ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0298/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Djurskydd i EU och tredje land

Rådets direktiv 93/119/EG(1) av den 22 december 1993 handlar om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning. Den innehåller mycket detaljerade villkor för djurslakt. I tredje land finns andra regelverk på detta område. Kommissionen förväntades utarbeta en rapport över en jämförande undersökning av de kända regelverken inom gemenskapen och i tredje land. Denna rapport var utlovad till i juni 1999.

Har denna rapport nu färdigställts och kan kommissionen således meddela mig resultaten av denna undersökning eller är ärendet fortfarande föremål för utredning?

Om det framgår av rapporten att regelverken som handlar om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning är väsentligt flexiblare i tredje land än inom gemenskapen, kan kommissionen då tala om i vad mån de flexiblare regelverken leder till att EU:s producenter hamnar i ett sämre konkurrensläge?

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att se till att kött från djur som importeras från tredje land underkastas samma skyddsåtgärder som de som slaktas inom gemenskapen, och omvänt (vilket betyder att kommissionen kan övervaka att djur som exporteras från gemenskapen för att slaktas i tredje land underkastas samma skyddsbestämmelser för slakt som återfinns i direktiv 93/119/EG)?

(1) EGT L 340, 31.12.1993, s. 21.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 mars 2002)

Enligt artikel 8 i rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur(1) håller kommissionen på att analysera de uppgifter om djurskyddslagstiftning som har kommit in från länder som levererar djur och animaliska produkter till EU. Resultaten av jämförelsen med relevant EU-lagstiftning bör finnas tillgängliga före juni 2002.

De enda multilaterala avtal om djurskydd som finns för närvarande är Europarådets konventioner om skydd av animalieproduktionens djur under transport och vid slakt. När det gäller skydd av djur vid slakt har alla EU:s medlemsstater samt följande länder utanför EU skrivit under konventionen: Bosnien och Hercegovina, Cypern, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Jugoslavien, Kroatien, Norge, Schweiz, Slovenien samt Tjeckien.

I rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning(2) krävs att kött som importeras från länder utanför EU skall garanteras minst samma behandling som den som fastställs i direktivet.

Kommissionen har alltid strävat efter att få ett brett internationellt samtycke till de djurskyddsprinciper som finns i EU:s lagstiftning, särskilt inom ramen för WTO. Kommissionen kommer att fortsätta arbeta i denna riktning under de aktuella WTO-förhandlingarna, samtidigt som den undersöker vilka framtida åtgärder och insatser som i överensstämmelse med EU:s nuvarande internationella förpliktelser skulle kunna hjälpa producenter inom och utanför EU att tillämpa bättre djurskyddsnormer.

(1) EGT L 221, 8.8.1998.

(2) EGT L 340, 31.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0150/02

från Jan Andersson (PSE) och Hans Karlsson (PSE) till kommissionen

(1 februari 2002)

Ämne: Skillnader i kostnaderna för nedläggningar

Den senaste tidens händelser i svenska Gislaved antyder att när multinationella företagskoncerner beslutar om nedläggning av en enskild enhet i något medlemsland, kan en av bevekelsegrunderna vara att det medför högre kostnader att göra så i somliga medlemsländer än i andra. Genom att det i vissa medlemsländer ställs krav t. ex. på omskolning av de anställda eller finns bötespåföljder, snedvrids konkurrensen till nackdel för de medlemsländer som inte ställer sådana krav.

Hur ser kommissionen på detta problem?

Kommer kommissionen att lägga förslag till en harmonisering av regelverket på detta område?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 mars 2002)

I många av gemenskapens direktiv föreskrivs informations- och samrådsförfaranden med arbetsgivarrepresentanter som kan vara tillämpliga vid nedläggning av företag: rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar(1) och rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare(2). Ett annat direktiv om information till och samråd med arbetstagare inom Europeiska gemenskapen håller på att antas av Europaparlamentet och rådet och kommer att komplettera gemenskapsbestämmelserna på området.

Det finns emellertid ingen gemenskapsrättsakt om materiella krav som företagen skall uppfylla när de beslutar att lägga ned produktionsenheter.

