ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2071/98

från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: "Camino Europa"-projektet

Enligt en undersökning - "Camino Europa"-projektet - som nyligen genomfördes med 1300 studenter från universitetet i Madrid är sju av tio studenter villiga att arbeta i ett annat EU-land, 78 procent ser sig själv som europeiska medborgare och 75 procent är positiva till den gemensamma valutan.

Ett sådant entusiastiskt engagemang i EU måste beaktas i syfte att undvika eventuella besvikelser för deltagarna i undersökningen när de har lämnat universitetet. Därför är det lämpligt att inrätta särskilda kanaler för att ge unga universitetsstudenter som engagerar sig i EU från de olika medlemsstaterna lättare tillgång till arbeten i de andra medlemsstaterna.

Anser kommissionen att denna uppmuntrande undersökning borde främja inrättandet av ovan nämnda kanaler för anställning i de olika medlemsstaterna, i syfte att underlätta rörligheten för universitetsstudenter som har avslutat studierna i sina hemland?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(3 augusti 1998)

Kommissionen är medveten om det faktum att unga och utbildade människor är bland de som är mest benägna att arbeta i en annan medlemsstat.

Kommissionen fäster stor vikt vid de organ som gör det möjligt för europeiska medborgare att utöva sin rätt till fri rörlighet enligt Fördraget om Europeiska unionen. Därför stöder kommissionen bl.a. Eures-nätverket i vilket offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och andra partner på lokal nivå deltar. Nätverket, som har mer än 500 Europaarbetsförmedlare och modern informationsteknik till sitt förfogande, har till syfte att informera och ge råd till de arbetssökande (eller arbetsgivare) som berörs av den geografiska rörligheten. Därigenom kan intresserade personer få hjälp att hitta ett arbete i utlandet, bl.a. tack vare en databas med omkring 100 000 speciellt utvalda platserbjudanden. En del av dessa finns nu tillgängliga på Eures webbplats på Internet (http://europa.eu.int/jobs/eures), vilken även har länkar till ett antal europeiska arbetsförmedlingar.

En närmare presentation av Eures verksamhet återfinns i den rapport(1) som kommissionen antog den 3 juli 1998 och har sänt till parlamentet.

(1) KOM(98) 413, slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1977/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Säkerhetsnormer för sittvagnar för barn

Är kommissionen nöjd med EU:s nuvarande säkerhetsnormer för sittvagnar för barn och i synnerhet säkerhetsnormerna för så kallade "ståplattor"?

Vill kommissionen anföra något annat i denna fråga?

Svar avgivet av Emma Bonino på kommissionens vägnar

(31 juli 1998)

Kommissionen har hittills inte haft anledning att oroa sig för brädor som gör det möjligt att transportera ett andra barn stående bak på en barnvagn. Dessutom har ingen anmälan gjorts om detta genom det varningssystem som inom ramen för rådets direktiv 92/59/EEG av den 29 juni 1992 om allmän produktsäkerhet(1) bl.a. ger information om att det förekommer en farlig produkt på gemenskapens territorium.

När det gäller standardisering utöver nationella standarder såsom den brittiska BS 4792, finns det ännu ingen europeisk standard om barnvagnar. Arbete pågår dock och ett förslag till standard skall läggas fram för omröstning inom kort bland de nationella ledamöterna i den europeiska standardiseringskommissionen (CEN).

Den aktuella brädan finns inte med i förslaget. Om det dock skulle visa sig att den utgör en särskild risk, kan den tas med i förslaget vid en senare granskning av den europeiska standarden. Kommissionen skall se till detta.

(1) EGT L 228, 11.8.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1752/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(5 juni 1998)

Ämne: Kostnader för att skapa arbetstillfällen

I sitt meddelande om miljö och sysselsättning (KOM(97) 592) uppger kommissionen att cirka 1 500 arbeten skapades genom LIFE-projekt under 1996 till en kostnad av cirka 30 000 ecu per heltidstjänst och år. Håller kommissionen med om att detta är en extremt hög kostnad för varje tjänst och har den någon uppfattning om hur dessa arbeten kan göras mer kostnadseffektiva?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(22 juli 1998)

Life-Natur-projekten syftar främst till skydd av naturområden och livsmiljöer. Skapandet av sysselsättning är en sekundär effekt, även om den naturligtvis är positiv. Därför kan man inte tillämpa kostnadseffektivitetsaspekter i samma omfång som för åtgärder utan miljöskyddsinriktning.

