ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2638/01

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(21 september 2001)

Ämne: Följdfråga om Belgiens rikspensionsverks efterlevnad av domstolens rättspraxis

Den 16 juli detta år ställde jag en fråga om Belgiens rikspensionsverks bristande efterlevnad av domstolens rättspraxis, E-2263/01(1).

Kommissionen har sedan dess besvarat denna fråga.

Med anledning av kommissionens svar vill jag ställa två frågor:

1. Har den belgiska regeringen reagerat på kommissionens uppmaning att ändra på de gällande reglerna?

2. Har den belgiska regeringens svar givit anledning till att inleda ett förfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget?

(1) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 230.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(18 oktober 2001)

Kommissionen kan meddela parlamentsledamoten att den ännu inte har fått svar på sitt brev av den 18 juli 2001, i vilket den bad om att inom två månader få upplysningar om uppföljningen av domstolens rättspraxis så som den fastställs enligt domen i mål Engelbrecht, C-262/97.

Kommissionen har därför sänt de belgiska myndigheterna en påminnelse. Parlamentsledamoten kommer att bli informerad om resultatet av denna åtgärd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2676/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Patent på gentest

Nyligen gav Europeiska patentverket det amerikanska företaget Myriad Genetics ensamrätten till patent på gentest om anlag för bröst- och äggstockscancer. Curieinstitutet, ett renommerat franskt forskningscentrum som understöds av franska staten, har förberett ett rättsligt ärende eftersom det anser att det nuvarande systemet för fördelning av patent är dåligt anpassat till frågor som rör folkhälsan. Hur tänker kommissionen förhålla sig till denna viktiga fråga och vilka åtgärder avser den att vidta?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Kommissionen anser inte att det föreligger tvingande skäl för den att protestera, eftersom det omtvistade patentet inte förefaller kränka grundläggande etiska regler, utan snarare berör tillämpningsområdet för ett patent på en DNA-sekvens.

Det kan påpekas att patentet synes ha ett intresse på det vetenskapliga området. Det torde kunna förbättra möjligheterna till tidig upptäckt av bröstcancer hos kvinnor. Efter det att en tredje part överklagat patentet åligger det emellertid besvärskamrarna att uttala sig om det utfärdade patentets giltighet och tillämpningsområde.

Kommissionen följer mycket noga frågan om patentskydd för gensekvenser och skall ge rådet och parlamentet sina synpunkter i de rapporter som skall lämnas i enlighet med parlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar(1).

(1) EGT L 213, 30.7.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2437/01

från Mario Borghezio (TDI) till rådet

(4 september 2001)

Ämne: Risken för att f.d. italienska krigsfångar blir utan skadestånd från Tyskland

Italienska krigsfångar och tvångsarbetare i Tyskland under andra världskriget löper stor risk för att, i strid med gällande regler, förnekas rätten till skadestånd från den tyska staten. De italienska krigsfångarna, som tvingades att arbeta i tyska fabriker, omfattades inte av Genèvekonventionen, men

detta framgår inte av den felaktiga rättsstatus som de givits. Därför har Tyskland nu förklarat att de italienska krigsfångarna inte kommer att få någon ekonomisk vedergällning. Denna diskriminering är mycket allvarlig, inte minst eftersom de f.d. italienska krigsfångarnas rättigheter säkerligen omfattades av det skydd som fastställdes i Europaparlamentets resolution B2-1475/85 om skadestånd för tvångsarbetare i den tyska industrin.

Vilka akuta åtgärder tänker rådet vidta i denna fråga?

Svar

(6 december 2001)

Den ärade parlamentsledamoten hänvisas till svaret på fråga E-2155/01 om tysk ersättning till före detta fängslade italienska soldater.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2063/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till rådet

(12 juli 2001)

Ämne: BSE-test har medvetet förhindrats

1. Vet rådet om att jordbrukare via Internet fått uppmaningar från industrin om att låta självdöda djur ligga några dagar och först därefter underrätta veterinären, för att på det sättet smita undan BSE-test och låta eventuella fall av BSE undgå upptäckt?