Trots det beslutade kommissionen den 15 januari 2002 att påbörja samråd med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om möjligheten att fastställa ett antal principer som företagen skall följa vid omstrukturering. En de frågor som tas upp i samrådsdokumentet är hur arbetstagarnas anpassningsförmåga och anställbarhet skall förbättras, vilket inbegriper omskolning. Den första fasen i samrådet med arbetsmarknadens parter avslutas i början av mars 2002. Kommissionen kommer att noggrant granska svaren från arbetsmarknadens parter innan några beslut fattas om hur initiativet skall fortsätta.

(1) EGT L 225, 12.8.1998.

(2) EGT L 254, 30.9.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0250/02

från Elisa Damião (PSE) till kommissionen

(31 januari 2002)

Ämne: Arbetstagares fria rörlighet

Med beaktande av artiklarna 39 och 40 i fördraget, med beaktande av direktiven 91/533/EEG(1) och 96/71/EEG(2), med beaktande av förordning (EEG) nr 1408/71(3), med beaktande av förordning (EEG) nr 1612/68(4), och med beaktande av domstolens beslut om förordning (EEG) nr 1408/71.

I december förra året borde kommissionen ha förelagt parlamentet och rådet en utvärderingsrapport avseende direktiv 96/71/EEG. Arbetstagare i EU blir ofta lidande på grund av sådant som olaglig rekrytering, ojämlika arbetsvillkor och ersättningar, brott mot bestämmelser i nationell rätt och gemenskapsrätt om socialt skydd och avtal samt grundläggande rättigheter. Arbetsmarknadens integration förutsätter arbetstagarnas fria rörlighet.

Kan kommissionen ange de regelbrott som skett i medlemsstaterna mot nationell rätt och gemenskapsrätt? Kan den även ange vilka åtgärder som har vidtagits för att förebygga och straffa sådana brott, som i första hand begås av bemanningsföretag som verkar såväl legalt som illegalt i stor skala?

(1) EGT L 288, 18.10.1991, s. 32.

(2) EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

(3) EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

(4) EGT L 257, 19.10.1968, s. 2.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Parlamentsledamoten hänvisar till viss praxis som hon betecknar som illegal och som hon anser strida mot olika gemenskapsbestämmelser.

Kontrollen av om de etablerade företagen i en medlemsstat iakttar de nationella bestämmelser som antagits i överensstämmelse med de angivna gemenskapsbestämmelserna åligger den berörda medlemsstaten genom de behöriga nationella myndigheterna och i sista hand de nationella domstolarna.

I artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster(1) föreskrivs att kommissionen skall företa en förnyad prövning av föreskrifterna för genomförandet av detta direktiv för att vid behov föreslå rådet nödvändiga ändringar. Denna prövning inleddes 2001. Rapporterna om genomförandet av direktivet i de femton medlemsstaterna håller på att utarbetas och en rundfråga hos de nationella myndigheterna om föreskrifterna för den praktiska tillämpningen har genomförts. Med utgångspunkt i detta kommer kommissionen att kunna besluta om hur man skall förfara i förhållande till nämnda artikel.

(1) EGT L 18, 21.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0398/02

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till kommissionen

(11 februari 2002)

Ämne: Ikaros-myten och den europeiska kulturpolitiken

I den brittiske regissören Peter Greenaways Ikaros-projekt utelämnas ön Ikaria helt, trots att det enligt den uråldriga myten om Ikaros fall var vid Ikaria han störtade i havet och fick sin grav. Invånarna på Ikaria och med dem hela det grekiska folket är mycket upprörda över detta.

Detta projekt har finansierats med medel från Kulturolympiaden vilket leder till viss oro över och tvivel på kulturpolitikens innehåll och mål och dess möjlighet att skydda och främja folkens särskilda kulturarv.