Den siffra som angivits för varje heltidstjänst och år i ruta 6 (Life-Natur-projektens effekter på sysselsättningen) i bilaga 2 till kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa)(1) är en genomsnittlig summa som grundats på ett relativt litet antal projekt. Denna siffra hörde till de resultat som kom fram vid 1996 års utvärdering av Life-Natur-projekten. Den utgör snarare ett indikativt värde än de faktiska kostnaderna inom naturskyddsområdet. Dessutom avser dessa siffror endast direkta arbetstillfällen, och tar inte hänsyn till indirekta sysselsättningseffekter som kan uppstå genom nyskapade eller utvidgade turistaktiviteter och behovet av övernattningsmöjligheter i lantliga områden. Det bör noteras att det är av betydelse var dessa arbetstillfällen uppstår, eftersom Life-Natur-projekten ofta medför möjligheter att utveckla verksamhet i avlägsna trakter där det inte finns några andra möjligheter för skapandet av sysselsättning.

(1) KOM(97) 592 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1595/98

från Caroline Jackson (PPE) till kommissionen

(25 maj 1998)

Ämne: Teknisk standard för elektronisk övervakningsutrustning

Finns det någon teknisk EU-standard i bruk för att skydda pacemakers som befinner sig i närheten av elektronisk övervakningsutrustning (larmbrickor i butiker, intern-TV etc.) och om inte, anser kommissionen att det finns behov av en sådan standard?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(2 juli 1998)

Hjärt-pacemakers på gemenskapsmarknaden skall överensstämma med bestämmelserna i direktiv 90/385/EEG av den 20 juni 1990 om aktiva medicintekniska produkter för implantation(1).

De viktigaste kraven i detta direktiv berör uttryckligen skydd mot risker i samband med situationer i omgivningen som rimligtvis kan förutses, och i synnerhet elektromagnetiska fält, t.ex. sådana som uppstår kring elektrisk övervakningsutrustning, bland annat i varuhus.

Som stöd till genomförandet av det direktivet har ett utkast till en europeisk standard om hjärt-pacemakers för implantation tagits fram (pr EN45 502, som ersätter EN 50 061). Vissa krav i denna standard berör frågan om hjärt-pacemakers immunitet mot sådana yttre elektromagnetiska fält.

Riskerna med elektromagnetiska fält kring övervakningsutrustning kan dock aldrig helt undanröjas med tekniska krav som endast berör hjärt-pacemakers. Därför krävs det i direktiv 90/385/EEG att tillverkarna av pacemakers tillsammans med pacemakern skall bifoga information om försiktighetsåtgärder som bör vidtas för att skydda sig mot riskerna med yttre elektromagnetiska interferenser. Dessutom bör adekvata säkerhetsåtgärder för elektrisk övervakningsutrustning övervägas, som tar hänsyn till de risker som sådan utrustning medför.

(1) EGT L 189, 20.7.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1982/98

från Allan Macartney (ARE) till rådet

(17 juni 1998)

Ämne: Dokument om kompensationsåtgärder i samband med avskaffandet av taxfree-försäljning

Kan rådet garantera att kommissionsdokumentet om eventuella kompensationsåtgärder för de regioner som drabbas hårdast av avskaffandet av taxfree-försäljningen inom EU efter 1999, i enlighet med Ekofin-rådets beslut i maj kommer att läggas fram för och diskuteras inom Ekofinrådet under hösten?

Svar

(24 september 1998)

Efter diskussionen vid Ekofin-rådet den 19 maj 1998 framgick det att det inte fanns någon enighet om en undersökning i hela gemenskapen om verkningarna av avskaffandet den 30 juni 1999 av taxfree-försäljningen inom EU.

Mot bakgrund av de olika nationella undersökningarna och kommentarerna under mötet kommer kommissionen dock att i ett arbetsdokument klargöra vilka instrument som finns tillgängliga för medlemsstaterna för att ta itu med följderna av detta avskaffande.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2122/98

från David Hallam (PSE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Tillämpningen när det gäller böter: förordning 1765/92

Känner kommissionen till de mycket stora bötesbelopp som tillämpas när det gäller böter enligt förordning 1765/92(1) i samband med misstag har gjorts vid ansökan om arealbidrag för åkermark inom ramen för IACS (integrerat administrations- och kontrollsystem för vissa stödsystem inom gemenskapen)?

I Förenade kungariket har vi lagt märke till att dessa böter ofta har tillämpats även när det uppenbarligen rört sig om rena misstag från producentens sida. På vilket sätt kan kommissionen genom ökad flexibilitet bistå dessa producenter som drabbats?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 juli 1998)

I kommissionens förordning (EEG) 3887/92 av den 23 december 1992 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem(2) fastställs böter för de fall då producenter deklarerar att en areal är större än vad den verkligen är i syfte att erhålla stöd, eller då vissa andra regler inte har följts.

