ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2433/97 från Wilmya Zimmermann (PSE) till kommissionen (17 juli 1997)

Ämne: Tupinikim- och Guarani-folkens rättigheter till sin egen mark (Brasilien)

Det multinationella företaget Aracruz Celulosa producerar och marknadsför cellulosa i Espirito Santo (Brasilien) på ett territorium som indianfolket Tupinikim gör anspråk på. Enligt den brasilianska författningen har indianerna historiska rättigheter till den mark som de äger sedan mycket lång tid och där de bor.

Tupinikim-folket, till vilket för några år sedan också en grupp från Guarani-folket anslöt sig, har bett FUNAI (det ansvariga organet vid den brasilianska regeringen) om att få tillbaka den mark som tagits ifrån dem. De har planer på att återplantera skog och vill återintegrera stammens medlemmar, som till stor del lever utspridda och i stor fattigdom, i gemenskapen och därmed göra det möjligt att överleva som en självständig folkgrupp.

Är kommissionen informerad om den skildrade situationen? Vilka åtgärder avser den att vidta för att förhindra att cellulosaimporter från detta företag som använder ytterst tvivelaktiga produktionsmetoder hamnar i Europa?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (15 september 1997)

Frågan om de tre reservat som är belägna på området som tillhör Aracruz Celulosa (som till största delen kontrolleras av intressen från gemenskapen) har gått igenom alla etapper i den process för territoriell avgränsning (¨utstakning¨) som föreskrivs i brasiliansk lag och reservaten har redan blivit godkända. Det är på sin plats att erinra om att denna avgränsningsprocess genomförs i samarbete med indianerna.

Aracruz Celulosa har alltid bedrivit sin verksamhet inom sina egendomars gräns och respekterat indianernas mark och alla deras rättigheter. På senare år har företaget vidtagit sociala hälso- och utbildningsåtgärder till förmån för de indianer som bor på företagets mark. Företaget betraktas, inom sitt verksamhetsfält, som ett av de mest engagerade i miljöfrågor. Under senare år har Aracruz Celulosa genomfört ett program för snabb skogsåterväxt som omfattar hela företagets område.

Att med anledning av ett företags produktionsmetoder förbjuda import av cellulosa till Europa vore inte förenligt med gällande regler inom Världshandelsorganisationen (WTO).

WTO:s kommitté för handel och miljö fortsätter dock att utreda huruvida reglerna för multilateral handel behöver ändras för att vara förenliga med de multilaterala avtalen på miljöområdet. Allt fler icke-statliga organisationer och samhällsföreträdare efterlyser för övrigt en konvention om skydd för skogen. Kommissionen följer denna utveckling och förblir uppmärksam på sambanden mellan handel och miljö.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2360/97 från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Diskriminering av kvinnor inom företag

Enligt artiklar i grekisk press har framför allt multinationella företag i Grekland under den senaste tiden infört hemliga kontrakt och muntliga överenskommelser för kvinnliga anställda om att de inte får bli gravida under den tid kontraktet löper och att påföljden blir omedelbart avsked eller betalning av ett belopp motsvarande storleken på deras avgångsvederlag.

Förutom att det finns ett rättsligt skydd inom den nationella lagstiftningen och internationella överenskommelser om förvärvsarbetande kvinnor, tillfrågas kommissionen om det existerar några åtgärder och i så fall vilka gentemot de företag som utövar denna politik och om den avser att undersöka frågan i sin helhet och vidta lämpliga åtgärder?

Svar från Padraig Flynn på kommissionens vägnar (12 september 1997)

Kommissionen har ingen kännedom om de förhållanden som parlamentsledamoten beskriver, och konstaterar att hon har ställt frågan på grundval av artiklar som publicerats i grekisk press. Kommissionen delar dock helt och fullt parlamentsledamotens farhågor, och erinrar om att det enligt domstolens konsekventa rättspraxis innebär direkt könsdiskriminering att avskeda en kvinna av det enda skälet att hon är gravid (se t.ex. domen av den 14 juli 1994 i mål C.32/93 Webb C/EMO, Rec. I-3567).