I hur hög grad, både ekonomiskt och politiskt, har EU bidragit till programmen inom Kulturolympiaden? Hur bedömer kommissionen det ovannämnda och på vilket sätt tänker den reagera?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(22 mars 2002)

Kommissionen utövar ingen som helst censur över de verk som uppförs med stöd från de nationella ministerierna. Det är för övrigt inte kommissionen som finansierar Kulturolympiaden, och den kan därför inte uttala sig om det som utelämnats i den brittiske regissörens verk.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0220/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Antigua och Barbuda

Beträffande Antigua och Barbuda, kan kommissionen ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen ange vilket totalbelopp stödet uppgick till under 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 och E-0228/02ingivet av Nielson för kommissionen

(25 mars 2002)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0228/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Benin

Beträffande Benin, kan kommissionen ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen ange vilket totalbelopp stödet uppgick till under 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 och E-0228/02ingivet av Nielson för kommissionen

(25 mars 2002)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2890/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Brister i utförandet av offentliga arbeten som finansieras ur den andra gemenskapsstödramen

I sitt svar på min fråga E-3481/00(1) erkände kommissionen förekomsten av omfattande problem i samband med bristfälligt utförda offentliga arbeten i Grekland som finansieras med medel ur den andra gemenskapsstödramen.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida den förfogar över färska uppgifter om antalet bristfälligt och felaktigt utförda arbeten från och med april 2000 och därefter, samt om det totala antalet arbeten som finansierats ur den andra gemenskapsstödramen? Är kommissionen nöjd med de åtgärder som Grekland vidtagit för att rätta till felen? Och om så inte har skett vilka åtgärder ämnar då kommissionen vidta för att tackla denna väldiga fråga?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 62.

Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna P-2890/01 och E-3197/01ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(31 januari 2002)

Kommissionen kan informera frågeställarna om att de grekiska myndigheterna ännu inte har svarat på kommissionens skrivelse av den 29 januari 2001 och inte heller på påminnelsen av den 2 juli 2001. I skrivelsen begär kommissionen uppgifter om hur ärenden enligt kategori 2 och 3 har handlagts och om eventuella påföljder av ekonomisk, administrativ eller annan art.

Kommissionen kommer naturligtvis att göra en ny förfrågan och kommer under alla omständigheter att göra en fördjupa undersökning av de aktuella ärendena i samband med att räkenskaperna avslutas för gemenskapens stödram för programplaneringsperioden 19941999.

Frågeställarna hänvisas till kommissionens svar på Konstantinos Hatzidakis skriftliga fråga E-1894/01(1) när det gäller de uppgifter som de grekiska myndigheterna skall lämna i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(2). Vissa av de kompletterande uppgifter som saknades har nu lämnats med stöd av artikel 5.

(1) EGT C 134 E, 6.6.2002, s. 5.

(2) EGT L 178, 12.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3201/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Dåligt utförda arbeten i Malakasas-området

Under de senaste översvämningarna i Grekland (den 4 november 2001) blev en del av motorvägen mellan Patra, Aten, Thessaloniki och Evzoni (PATHE) i området Malakasas svårt skadad och illa tilltygad, vilket ledde till att trafiken måste spärras av. I sitt svar på en av mina tidigare frågor (E-3481/00(1)) i ärendet sade kommissionen att den av de grekiska myndigheterna blivit underrättad om att det är entreprenörerna som är skyldiga att reparera de konstruktionsfel som konstaterats, att detta bör ske före utgången av år 2000 och att entreprenörerna även skall stå för kostnaderna.

Jag ber kommissionen upplysa mig om följande:

1. När överlämnades denna del av vägarbetena?

2. Finns det bestämmelser om provisorisk överlämning av arbeten som utförs, som ser till att dessa svarar mot säkerhetsföreskrifterna, för att medborgarna inte skall behöva drabbas av konsekvenserna?

3. Vad beror det på att också den här delen av vägen, som hela tiden repareras och byggs om, visat sig vara ytterligare ett i raden av dåligt utförda arbeten?

4. Exakt vilka sanktioner har entreprenörerna dömts till?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 62.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(1 februari 2002)

Kommissionen har inte fått några upplysningar om när den aktuella sträckan i höjd med Malakasa på motorvägen PatrasAthenThessalonikiEvzoni slutbesiktigades. Kommissionen har begärt att få dessa uppgifter från de grekiska myndigheterna.

Det är genom nationell lagstiftning som förfarandena för provisorisk slutbesiktning av arbeten regleras och kommissionen är därför inte behörig på området.