2. Har rådet några upplysningar från medlemsstaterna om när djur självdött och när detta anmälts?

3. Vad har rådet hittills gjort för att få slut på detta sätt att medvetet förhindra BSE-test och vad tänker rådet i framtiden göra?

Svar

(27 november 2001)

I artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati(1) föreskrivs att alla djur som misstänks vara smittade med TSE omedelbart skall anmälas till de behöriga myndigheterna och att medlemsstaterna regelbundet skall underrätta kommissionen om anmälda fall av TSE.

Rådet underrättas inte om anmälda fall av TSE.

Det åligger följaktligen kommissionen att se till att gemenskapsrätten respekterades och, i enlighet med ovan nämnda förordning, se till att medlemsstaterna tillämpar de antagna åtgärderna.

(1) EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1899/01

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Bisonhybrider

Ger bisonhybrider (ibland kallade cattalo eller beefalo) rätt till nötkreatursbidrag och am- och dikobidrag? Vad är i så fall den officiella definitionen av en hybrid?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 september 2001)

I rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött(1) fastställs inte beviljandet av nötkreatursbidrag för bisonoxar.

Endast de nötkreatur som definieras som levande djur av arten nötkreatur inom kategorin tamboskap enligt KN-numren ex 0102 10 och 0102 90 05 till 0102 90 79 ingår i förordningens tillämpningsområde.

Dessa undernummer omfattar alla de djur av arten nötkreatur, inklusive bufflar, av arterna Bos och Bubalus som är tamboskap, oavsett för vilket ändamål som de är avsedda, med undantag av renrasiga djur avsedda för avel. De innefattar bland annat buffalo (beeffalo på engelska) som är resultatet av en korsning mellan en bison och ett tamdjur av arten nötkreatur.

Beeffalo är alltså bidragsberättigande inom nötkreatursektorn.

Undernumret av KN-nummer 0102 90 90 som motsvarar djur av arten ej tama nötkreatur, inklusive bisonoxar (Bison bison) eller buffaloes, buffel (sv), (buffalo på engelska) förekommer däremot inte i förordningens tillämpningsområde.

Det existerar inte någon officiell definition på hybriddjur som gäller för djur av arten nötkreatur. Emellertid innehåller rådets direktiv 88/661/EEG av den 19 december 1988 om avelsmässiga normer för avelssvin(2) en definition för hybriddjur som kan vara användbar vid bedömningen av parlamentsledamotens fråga.

Definitionen är följande:

Artikel 1b hybrid avelssvin: varje djur av grisart som uppfyller följande kriterier:

1. den skapas genom avsiktlig korsbefruktning:

- mellan renrasiga avelssvin av olika raser eller linjer,

- mellan djur som själva är resultatet av en korsning mellan olika raser eller linjer eller

- mellan renrasiga djur och djur som tillhör den ena eller den andra av ovan nämnda kategorier;

2. den måste registreras.

För övrigt innehåller kommissionens beslut 90/255/EEG av den 10 maj 1990 om villkor för stambokföring av renrasiga avelsfår och avelsgetter(3) kriterier för inskrivning av renrasiga får och getter i flockregistret som innehåller bestämmelser angående hybrider.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.

(2) EGT L 382, 31.12.1988.

(3) EGT L 145, 8.6.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0955/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet

(29 mars 2001)

Ämne: Samarbete med Latinamerika

Vilka riktlinjer/strategier avser det svenska rådsordförandeskapet att genomföra i utvecklingssamarbetet med Latinamerika?

Svar

(20 november 2001)

Som den ärade parlamentsledamoten är medveten om är det kommissionen som skall inta den ledande rollen i fråga om att utarbeta utvecklingspolitiken och att förbereda initiativ för att främja samordningen av politiken mellan gemenskapen och medlemsstaterna.