Kommissionen har emellertid accepterat att det finns ett behov av flexibilitet i vissa fall. Enligt förordning (EEG) nr 38887/92 kan medlemsstater tillåta att ansökningar om arealbidrag ändras utan att böter tas ut då uppenbara fel har begåtts, vilka måste fastställas av medlemsstatens myndigheter. Det är medlemsstaternas ansvar att fastställa att felaktigheter har begåtts.

Utöver de regler som redan finns, har kommissionen nyligen föreslagit en ändring av förordning (EEG) 3887/92 genom att införa en bestämmelse som tillåter producenter att under vissa omständigheter rätta till sådana uppgifter i ansökningarna som skulle kunna medföra böter.

(1) EGT L 181, 1.7.1992, s. 12.

(2) EGT L 391, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1802/98

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Obefogade förseningar vid genomförandet av det gemenskapsfinansierade programmet för datorisering av skattekontoren i Grekland (Taxis)

Enligt nyligen publicerad kritik från representanter för de anställda på skattekontoren finns det vid genomförandet av programmet Taxis i syfte att datorisera skattekontoren i Grekland - som finansieras med gemenskapsanslag från den andra gemenskapsstödramen för Grekland (regionalt handlingsprogram för modernisering av statsförvaltningen) - obefogade och stora förseningar.

De konkreta anklagelserna gäller att man inte bara överträtt alla tidsramar för färdigställandet och leveransen av programmet utan dessutom har man inte ens gjort hälften av dess funktioner brukbara på den enda enhet där det har installerats. Vidare framförs klagomål om att det finns förseningar vid anställandet av den personal som behövs vid de lokala ekonomiska förvaltningskontoren (DOY) för att stödja användningen av programmet samt även förseningar vid utbildningen av förvaltningskontorens personal i hur Taxis fungerar.

Kan kommissionen mot bakgrund av detta informera mig om i vilken takt projektet genomförs med utgångspunkt i den tidsplan som fastställdes vid godkännandet av det och följaktligen hur stor den tidsavvikelse som finns i dag är, vad som är orsaken till förseningarna, när projektet beräknas vara genomfört samt hur stora anslag som hittills har betalts ut från gemenskapsfonderna och till vilka ändamål de har gått.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(11 september 1998)

Taxis-programmet har en total budget på 84 miljoner ecu och är ett projekt inom handlingsprogrammet för modernisering av statsförvaltningen.

I detta projekt ingår ett integrerat informationssystem för beskattning, anskaffning av en byggnad i vilken den informationstekniska utrustningen skall placeras och där användare undervisas i användningen av dessa nya system.

Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna blev den inledande tillämpningsfasen betydligt längre än planerat eftersom projektet var så komplicerat. För närvarande framskrider projektet väl och räknas vara klart under första halvåret 2001. 30 enheter för finansiella tjänster (skattekontor) börjar sin verksamhet i den nya tekniska miljön före slutet av juli 1998 och 120 enheter före slutet av 1998. Av de 17 programvarutillämpningar som Taxis producerar har sju redan levererats och de övriga kommer att levereras inom kort.

Utnyttjandegraden för Taxis är hittills 53 miljoner ecu eller 63 %. Kostnaderna för insatser som finansieras av Europeiska socialfonden är begränsade eftersom utbildningen är sammankopplad med projektets slutskede då skattekontoren är fullt bemannade och de nya systemen kan tas i bruk. Utbildningen inleddes nyligen och enligt de grekiska myndigheterna väntas den nu fortsätta i full skala.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1572/98

från James Janssen van Raay (UPE) till rådet

(25 maj 1998)

Ämne: Flaggdag den 15 augusti

1. Med tanke på att Nederländerna är det enda av de allierade länderna som firar den 15 augusti 1945 då andra världskriget slutade ställde jag flera frågor under det nederländska ordförandeskapet. Mina frågor besvarades aldrig. De måste ha förlagts. Hur är detta möjligt?

2. Förenade kungariket firar slutet av såväl första världskriget (Poppy Day) som andra världskriget. Kan det brittiska ordförandeskapet främja att 15 augusti görs till en officiell minnesdag, med åtföljande flaggning, om inte annat för att fira den långa period av fred som vi har upplevt?

3. Japans kejsare kommer inom kort att besöka London för att motta en prestigefull utmärkelse (Strumpebandsordern). Kommer det brittiska ordförandeskapet att ta tillfället i akt och påminna Japan om det omåttliga lidande som de asiatiska folken utsattes för under den japanska ockupationen och uppmana Japan att bistå dessa länder med ett massivt stöd nu när de åter drabbats av elände?