I artikel 11 i direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar ((EGT L 348, 28.11.1992. )) föreskrivs att berörda arbetstagare skall ha rätt till skälig ersättning på vissa villkor (t.ex. en viss anställningstid före föräldraledigheten). Det skulle inverka menligt på effekten av detta direktiv om arbetsgivare enligt nationell lagstiftning hade rätt att införa en bestämmelse om återbetalning av denna förmån. En sådan situation skulle utgöra en överträdelse av gemenskapsrätten. Kommissionen har dock ingen anledning att förmoda att så är fallet med grekisk lagstiftning.

Enligt artikel 169 i EG-fördraget får kommissionen endast väcka talan vid domstolen i sådana mål som rör medlemsstaternas underlåtenhet att uppfylla sina förpliktelser. Kommissionen har inga rättsliga instrument till sitt förfogande för att hindra privata aktörer från att använda sig av metoder som inte är förenliga med gemenskapsrätten.

Berörda parter kan dock väcka talan vid nationella domstolar, som har till uppgift att se till att landets lagar följs. Om det råder tvekan om hur de relevanta bestämmelserna i gemenskapsrätten skall tolkas, kan - eller måste i vissa fall - de nationella domstolarna inhämta ett förhandsavgörande från EG-domstolen i enlighet med artikel 177 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2443/97 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: EU:s program för skolmjölk

Sedan Förenade kungariket drog sig ur Europeiska unionens program för skolmjölk har kostnaden för mjölk i brittiska skolor i vissa fall ökat med över 100 %.

Medger kommissionen betydelsen av mjölk i barns kost? Håller kommissionen med om att de som mest drabbas av att Förenade kungariket har dragit sig ur programmet är barn från underprivilegierade miljöer, som inte längre har förmånen av subventionerad mjölk? Anser kommissionen att programmet bör återinföras i samtliga medlemsländer?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (10 september 1997)

Förenade kungariket har fortsatt att tillämpa gemenskapens skolmjölksprogram men beslutade 1995 att begränsa tillämpningen av det till programmets obligatoriska delar. I den utsträckning dessa förändringar har påverkat försäljningspriset på mjölk och mjölkprodukter för vissa skolbarn kan effekten av åtgärderna ha varierat beroende på de berörda barnens bakgrund.

Med tanke på betydelsen av mjölk i barnens kost och den positiva roll som gemenskapens skolmjölksprogram har i detta hänseende, ställer sig kommissionen positiv till att detta program tillämpas i hela gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1813/97 från Freddy Blak (PSE) till rådet (29 maj 1997)

Ämne: Ombudsmannen

I den brittiska tidningen ¨The Guardian¨ rapporterades det den 24 mars 1997 att rådet har beslutat att den europeiska ombudsmannen inte skall behandla frågor som rör den tredje pelaren.

Kan rådet ange om det stämmer att ombudsmannen på detta sätt har ålagts begränsningar i sin verksamhet och, om detta är fallet, på vilken rättslig grund rådet har baserat detta beslut?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1722/97 och E-1813/97 (28 oktober 1997)

Ombudsmannens kompetensområde regleras genom artikel 138e i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Detta fördrag skall tillämpas på avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen (FEU) i den utsträckning som det föreskrivs i artikel K 8 i FEU. Men artikel 138e ingår inte i förteckningen över de bestämmelser i EG-fördraget som är tillämpliga på avdelning VI i FEU.

I det nya Amsterdamfördraget föreskrivs att bestämmelserna i artikel 138e i EG-fördraget skall tillämpas på de bestämmelser som rör de områden som avses i avdelning VI i FEU.

Rådet skickade den 26 mars och den 20 juni 1997 brev till ombudsmannen med ett detaljerat svar på Tony BUNYANS klagomål. De ärade parlamentsledamöterna kommer omedelbart att få kopior av rådets två brev till ombudsmannen ((De röstförklaringar som gjordes av några rådsmedlemmar i detta ärende har offentliggjorts. )).
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 076 , 11/03/1998 s. 0038