Målet för gemenskapens politik beträffande utvecklingssamarbete är att främja hållbar utveckling utformad för att utrota fattigdomen i utvecklingsländerna och att integrera dem i världsekonomin. För detta ändamål fullföljer gemenskapen en politik som främjar en konsolidering av demokrati, rättsstatsprincipen, gott styre och respekten för de mänskliga rättigheterna.

I linje med artiklarna 177 och 178 i EG-fördraget skall kommissionen sträva efter att maximera inverkan av sitt arbete mot fattigdomen, göra gemenskapens utvecklingssamarbete effektivt och underlätta komplementaritet, samordning och konsekvens både i förhållande till annan politik som förs av gemenskapen och till den utvecklingspolitik som förs av medlemsstaterna och andra internationella givare.

När det gäller utvecklingssamarbete uttalade det svenska ordförandeskapet i sitt program att effektivt utvecklingssamarbete är en viktig del av de externa relationerna och en angelägen fråga för ordförandeskapet. Det är också en del av arbetet med kommissionens reformprogram. Samstämmigheten i den externa politiken bör förbättras. Då blir EU starkare som en ansvarsfull och solidarisk aktör internationellt. Fattigdomsbekämpning skall stå i centrum för utvecklingssamarbetet.

I förhållande till Latinamerika och Karibien framhöll det svenska ordförandeskapet att det i unionens förbindelser med Latinamerika och Karibien kommer att söka främja fred, demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt i Colombia, Peru och Kuba. De ekonomiska relationerna mellan regionen och EU erbjuder betydande potential för tillväxt och utveckling. Som ordförande kommer Sverige att ge särskild prioritet åt frihandelsförhandlingarna med Mercosur och Chile.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1981/01

från Luisa Morgantini (GUE/NGL) till kommissionen

(5 juli 2001)

Ämne: Galucci, biståndsarbetare från Europeiska unionen, häktad i och utvisad från Israel

Den 8 juni 2001 häktades Marco Galucci, som arbetar för ett humanitärt biståndsprojekt finansierat av Europeiska kommissionen, vid flygplatsen Ben Gourion och trots att han tydligt kunde motivera syftet med sin resa förhördes han under flera timmar. Han förbjöds att ringa till sitt konsulat, hans dator undersöktes, hans disketter beslagtogs och därefter utvisades han till Italien.

Kommer kommissionen att reagera till följd av de israeliska myndigheternas handlande, som i hög grad undergräver en tillfredsställande utveckling av de humanitära projekt som Europeiska unionen finansierar till förmån för den palestinska befolkningen som drabbas mycket hårt av kriget?

Vilka konkreta åtgärder avser kommissionen att vidta?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(6 september 2001)

Till följd av vad som hände Marco Gallucci, som arbetar med humanitärt bistånd för den italienska icke-statliga organisationen CRIC, den 8 juni 2001 sände kommissionens delegation i Israel den 19 juni en verbalnot till det israeliska utrikesministeriet i vilken den uttryckte sin starka protest mot denna oberättigade behandling av en europeisk medborgare som är anställd av en icke-statlig organisation vars biståndsprojekt i sin helhet finansieras av kommissionen, och den uppmanade ministeriet att tillåta Marco Galluccis inresa och underlätta hans humanitära uppdrag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1487/01

från Jean-Claude Martinez (TDI) till rådet

(21 maj 2001)

Ämne: Köttmjölsbedrägerier

I kampen mot BSE eller galna ko-sjukan förbjöd Frankrike i juli 1990 köttmjöl som foder till nötboskap och skärpte i juli 1996 förbudet genom att utesluta särskilt riskmaterial såsom hjärna, mjälte och benmärg.

Efter 1996 har dock flera tusentals ton köttmjöl olagligen tillverkats och sålts som foder till nötboskap, vilket avslöjades i en nyligen inträffad skandal.

Vilka åtgärder avser rådet att vidta med tanke på situationens allvar och den risk som föreligger för människors hälsa?