Arbetena på den aktuella sträckan samfinansierades genom gemenskapens stödram för Grekland för programperioden 19891993 och det operativa programmet avslutades 1995. De åtgärder som de grekiska myndigheterna vidtagit för att åtgärda de problem som uppstått på grund av de geotekniska förhållandena efter det att det operativa programmet avslutades samfinansierades genom stödramen för Grekland för perioden 19941999. De arbetena har ännu inte avslutats och det är därför för tidigt att utvärdera dem.

När det gäller eventuella påföljder för entreprenörerna hänvisar kommissionen frågeställaren till kommissionens svar på frågeställarens fråga P-2890/01(1).

(1) EGT C 309 E, 12.12.2002, s. 2.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3645/01

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(7 januari 2002)

Ämne: Utsläpp av kväveoxid (NOX) i Spanien

Miljörörelsen Ecologistas en Acción angav nyligen att Spanien under 2000 överskred gränserna för tillåtna kväveoxidutsläpp från stora förbränningsanläggningar som togs i bruk innan 1988, enligt direktiv 88/609/EEG(1). Enligt direktivet får utsläppen i Spanien efter 1988 inte överstiga 277 000 ton kväveoxid vid dessa anläggningar.

Känner kommissionen till dessa utsläpp? Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att se till att gemenskapslagstiftningen på detta område respekteras?

(1) EGT L 336, 7.12.1988, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 februari 2002)

Spanien har inkommit med följande information avseende utsläppen av kväveoxider från befintliga stora förbränningsanläggningar:

>Plats fÄHor tabell>

I fallet med Spanien är taken i bilaga II till rådets direktiv 88/609/EEG av den 24 november 1988 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar, för utsläpp av kväveoxider under vilka utsläppen begränsas 368 000 ton för 1993 och 277 000 ton för 1998. Utsläppen av kväveoxider från denna kategori förbränningsanläggningar kommer ytterligare att minska som en följd av det nyligen antagna direktivet om stora

förbränningsanläggningar, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar(1). I detta nya direktiv kommer det att krävas att strängare miljönormer tillämpas på befintliga anläggningar från och med den 1 januari 2008. Kommissionen har bett de spanska myndigheterna om mera aktuella utsläppsuppgifter och kommer att informera parlamentsledamoten om resultaten(2).

(1) EGT L 309, 27.11.2001.

(2) En befintlig anläggning definieras som en anläggning för vilken det ursprungliga tillståndet till uppförande eller, i avsaknad av ett sådant förfarande, det ursprungliga drifttillståndet utfärdats före den 1 juli 1987.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3709/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(16 januari 2002)

Ämne: Frihandelsavtal med Mercosur

Anser kommissionen det vara möjligt att nå en uppgörelse om ett frihandelsavtal mellan unionen och den sydamerikanska tullunionen Mercosur inom en snar framtid och händer det något i förhandlingarna mellan unionen och Mercosur för tillfället?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 mars 2002)

Unionen har länge stött en förstärkning av den regionala integrationsprocessen som Mercosur(1) står för och har från det att Mercosur grundades 1991 gett organisationen sitt stöd. Trots den nuvarande nedgången i den ekonomiska cykeln på båda sidor om Atlanten fortsätter unionen att verka för förbättrade förbindelser med Mercosur och för ett fördjupat samarbete mellan Mercosur-länderna internt. Enligt förhandlingsdirektivet till kommissionen består detta associeringsavtal av tre pelare: politisk dialog, samarbete och handel.

Sex förhandlingsrundor har redan ägt rum om ett biregionalt associeringsavtal mellan Mercosur och unionen. Den sjunde förhandlingsrundan kommer att äga rum i Buenos Aires den 812 april 2002.

Det har gjorts betydande framsteg avseende kapitlen om politisk dialog och samarbete.