Svar

(24 september 1998)

Beträffande inrättandet av en minnesdag för freden den 15 augusti hänvisar rådet den ärade parlamentsledamoten till det svar som gavs på den skriftliga frågan E-1331/98, den enda fråga som rådet fått i detta ämne.

Rådet har ingen kommentar till de förslag den ärade parlamentsledamoten har lagt fram för det brittiska ordförandeskapet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2093/98

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Konkurrenssituationen för fiskuppfödare i Danmark

I det danska miljödepartementets anvisning nr 224 av den 5 april 1989 finns det restriktioner för foderförbrukning vid fiskuppfödning i sötvattensdammar. Detta innebär i praktiken att fiskproduktionen begränsas.

Det lär inte finnas några liknande restriktioner i andra EU-länder.

Är dessa danska bestämmelser som begränsar produktionen vid fiskodlingar i överensstämmelse med fördragets konkurrensbestämmelser?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(28 juli 1998)

Den danska vattenbrukslagstiftningen är både begriplig och restriktiv, motiverad av den allmänna miljösituationen i Danmark, där generellt höga krav på vattenrening har genomdrivits lagstiftningsvägen. För den del av fiskindustrin som sysslar med fiskodling i färskvatten är målet på riksplanet att halvera dess miljö-påverkan. Grundidén i lagstiftningen är att kontrollera fiskodlingens miljöpåverkan genom att sätta gränser för fiskfoderanvändningen. Varje odling åsätts en viss fiskfodermängd per år.

Fast denna kontrollåtgärd inte används av andra medlemsstater, hindrar EG-fördraget inte medlemsstater att besluta om miljöskyddsåtgärder, som är strängare än dem som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1958/98

från Mirja Ryynänen (ELDR) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Information om EU-länder i officiella sammanhang

I många EU-länder har man genomfört en harmonisering av myndigheternas serviceavgifter för att de skall överensstämma med utgifterna i övriga EU-länder. Många finländares erfarenhet visar trots detta, att det i praktiken är dyrare att skicka brev till Finland än till andra EU-länder. Orsaken till det här är att det brister i myndigheternas information - man känner inte till att Finland är medlem av Europeiska unionen.

1. På vilket sätt ser Europeiska kommissionen till att man i EU:s medlemsländer, i officiella sammanhang, har tillgång till tidsenlig information om EU:s olika medlemsstater?

2. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att avgifterna för postförsändelser till Sverige och Finland överensstämmer med de avgifter som gäller för övriga länder, om det är så att man har för avsikt att tillämpa en gemensam prissättning?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(29 juli 1998)

Kommissionen anser att det är av grundläggande vikt att sprida aktuell information om gemenskapen och alla ändringar som sker inom den. Därför förser kommissionens alla avdelningar kontinuerligt de nationella myndigheterna och gemenskapens medborgare med information, särskilt genom sina kontakter med medlemsstaterna. Ett antal olika publikationer om gemenskapens sammansättning tillhandahålls kontinuerligt och sprids också i stor upplaga, särskilt genom kommissionens representationskontor i medlemsstaterna. De nationella myndigheterna för denna information vidare på nationell nivå. De enda gränserna för denna verksamhet sätts av de medel som kan anslås för ändamålet.

Beträffande posttaxor främjar gemenskapen principen att priserna sätts i förhållande till kostnaderna, vilket krävs i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna(1). Mot bakgrund av denna princip kan vissa avgifter därför variera beroende på destinationen i gemenskapen.

(1) EGT L 15, 21.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1144/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(24 april 1998)

Ämne: Finansiellt stöd och miljöåtgärder inom jordbruket i Portugal

Kan kommissionen ge mig detaljerade uppgifter om de anslag som beviljats de enskilda medlemsstaterna för miljöåtgärder inom jordbruket under perioden 1994 och 1997 och de åtaganden som redan gjorts fram till 1999?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 maj 1998)

Kostnaderna för programmet för miljöåtgärder inom jordbruket i Portugal (Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) står för 75 %) har varit de följande (i miljoner ecu):

>Plats för tabell>

De finansiella konsekvenserna (EUGFJ:s andel på 75 %) av de åtaganden som var aktuella den 15 oktober 1997 är 65 miljoner ecu för budgetåret 1998 och 23 miljoner ecu för budgetåret 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2069/98

från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: Eventuell tillämpning av Philoxenia-programmet på vallfärdsvägen till Santiago de Compostela

En av målsättningarna för det fleråriga Philoxenia-programmet för europeisk turism är att verka för att främjandet av Europa som turistmål bidrar till att öka antalet besökare från tredje länder.