Avser rådet att intensifiera samarbetet mellan veterinära och bedrägeribekämpande myndigheter?

Svar

(21 november 2001)

När det gäller de omständigheter som den ärade parlamentsledamoten nämner, erinrar rådet om att det är medlemsstaternas uppgift att se till att gemenskapsbestämmelserna och de nationella bestämmelserna om användning av köttmjöl följs och att i enlighet med sin nationella lagstiftning vidta sanktionsåtgärder om dessa bestämmelser överträds.

När rådet diskuterade det tillfälliga förbudet mot användningen av köttmjöl i djurfoder, hade det förvisso problemet med kontrollen i åtanke.

När det gäller samarbetet mellan veterinärmyndigheterna erinrar rådet om att detta samarbete styrs av direktiv 89/608/EEG av den 29 november 1989(1) []

En skärpning av gemenskapslagstiftningen om officiell kontroll av djurfoder (direktiv 95/53/EG) har föreslagits av kommissionen och kommer snart att antas.

Samarbetet mellan de olika kontrollorganen inom en enskild medlemsstat faller däremot inom denna medlemsstats ansvarsområde.

(1) EGT L 351, 2.12.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2366/01

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(28 augusti 2001)

Ämne: Låginkomsttagares räkningar för allmännyttiga tjänster

Enligt Förenade kungarikets vattenlag från 1991 fastställde vattenbolagen sina vattenavgifter enligt taxeringsvärdet på den bostad där tjänsten tillhandahölls.

I sydvästra England fick nyligen en av mina väljare, låginkomsttagaren Ken Cole, en hög räkning för sin vattenkonsumtion på grund av att den bostad som han vid tidpunkten i fråga levde i hade ett högt taxeringsvärde.

Trots att han är låginkomsttagare och inte kan betala denna räkning har vattenbolaget dragit Cole inför domstol för att få sina pengar.

Vattenlagen från 1999 ändrade denna situation och gjorde det möjligt för vattenbolagen att i större utsträckning anpassa sina räkningar till kundernas verkliga vattenkonsumtion. Denna lag är emellertid inte retroaktiv. Detta innebär att den orättvisa som Cole drabbats av erkänts men att han dessvärre fortfarande har en räkning på 700 pund som han enligt domstolarna i England är skyldig att betala.

Skulle ministerrådet överväga att ingripa i nationella ärenden för att hjälpa grupper med låginkomsttagare som missgynnas på det här sättet?

Svar

(6 december 2001)

Rådet måste tyvärr upplysa den ärade ledamoten om att det inte får ingripa direkt i inhemska frågor som prissättning på vatten eller för den delen lokal beskattning.

Rådet skulle likväl vilja påminna om att det ägnar betydande ansträngningar för närvarande åt frågor om bekämpande av fattigdom och social utslagning.

Rådets arbete förbereds och samordnas med högsta prioritet av Kommittén för socialt skydd, inrättad av rådet i juni 2000 och verksam inom ramen för den nya öppna samordningsmetoden, fastlagd i mars 2000 av Europeiska rådet i Lissabon. När Europeiska rådet i fortsättningen sammanträtt har det ytterligare betonat dessa verksamheter.

Detta arbete fullföljs intensivt och omfattar ett brett urval frågor, med tanke på den verkligt mångdimensionella karaktären hos fattigdom och social utslagning. För närvarande håller kommittén, tillsammans med kommissionen, på att utarbeta en gemensam rapport från kommissionen och rådet byggd på de nationella handlingsplanerna för social sammanhållning. Den arbetar också på en uppsättning indikatorer, för att öka framtida samarbete och utveckling. Resultaten av dessa båda verksamheter skall i december 2001 föreläggas Europeiska rådet i Laeken.