När det gäller handelsförhandlingarna pågår för tillfället förhandlingar om en omfattande och ambitiös dagordning som bland annat inbegriper liberalisering av varor och tjänster, investeringar, offentlig upphandling, immateriella rättigheter, konkurrens och en tvistlösningsmekanism. Hittills har viktiga framsteg gjorts, särskilt under andra halvan av 2001, då parterna lade fram förslag till tullsatser och förhandlade om texter beträffande kapitlen om varor, tjänster och offentlig upphandling. Förhandlingarnas karaktär och antalet berörda parter innebär att förhandlingarna är tidskrävande. I vilken utsträckning förhandlingarna går framåt beror åtminstone till en viss del på utvecklingen av den ekonomiska integrationen inom Mercosur.

Det nuvarande läget i regionen och i synnerhet krisen i Argentina är naturligtvist ett orosmoment. Trots detta är det tydligt att båda sidor är fast beslutna att genomföra sina arbetsprogram inom ramen för dessa förhandlingar och se till att det görs ytterligare framsteg. Rådet (allmänna frågor) antog vid sitt möte den 28 januari 2002 en politisk förklaring i vilken det uttrycker sig i positiva ordalag om Mercosur eftersom unionen tror att ett förstärkt Mercosur kommer att bli nyckeln till utvecklingen av regionen. Vid detta möte upprepade unionen också sitt åtagande att göra ytterligare framsteg i förhandlingarna.

(1) Brasilien, Argentina, Paraguay och Uruguay.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2889/01

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(22 oktober 2001)

Ämne: ERUF-projekt avseende återställande av Los Filtros i Manises (Valencia, Spanien)

I Manises (Comunidad Valenciana) har ett projekt kallat återställande av landskapet i det förstörda området samt skydd av den naturliga miljön bebyggelse i Filtros de Manises. Projektet erhåller stöd från gemenskapen genom ERUF och har medfört att arkitektoniska element från början av förra århundradet försvunnit, vilka hittills har skyddats av behöriga myndigheter som historiskt och konstnärligt arv enligt den allmänna stadsplanen i Manises.

Projektet har dessutom erhållit medel ur ERUF för ett påstått återställande av landskapet i området, vilket inte har skett. Tvärtom, ett trädbevuxet område håller på att ersättas med moderna byggnader som varken förbättrar landskapet eller bebyggelsen i området.

Såväl i förordning (EG) nr 1260/1999(1) om strukturfonderna som i förordning (EG) nr 1783/1999(2) om ERUF anges att fonderna inte skall finansiera projekt som strider mot natur- och kulturarvet. Närmare bestämt anges i artikel 2.2 d i ERUF-förordningen uttryckligen att det är nödvändigt att skydda kulturarvet.

Det är ett faktum att ett av ERUF:s användningsområden är att återställa förstörda områden.

- Kan kommissionen ange vilka kriterier som har legat till grund för att bevilja medel för projektet i fråga, vilket inbegriper rivning av arkitektoniska element som skyddats av stadsplanen i Manises?

- Kan kommissionen uppge vilka kontrollmekanismer som tillämpats för att tillse att medel ur ERUF beviljats korrekt i fråga om ovannämnda projekt?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(2) EGT L 213, 13.8.1999, s. 1.

Kompletterande svarfrån Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 april 2002)

Kommissionen påminner parlamentsledamoten om att, enligt subsidiaritetsprincipen, både valet av individuella projekt som samfinansieras från strukturfonderna inom de olika programmen och deras genomförande är de enskilda medlemsstaternas exklusiva ansvar. Kommissionen vakar emellertid över att, enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), alla projekt som erhåller finansiering från de nämnda fonderna följer gemenskapsrätten. Om projekten inte gör det avbryter kommissionen stödet och återkräver de utbetalda beloppen.

Enligt information från de spanska myndigheterna är det restaureringsprojekt som parlamentsledamoten nämner samfinansierat i det lokala operativa programmet för 20002006 och genomförandet uppfyller fordringarna för skydd på nivå II i den allmänna byggnadsplanen.

Syftet med detta projekt är särskilt att nå fram till en harmonisk arkitektonisk lösning för det område som benämns Los Filtros och förstärka den visuella anpassningen till det angränsande stadslandskapet. Den lösning som valts av de ansvariga myndigheterna medger att de arkitektoniska särdragen i den välbevarade ingångsportiken integreras. Inom området består projektet huvudsakligen av att återställa landskapet och plantera växter under hänsynstagande till de befintliga furubestånden.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.