SKRIFTLIG FRÅGA P-3773/98

från W.G. van Velzen (PPE) till kommissionen

(4 december 1998)

Angående: Telekommunikation, samhällsomfattande tjänster

Konsumenttorganisationsen BEUC publicerade nyligen en rapport med titeln "Samhällsomfattandetjänster på telekommunikationsområdet". Enligt denna rapport har flera länder i EU gjort för lite för att tvinga telefonbolag att tillhandahålla effektiva samhällsomfattande tjänster.

1. Vad anser kommissionen om BEUC:s iakttagelser?

2. Vad innebär detta för omskrivningen av definitionen av samhällsomfattande tjänster i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/33/EG(1) av den 30 juni 1997?

3. Vad innebär detta för finansieringen av samhällsomfattande tjänster i de olika medlemsstaterna och vilka slutsatser kommer kommissionen att dra av detta?

4. Även de alleuropeiska numren, däribland det europeiska larmnumret 112, tillhör de samhällsomfattande tjänsterna. Har alla medlemsstater genomfört gemenskapens regelverk på detta område, och om nej, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(11 januari 1999)

1. Kommissionen välkomnar den detaljerade och omfattande rapporten från den europeiska konsumentorganisationen BEUC, i vilken det framgår att BEUC och de nationella konsumentorganisationerna stödjer en avreglering, eftersom de anser att de långsiktiga effekterna kommer att vara positiva, även om de beställde rapporten för att de hade betänkligheter vad gäller de direkta följderna för konsumenterna.

Rapporten behandlar en rad konsument- och marknadsfrågor, särskilt vad gäller genomförandet av de båda direktiven om taltelefoni från åren 1995 och 1998(2). Direktivet från 1995 var dock utarbetat med tanke på en monopolistisk miljö och ersattes fullständigt av det direktiv från 1998 som är anpassat till en konkurrensutsatt marknad. Vissa åtgärder som gynnar konsumenterna förstärktes eller preciserades genom direktivet från 1998, medan andra, t.ex. kvalitetsmål vad gäller tjänster, nu faller under den lagstiftande myndighetens behörighet. BEUC önskar mer detaljerade gemenskapsbestämmelser, medan utvecklingen just nu snarare går mot att uppnå större konkurrens och därigenom förbättrade tjänster och ett större utbud för konsumenterna, vilket backas upp av särskilda konsumentskyddsåtgärder. Kommissionen behandlar för närvarande sju överträdelseförfaranden med hänsyn till detta direktiv.

Vad gäller taxorna undersöks i BEUC-rapporten de förändringar som skett mellan början av år 1995 och början av år 1997, utgående från den undersökning gällande taxor som kommission offentliggjort. Den genomsnittliga avgiftsökningen (37 %) motsvarar den genomsnittliga nominella ökningen av abonnemangsavgifter - de högsta som offentliggjorts - i de 15 medlemsstaterna och beror på de mycket höga nominella ökningarna (över 100 %) i Grekland, Luxemburg och Finland. Fjärde rapporten om genomförandet av EU:s lagstiftning på telekommunikationsområdet(3), som nyligen offentliggjordes av kommissionen, omfattar färskare uppgifter om taxor. Av rapporten framgår att de lägsta privata telefontaxorna betalas i Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket, dvs. huvudsakligen i de medlemsstater där sektorn först avreglerades (vad gäller Luxemburg kan resultaten inte anses vara direkt jämförbara p.g.a. landets storlek).

2. BEUC kommer med konkreta förslag till en ändring av definitionen av samhällsomfattande tjänster, t.ex. att i bestämmelserna fastställa en minsta bandbredd eller en minimihastighet för dataöverföring och inbegripa nummerpresentation i definitionen av samhällsomfattande tjänster (under förutsättning att det rör sig om en valfri tjänst och att konsumenten har möjlighet att upphäva nummerpresentationstjänsten). Kommissionen kommer att beakta sådana frågor år 1999 vid sin översyn av regelverket mot bakgrund av två års erfarenhet av avreglerade marknader i största delen av gemenskapen. I detta sammanhang kommer en rad konsumentpolitiska frågor att behandlas, vilket anges i handlingsplanen för konsumentpolitiken 1999-2001(4) som nyligen offentliggjordes av kommissionen.

3. Det finns inga direkta effekter vad gäller finansieringen av samhällsomfattande tjänster, eftersom den beror på nettokostnaden (kostnader minus intäkter och annan ersättning) för tillhandahållandet av tjänsten. Ett mera omfattande tillhandahållande av tjänster med lägre användningsintensivitet och tjänster inom den sociala sektorn kan leda till en ökning av nettokostnaderna, medan en omfördelning av abonnemangsavgifterna och en sänkning av styckekostnaderna kan leda till att nettokostnaderna minskas.

4. Det gemensamma europeiska larmnumret 112 har nu införts i alla medlemsstater utom Grekland. Mot Grekland har ett överträdelseförfarande inletts.

(1) EGT L 199, 26.7.1997, s. 32.

(2) EGT L 101, 1.4.1998 och EGT L 321, 30.12.1995.

(3) KOM(98) 594.

(4) KOM(98) 696.