SKRIFTLIG FRÅGA P-0214/03

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(27 januari 2003)

Ämne: Den ekonomiska situationen i Tunisien

Associeringsavtalet mellan EU och Tunisien kommer in i en viktig fas men informationen om stödprocessen för genomförandet av ett frihandelsområde är ytterst begränsad. En större insyn är ett av detta associeringsavtals utmaningar. Det är också viktigt att parlamentet är informerat om hur kommissionen utvärderar användningen av finansiering inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet under de senaste sju åren. Från den tunisiska sidan berömmer man endast programmen för att förbättra företag och viktiga sektorer inom den tunisiska ekonomin samtidigt som det är klart att det föreligger mycket svåra problem. Ett exempel på detta är reformen av banksystemet om vilket det lämnats mycket oklar information i Tunisien. Företagen Batam och kedjan Bonprix som nyligen genomgått en finansskandal har aktualiserat frågan om osäkra och icke indrivningsbara fordringar som allvarligt förhalar den av Europeiska unionen stödda reformen av banksystemet. Denna oklarhet främjar dessutom uppkomsten av grov korruption inom maktens sfärer, vilket sedan några månader tillbaka kommenteras mycket angeläget i utländsk press.

Hur utvärderar kommissionen de tunisiska myndigheternas utnyttjande av medlen inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet under de sju senaste åren? Vilken information har kommissionen om bankreformens framskridande och de svårigheter som uppstått? Vilken information har kommissionen om de finansskandaler som nyligen inträffat och uppkomsten av olagliga sätt att bli rik som i första hand gäller de kretsar som står närmast makten och vilka initiativ avser kommissionen vidta i detta hänseende?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 februari 2003)

Tunisien intar en särskild ställning i Meda-programmet och erhåller under perioden 19952004 841 miljoner euro i form av bilateralt gåvobistånd inom ramen för Meda I och II.

I Meda-programmet i Tunisien, som endast omfattar bidrag, ingår för närvarande 18 projekt och program under genomförande och två andra under förberedning med åtaganden till ett värde av 440 miljoner euro, varav 41 % redan betalats ut. Programmen och projekten inom Meda i Tunisien kan finansieras på ett av två sätt: direkt budgetstöd till den tunisiska staten (strukturanpassningsfaciliteter och sektorsinriktade stöd) och direkt finansiering av investeringsprojekt på fältet (utveckling av landsbygden, stöd till små och medelstora företag m.m.). År 2002 var ett rekordår för utbetalningarna med sammanlagt nästan 93 miljoner euro.

Utvärderingen av Tunisiens användning av Meda-medlen är i stort sett positiv. Landet har tack vare regeringens politik visat sig ha en god absorptionsförmåga. Detta har gjort det möjligt att gå över från klassiska biståndsprogram till mer sofistikerade instrument, t.ex. strukturanpassningsfaciliteter och sektorsinriktade stöd. Sedan 2002 ingår de s.k. tredje generationens program, som har till syfte att stödja sund förvaltning och det civila samhället, i Medas programplanering för Tunisien.

De ekonomiska resultat som landet redovisat under de senaste åren visar att Meda-stödet bidragit till en positiv utveckling.

Svårigheterna med Tunisiens nuvarande och framtida användning av Meda är av två slag, å ena sidan de bevisliga svårigheterna med att genomföra vissa reformer såsom reformen av sjukförsäkringssystemet eller hamnsektorn, å andra sidan vissa ihållande strukturella svagheter i den tunisiska ekonomin rörande till exempel lagar och bestämmelser samt investeringstjänster. Dessa svagheter måste undanröjas för att Tunisien skall kunna slutföra moderniseringen av sin ekonomi och dra full nytta av partnerskapet med EU. Det är ännu för tidigt att uttala sig om vilken inverkan tredje generationens projekt kommer att ha.

EU stöder aktivt reformen av det tunisiska banksystemet och, mer allmänt, av det finansiella systemet. Inom ramen för det pågående programmet för strukturanpassning, som finansieras tillsammans med Världsbanken och Afrikanska utvecklingsbanken, stöder EU privatiseringen av två offentliga banker, den modernisering av bestämmelserna som skall medge en mer effektiv hantering av problemet med de mycket omfattande osäkra fordringar som belastar bankernas balansräkningar och bromsar deras utveckling och utarbetandet av en strategi för utveckling av de finansiella marknaderna som kommer att ge företagen alternativa finansieringskällor. Gemenskapen stöder slutligen åtgärder för utbildning av personalen vid den tunisiska centralbanken och landets affärsbanker för att göra dem förtrogna med de bestämmelser och de metoder för bankförvaltning som används i banker i EU.

Nedgången i den ekonomiska tillväxten 2002 till följd av ett flertal chockartade händelser i och utanför Tunisien har påverkat de osäkra fordringarna i banksystemet och sannolikt hindrat de osäkra fordringarna i bankernas balansräkningar från att fortsatt minska.

Mot denna bakgrund och på grund av den dominerande roll bankernas finansiering spelar i ekonomin och de offentliga institutionerna i den sammanlagda mängden bankkrediter är det av central betydelse för kommissionen i dess ekonomiska samarbete med Tunisien att reformen av banksystemet fortsätter. Denna reform måste framför allt ske genom att det antas metoder för beviljande av krediter som bygger på en seriös bedömning av projekts ekonomiska och finansiella räntabilitet, genom fortsatta ansträngningar för att minska avsättningarna till reserver för de osäkra fordringarna och sänka nivån på dem och genom utveckling av alternativa finansieringskällor för företagen.

Kommissionen följer regelbundet de politiska och ekonomiska händelserna i Tunisien. Den är medveten om omständigheterna i samband med Batams konkurs. Denna koncern, som bland annat innefattar butikskedjan Bonprix, utvecklades alldeles för snabbt med tanke på företagets svaga finansiella grundval. I samband med att den inhemska efterfrågan minskade och konkurrenstrycket ökade ställde bankerna in sitt stöd till denna bräckliga finansiella struktur och företaget försattes i konkurs.

När det gäller de olagliga sätt att bli rik som parlamentsledamoten nämner har kommissionen inte tillgång till några exakta uppgifter.