt leds vidare till en särskild epostlåda som drivs av ett annat företag. Sådan automatisk eftersändning innebär inte i sig någon ändring av den angivna epostlådans säkerhet. Med tanke på avtalsvillkoren i samband med registrering av domännamn kan man till och med säga att .namn-adresserna är säkrare än vissa mycket populära gratis epostbrevlådor.

Registrering av domännamn som present förefaller vara en tjänst som minst en registrator erbjuder. Utgående från de uppgifter som föreligger i dag kan det ifrågasättas huruvida en sådan tjänst är förenlig med gällande behörighetspolitik för toppdomänen .namn.

Utgående från Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(1) (dataskyddsdirektivet) har personer vars namn eller pseudonym registreras, dvs. förmånstagaren/mottagaren, rätt till vissa upplysningar om hur personuppgifterna behandlas. Uppgifterna skall behandlas på ett korrekt och lagligt sätt och i enlighet med gällande behörighetskrav (entydigt medgivande, genomförande av ett avtal, efterlevnad av rättsliga skyldigheter osv.). Förmånstagaren/mottagaren har rätt att få tillgång till sina personuppgifter och att korrigera eller stryka sådana uppgifter, samt att motsätta sig sådan behandling av uppgifterna i den mån som den berörda behandlingen identifierar förmånstagaren/mottagaren och inte någon annan person.

Svaret på den första frågan beror därför på hur sådana tjänster erbjuds och används i praktiken. Tillhandahållandet och användningen av sådana tjänster kan anses vara förenligt med skyddet av privatlivet och av personuppgifter, förutsatt att det garanteras att förmånstagarna/mottagarna har kontroll över hur personuppgifterna behandlas vid registrering av deras namn som domännamn, och att uppgifterna inte kan missbrukas under eller efter registreringen. Exempelvis måste det garanteras att uppgifterna inte används för marknadsföringsändamål innan förmånstagarna/mottagarna har givits tillfälle att godkänna eller motsätta sig användningen av deras namn som domännamn och för marknadsföringsändamål.

Svaret på den andra frågan beror också på hur sådana epostadresser används. Om epostadressen uteslutande inrättas för domännamnet förmånstagares/mottagares räkning, vilket naturligtvis förutsätter dennes medgivande, gäller inga särskilda regler för registreringsförfarandet utöver dem som ingår i direktiv 95/46/EG (se ovan).

I fall av klagomål är det sannolikt att personer som haft problem med registrering utöver de förfaranden som omfattas av gemenskapens direktiv om dataskydd även noga överväger de alternativa förfaranden för tvistlösning som finns att tillgå för domännamnstvister.

Kommissionen kommer även i framtiden att följa utvecklingen på detta område.

(1) EGT L 281, 23.11.1995.