Vallfärdsvägen till Santigao de Compostela, som traditionellt varit ett av de turistmål som lockat mest utländska besökare till den iberiska halvön, är så genomsyrad av religösa, historiska, kulturella och mänskliga värden och spelar en viktig roll inom så många olika områden att den lockar besökare från hela världen.

Kan kommissionen ange i vilken utsträckning det fleråriga Philoxenia-programmet kan utnyttjas för att främja, utveckla och förbättra infrastrukturerna längs med vallfärdsvägen till Santiago de Compostela, i syfte att stärka turismen i Europa och öka antalet besökare från tredje länder?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(15 september 1998)

Rådet har ännu inte beslutat i frågan om det första fleråriga programmet till stöd för europeisk turism (Philoxenia), som kommissionen föreslog 1996. Vad gäller den del i förslaget som avser stöd till kampanjer för att främja Europa som turistmål, är avsikten inte att föra fram individuella projekt eller regioner, utan att bidra till den europeiska turismens konkurrenskraft genom att, som en av de föreslagna åtgärderna innebär, föra fram Europa i dess helhet.

Kommissionen vill också informera ledamoten om att ansträngningarna i samband med att försöka bevara de historiska monumenten i Santiago de Compostela under de senaste åren har samfinansierats genom kommissionens försorg och att åtgärder har vidtagits som uppmuntrar och bidrar till skyddet, restaureringen och förbättringen av Europas betydelsefulla arkitektoniska kulturarv. Dessutom är ett av huvudsyftena med insatserna det mervärde som ett stöd från gemenskapen kan ge, även i rent ekonomiska termer, dvs. att den lokala kulturella turismen främjas via skyddet, bevarandet och upprustningen av de historiska monumenten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1035/98

från Fernando Fernández Martín (PPE) till kommissionen

(6 april 1998)

Ämne: Effekter av fenomenet "El Niño"

Effekterna av klimatfenomenet "El Niño" upplevs på ett allt allvarligare sätt i ett stort antal områden på jorden. Naturkatastrofer som översvämningar och stormar efterföljs av svår torka som orsakar eldsvådor och förstör odlingar och som följaktligen leder till hungersnöd, fattigdom och utsatta förhållanden - ofta i regioner som redan i sig är mindre gynnade.

Har kommissionen, i syfte att förebygga större katastrofer, infört någon mekanism för att kunna förutse effekterna av "El Niño"?

Existerar det något program vars syfte är att lindra dessa effekter och som ställer katastrofhjälp till förfogande för de berörda länderna?

Samarbetar kommissionen med någon internationell organisation i denna fråga?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(28 maj 1998)

Forskarna har under många år varit medvetna om den viktiga roll El Niño eller Southern oscillation (ENSO) spelar för klimatet och kommissionen har stöttat viktig forskning kring detta fenomen.

Inom ramen för det nuvarande miljö- och klimatprogrammet (1994-1998) pågår PROVOST-projektet där man undersöker möjligheterna att ställa prognoser för årstidsbundna och periodiska klimatvariationer och har utvecklat den första globala atmosfär-oceanmodellen som verkar lovande när det gäller framtida, tillämpade prognoser. Inom projektet övervakar man också El Niño-regionen i Stilla havet med hjälp av satellit- och annan observationsutrustning. Prognoserna som gjordes med hjälp av modellen av förra årets El Niño och de därmed sammanhängande klimatavvikelserna är särskilt uppmuntrande. En del av resultaten av detta (fortfarande experimentella) projekt finns numera tillgängliga på Internet, inbegripet hur El Niño förmodas påverka olika regioner i världen (däribland Europa).

Andra forskningsresultat visar tydligt sambandet med det globala klimatet i ett perspektiv efter toppmötet i Kyoto och tyder på att den globala uppvärmningen kan leda till att El Niño och ENSO-växlingarna blir kraftigare.

I september 1997 inrättade kommissionen en arbetsgrupp med uppgift att följa hur fenomenet El Niño utvecklar sig och att förbereda förebyggande åtgärder. Förutom den katastrofhjälp som kommissionen redan har tilldelat de drabbade länderna i Central- och Latinamerika samt Östafrika, och som idag uppgår till 21 miljoner ecu, har kommissionen också beslutat om ett specialprogram på 77 miljoner ecu som finansieras via gemenskapens budget (budgetposter för bistånd och livsmedelsförsörjning).

Kommissionen samarbetar med Förenta nationerna, bland annat i FN:s livsmedelsprogram, med Internationella Röda Korset och med olika europeiska icke-statliga organisationer som är verksamma i de länder som drabbas av fenomenet El Niño.