SKRIFTLIG FRÅGA E-1532/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (5 maj 1997) Ämne: Information om EU-stöd till Rheinland-Pfalz från januari till december 1996 För vilka åtgärder fick Rheinland-Pfalz under 1996 stöd från EU, och hur stort var detta stöd från 1. Europeiska socialfonden, 2. fjärde ramprogrammet för forskning, 3. Europeiska regionala utvecklingsfonden, 4. gemenskapens program inom sektorerna miljö och energi, 5. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - utvecklingssektionen och garantisektionen, 6. övriga gemenskapsprogram? Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-1530/97, E-1531/97 och E-1532/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (24 september 1997) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga E-1528/97 ((EGT C 60, 25.2.1998, s. 24. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2735/97 från José Happart (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Läget i samband med linproduktionen i Förenade kungariket

Rådets förordning (EEG) nr 1308/70 ((EGT L 146, 4.7.1970, s. 1. )) handlar om den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa. I ett främjandeprogram fastställs strategin för det stöd som beviljas per hektar för odlingsområdena i Europeiska unionens medlemsstater.

Hur många linproducerande hektar i Förenade kungariket har fått stöd från Europeiska unionen

* inom textilsektorn?

* inom oljesektorn?

Hur många hektar skördas rent faktiskt?

Vilka industrier har hand om förädlingen av produkten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (16 september 1997)

Odlingsarealerna i Storbritannien för lin (spånadslin och oljelin) som har erhållit gemenskapsstöd uppgår till nedanstående, för de fem senaste åren:

>TABLE>

Det skall påpekas att endast spånadslin (det vill säga det lin som i huvudsak är avsett för fiberproduktion) faller under rådets förordning (EEG) nr 1308/70. Från och med 1993 har oljelin tagit del av kompensationsstöd för jordbruksgrödor.

Vad gäller det antal hektar där skörd verkligen har skett bör det påpekas att bestämmelserna för spånadslin innehåller en skyldighet att skörda medan de som gäller kompensationsstöd för jordbruksgrödor (inklusive oljelin) inte innehåller någon sådan skyldighet. Kommissionen har således ingen statistik på antalet hektar där oljelin har skördats i Storbritannien.

Stödet till spånadslin kontrolleras på plats av kommissionen, i Storbritannien i september 1995 och januari 1996. På en av de tre besökta odlingarna har det konstaterats att skörd ännu inte skett i slutet av september. De observationer som gjordes vid dessa kontroller skall beaktas vid revisionen av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - garantisektionen.

Därutöver har dessa kontrollbesök visat att den skördade linhalmen i allmänhet inte bearbetas till fibrer. Denna upptäckt har lett kommissionen till att föreslå rådet att införa ett system med obligatoriska kontrakt mellan producenten och en godkänd vidareförädlare. Detta kontrakt skall bestå i ett avtal om förädling. Rådet har antagit detta förslag (förordning (EG) nr 154/97 ((EGT L 27, 30.1.1997. )) om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för lin och hampa). Faktisk bearbetning av halm till fibrer är således ett villkor för att stöd skall beviljas från och med i år.

I Storbritannien finns det två anläggningar för förädling av linhalm till korta fibrer. Dessa fibrer är avsedda att få avsättning främst inom sektorerna pappersproduktion, geotextilier och vissa delar som ingår i biltillverkning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2307/97 från Laura González Álvarez (GUE/NGL), Angela Sierra González (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) och Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (3 juli 1997)

Ämne: Uppfyllande av direktivet om jämställdhet för homosexuella inom gemenskapen

År 1994 godkände Europaparlamentet ett betänkande från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor om den rättsliga jämställdheten för homosexuella i gemenskapen (A3-0028/94). Föredragande för betänkandet var ledamot Claudia Roth.

I betänkandet föreslogs det att kommissionen skulle utarbeta ett direktiv som skulle behandla detta ärende, som har stor betydelse för allmänheten.

Kan kommissionen ange i vilken fas detta förslag till direktiv befinner sig?

Anser inte kommissionen att det efter fyra år redan borde existera ett direktiv som, med hänsyn till fristerna för införlivande av direktiv, redan skulle ha införlivats i de flesta medlemsstater?

Vilka skäl anger kommissionen för att motivera att det nämnda direktivet ännu inte existerar?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2307/97, E-2407/97 och E-2435/97 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen (9 september 1997)

Kommissionen vill lämna följande information till parlamentsledamöterna: När Roth-rapporten antogs i februari 1994 var det enligt gemenskapsfördragen inte möjligt att ge institutionerna särskilda befogenheter i syfte att undanröja diskriminering grundad på sexuell inriktning.

