SKRIFTLIG FRÅGA E-0703/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(14 mars 2000)

Ämne: Angående: EU och folkmordet i Tjetjenien

Efter det att staden Groznyj föll har det blivit allt tydligare att det krig som den ryska armén för kunde klassificeras som folkmord och att det kommer att leda till att det tjetjenska folket utrotas och att Ryssland erövrar det avfolkade tjetjenska området, om de militära åtgärderna får fortsätta.

Ryssarnas folkmord på tjetjenerna är mycket allvarligare än serbernas på folket i Kosovo. Trots det har Europeiska rådet, med sina ideologiska fördomar och oförsvarliga och oacceptabla politiska intressen, inte vidtagit några seriösa åtgärder för att få slut på tortyren och mordet på tjetjenerna och den förskräckliga förstörelsen av landet.

Vad ämnar rådet göra för att fördöma folkmordet, återuppbygga samhället och återge tjetjenerna deras frihet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0703/00 och E-0707/00

(26 juni 2000)

Rådet har upprepade gånger fördömt de ryska militära aktionerna i Tjetjenien som fullständigt oacceptabla. Såsom uppgivits i upprepade offentliga uttalanden ser rådet på samtliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien med största oro. Påtryckningar har hela tiden utövats på alla nivåer hos de ryska myndigheterna för att få ett slut på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna mot den tjetjenska befolkningen och rådet kommer att fortsätta sina strävanden för att få till stånd en politisk lösning på konflikten. Det är rådets övertygelse att dess ihärdiga ansträngningar har börjat ge påvisbara resultat.

EU har utnyttjat alla tänkbara möjligheter att analysera situationen i Tjetjenien. Unionen har hindrats i detta på grund av svårigheterna att komma in i området. Ett informationsbesök i Tjetjenien av EU-medlemsstaternas ambassadörer i Moskva har dock organiserats. Rådet har också aktivt anslutit sig till andra initiativ i området. Med OSSE, vars nuvarande ordförandeland är Österrike, och med Europarådet, där Irland är ordförande, har rådet starka band och gott samarbete.

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 1011 december 1999 fördöms Rysslands handlande på det mest uttryckliga sätt. Efter Helsingforsförklaringen har rådet arbetat tillsammans med Europeiska kommissionen på ett reviderat Tacis-program som skulle begränsa stödet till Ryssland till vissa prioriterade områden. Detta program kommer att koncentreras på uppbyggnad av institutionerna, främjande av demokrati och rättsstatsprincipen. I slutsatserna något senare från Europeiska rådets möte i Lissabon den 2324 mars 2000 uppmanades Ryssland återigen att vidta omedelbara åtgärder för en fredlig lösning på konflikten. Den 27 mars efter det att Alexander Putin valts till president krävde rådets höge representant att fred i Tjetjenien blir den nya administrationens

högsta prioritet. Den 67 april skall trojkan besöka Moskva och EU:s ordförandeskap kommer att utnyttja tillfället till att på ett kraftfullt sätt framföra sina åsikter till den ryska sidan. Den 10 april kommer frågan att finnas med på dagordningen vid samarbetsrådets möte med Ryssland i Luxemburg.

Rådet har upprepade gånger krävt att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna skall utredas på ett trovärdigt och öppet sätt, och att de som deltagit i skändligheterna skall ställas inför rätta. Rådets ordförande uttryckte djup oro för situationen i Tjetjenien i sitt uttalande av den 29 mars till kommissionen för de mänskliga rättigheterna i Genève.

Inom kommissionen för de mänskliga rättigheterna har ordförandeskapet, på Europeiska unionens vägnar, aktivt deltagit i debatten om de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien. Ordförandeskapet har lagt fram en resolution och givit uttryck för sin djupa oro till följd av uppgifter om grava, omfattande och uppenbara brott mot de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien och begärt att det upprättas en nationell, brett representativ och oberoende undersökningskommission. Resolutionen antogs efter omröstning i kommissionen. Rådet följer noga det arbete som utförs av Vladimir Kalamanov, den ryske presidentens särskilda sändebud för de mänskliga rättigheterna. Rådet förväntar sig att han bidrar till att skipa rättvisa i Tjetjenien, och i någon mån återställer tron på lag och rätt. Rådet uppmanar enträget de ryska myndigheterna att göra detta möjligt.