Dessutom har rådet och Europaparlamentet just enats om ett utkast till beslut om inrättande av ett femårsprogram (20022006) för gemenskapens satsningar på att verka för samarbete mellan medlemsstaterna i kampen mot social utslagning, med en budget på 75 miljoner euro. Programmets målsättningar är en bättre förståelse av samhällsfenomenen social utslagning och fattigdom, arrangerande av erfarenhetsutbyte om de principer som följs samt främjande av ömsesidigt lärande liksom utveckling av aktörernas förmåga att verksamt ta itu med social utslagning och fattigdom.

Det måste betonas att programmet för kamp mot social utslagning är ett komplement till satsningar finansierade av Europeiska socialfonden och inom initiativet Equal för att bekämpa fattigdom.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2208/01

från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen

(17 juli 2001)

Ämne: Diskriminering

En portugisisk medborgare har i ett brev bett mig hjälpa honom reda ut en situation som han upplever som orättvis och diskriminerande. Mot bakgrund av följande omständigheter ber jag därför kommissionen ge besked om sin uppfattning i frågan.

Brevställaren är en 33-årig, portugisisk medborgare med rörelsehinder (nedsatt motorik i benen som ett resultat av en polioinfektion då han var 14 månader). Han anmälde sig till ett uttagningsprov för en tjänst vid de europeiska institutionerna (EUR/C/160/2000 - portugisiskspråkiga maskinskrivare) men fick avslag med motiveringen att han saknade 4 års arbetslivserfarenhet efter avslutade gymnasiestudier (skrivelse PERS/SC/DQCB-nr. 112.250).

I verkligheten har han i 12 år arbetat utan avbrott som maskinskrivare vid Lissabons kommunfullmäktige. På grund av olyckliga omständigheter (hans rörelsehinder och, som ett resultat av detta, vistelser vid vårdinrättningar för fysisk rehabilitering, liksom avsaknaden av strukturer till stöd för rörelsehindrade) är det dock endast nyligen som han haft möjlighet att avsluta sina studier. Han vill därför veta varför det finns ett urvalskriterium som anger att en person med 4 års arbetslivserfarenhet efter skolexamen har högre kompetens än någon med 12 års arbetslivserfarenhet - vid samma slags tjänst som uttagningsprovet gäller och vid en offentlig myndighet - bara därför att den senare råkat avsluta sina studier efter att ha gjort sig denna arbetslivserfarenhet. Det är inte utan att man blir beklämd över det sätt på vilket han uteslutits. Å ena sidan mottar medlemsstaterna EU-medel för att främja utbildning och yrkesträning och för att bekämpa utslagning från skolsystemet. Å andra sidan agerar en EU-institution för att utesluta en sökande med hjälp av en regel som personen ifråga anser vara orättvis, diskriminerande och i strid med dessa målsättningar.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(7 september 2001)

Parlamentsledamoten syftar på det interinstitutionella öppna uttagningsprovet EUR/C/160/2000, som organiserades gemensamt av Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén för rekrytering av portugisiskspråkiga sekreterare.

Parlamentet är tillsättningsmyndighet i det här fallet och har följaktligen ensamt ansvar för organisationen av uttagningsprovet i fråga. Kommissionen kan därför inte ge några ytterligare kommentarer i ärendet och föreslår att parlamentsledamoten vänder sig till parlamentets generalsekretariat i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1696/01

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Eventuellt djurreservat för valar i södra Stilla havet

Kan kommissionen ange om den kommer att stödja inrättandet av ett djurreservat för valar i södra Stilla havet vid Internationella valfångstkommissionens sammanträde i juli i år? Har kommissionen några bevis på att en orsak till att förslaget förkastades vid Internationella valfångstkommissionens sammanträde under 2000 var Japans löfte om bidrag till företrädarna för ländrena i östra Västindien som, tillsammans med Japan, röstade mot inrättandet av ett djurreservat?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 september 2001)

Internationella valfångstkommissionen (IWC) är den enda kompetenta organisationen för bevarande och förvaltning av valbeståndet. Den har 41 medlemmar, varav elva gemenskapsstater (alla utom Belgien, Grekland, Luxemburg och Portugal).