I utkastet till Amsterdamfördraget finns en ny rättslig grund (den nya artikeln 6A i EG-fördraget) som gör det möjligt att vidta nödvändiga gemenskapsåtgärder i kampen mot, bland annat, diskriminering grundad på sexuell riktning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1877/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 juni 1997)

Ämne: En förteckning över de små och medelstora företag som har deltagit i EU:s forskningsprogram

Vid kommissionens tjänster och i den rådgivande kommittén för industriell forskning och utveckling (IRDAC eller CORDI) har det flera gånger talats om en förteckning över små och medelstora företag (SMF) som har deltagit i Europeiska unionens forskningsprogram.

Har denna förteckning redan publicerats?

Kan kommissionen tala om vilka små och medelstora företag i nordöstra Italien som har deltagit i Europeiska unionens forskningsprogram?

Svar avgivet av Edith Cresson på kommissionens vägnar (8 juli 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-P-2634/96 från Ingo Friedrich ((EGT C 83, 14.3.1997. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2727/97 från Luigi Caligaris (ELDR) till kommissionen (30 juli 1997)

Ämne: Finansiering via Meda till förmån för det interregionala samarbetet med tredje land i Medelhavsområdet inom ramen för programmet Ecos-Ouverture 1997-1999

Till följd av en rapport från revisionsrätten som påpekar allvarliga oegentligheter i genomförandet av Med-programmen för multilateralt och decentraliserat samarbete, har kommissionen beslutat att ställa in all finansiering via budgetposten Meda, omkring 350 miljoner ecu, som är avsedd för interregionalt samarbete med tredje land i Medelhavsområdet.

Den största delen av dessa medel är avsedd att finansiera åtgärder inom ramen för Med-programmen, men en liten del är avsedd att finansiera projekt för externt interregionalt samarbete inom ramen för programmet Ecos-Ouverture, som sedan 1996 är öppet för tredje land i Medelhavsområdet.

1. Kan kommissionen förklara varför samtliga anslag fortfarande är blockerade?

2. Om denna situation fortsätter oförändrad, anser då inte kommissionen att den kan hämma de partnerskapsåtgärder som står i begrepp att genomföras mellan de lokala myndigheterna i unionen och i tredje land i Medelhavsområdet och därmed sätta hinder i vägen för den Europa-Medelhavspolitik som lanserades i Barcelona?

3. Kan kommissionen ange om den avser att inom kort vidta de nödvändiga åtgärderna för att frigöra Meda-anslagen för det multilaterala och decentraliserade samarbetet?

4. Programmet Ecos-Ouverture 1997-1999 är specifikt i så måtto att det är det enda program som föreskriver ett brett partnerskap som är öppet för de lokala myndigheterna i medlemsstaterna, länderna i Central- och Östeuropa samt i tredje land i Medelhavsområdet i syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Kan kommissionen, mot bakgrund av detta, ange exakt hur stor andel av Meda-anslagen som den avser att öronmärka för detta program samt hur lång tid som behövs för att fördela dem?

Svar från Manuel Marin på kommissionens vägnar (11 september 1997)

1. & 3. Kommissionen önskar informera parlamentsledamoten om att något beslut om att tills vidare avbryta finansieringen av det multilaterala samarbetet inom ramen för Meda inte har fattats. De decentraliserade samarbetsprogrammen har tills vidare avbrutits i avvaktan på resultatet av parlamentets debatt om revisionsrättens rapport medan all övrig multilateral verksamhet fortsätter. Nu när parlamentet har röstat igenom sin resolution om programmen är det möjligt att återuppta dem enligt de villkor som parlamentet har antagit.

2. Återupptagandet av programmen, särskilt Med Urbs-programmet, kommer att uppmuntra lokala myndigheter till att aktivt delta i Europa-Medelhavspartnerskapet.

4. För tillfället planeras inte någon finansiering inom ramen för Meda för att möjliggöra lokala myndigheters deltagande i ECOS-Ouverture. Denna fråga kommer att undersökas mot bakgrund av de framsteg som görs med återupptagandet av de decentraliserade samarbetsprogrammen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0717/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-0306 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0722/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-4102 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0716/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-0302 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.