Gemenskapen i sig är inte medlem i internationella valfångstkommissionen. Av den anledningen har kommissionen hittills avhållit sig från att ingripa i dess arbete.

Kommissionen kan inte bedöma orsakerna till att suveräna stater antar eller avslår förslag i internationella fora som gemenskapen inte deltar i.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1395/01 från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen. Annullering av den infordran av TEN-Telekomprojekt som gjordes i mars.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 040 E , 14/02/2002 s. 0039 - 0040



SKRIFTLIG FRÅGA E-1395/01 från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen (10 maj 2001) Ämne: Annullering av den infordran av TEN-Telekomprojekt som gjordes i mars Kan kommissionen ge förklaringar till annulleringen av den infordran av TEN-Telekomprojekt som gjordes i mars (inlämning skulle ha ägt rum i juli)? Vilka åtgärder har man vidtagit avseende förskingringen av budgeten för 2001 med tanke på denna annullering? Vilka åtgärder kommer att vidtas i samband med ytterligare infordringar av projekt under 2001? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (3 september 2001) I motsats till 1999 och 2000, fanns det inga ansökningsomgångar planerade för TEN-Telekom för mars 2001 med slutdatum i juni. I stället lanserades en tidigare ansökningsomgång i oktober 2000 (budgeten för 2001) med tidsgränsen den 29 januari 2001 för att undvika anstormningen vid årets slut för det motsvarande budgetåtagandet. Två ansökningsomgångar planeras fortfarande för 2001, en med slutdatum den 7 september (delvis för att utnyttja den återstående budgeten för 2001 och en del av budgeten för 2002) och en annan skall lanseras i slutet av 2001 med ett slutdatum i slutet av januari 2002 (den återstående delen av budgeten för 2002).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1409/01

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(14 maj 2001)

Ämne: Kinas status som utvecklingsland

I rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av meddelandet Uppbyggnad av ett omfattande partnerskap med Kina(1) beskriver kommissionen Kina som ett unikt utvecklingsland med en oerhörd tillväxt som fått många områden att blomstra. Kina har dessutom börjat ge andra asiatiska länder utvecklingsbistånd.

Anser kommissionen att Kina har och bör bevara en status som utvecklingsland, även mot bakgrund av landets anslutning till WTO?

(1) KOM(2000) 552.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(5 juli 2001)

Enligt kommissionens rapport från september 2000 om genomförandet av 1998 års meddelande Uppbyggnad av ett omfattande partnerskap med Kina(1) är Kina unikt som utvecklingsland betraktat, eftersom det inte har alla de egenskaper som karakteriserar ett utvecklingsland, men heller inte alla de kvaliteter som är utmärkande för ett utvecklat land.

Kommissionens strategi när det gäller Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) har varit att överväga huruvida Kina bör anses uppfylla kraven för att betecknas som ett utvecklingsland när det gäller alla sektorer i vilket fall det bör omfattas av de fördelar som fastställs i WTO-avtalet.

(1) KOM(2000) 552 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1895/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Uteblivna utbetalningar av anslag till Grekland inom den andra gemenskapsstödramen

Hur stora är de anslag som Grekland har fått tillgång till inom den andra gemenskapsstödramen och som ännu inte betalats ut? Vilka program handlar det om och vad är orsakerna till förseningen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(18 september 2001)

Kommissionen har gjort alla delbetalningar till Grekland för alla operativa program (OP) för gemenskapens stödramar 19941999, med undantag av den slutliga delbetalningen 1999, eftersom de grekiska myndigheterna ännu inte har presenterat sin ansökan om utbetalning.

Dessa slutliga utbetalningsansökningar måste lämnas till kommissionen av medlemsstaterna efter avslutandet av det operativa programmet och måste lämnas in med den slutliga genomföranderapporten för varje operativt program. I de flesta fall lämnas de in efter tidsfristen för betalningen till slutmottagarna, som i detta fallet är slutet av 2001.