SKRIFTLIG FRÅGA E-0181/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Avbrott i det finansiella stödet till Det heliga berget (Athos)

Trots att kommissionen har fattat beslut om att ur Rafael-programmet (åtgärd 1) bevilja finansiellt stöd till viktiga minnesmärken som Det heliga berget, Akropolis i Athen och Sant Jacques de Compostelle, så förbigicks Det heliga berget i GD X:s finansiella utdelning ur programmen 1998.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. På vilka kriterier uteslöts Det heliga berget ur finansieringen 1998, med beaktande av att 1998 års budget innehåller ett särskilt omnämnande om fortsatt finansiellt stöd till Det heliga berget, baserat på en särskild resolution från parlamentet om detta?

2. Vilka projekt erhöll 1998 finansiellt stöd ur Rafael-programmet?

3. Kommer det finansiella stödet till Akropolis att beviljas även i fortsättningen? Enligt uttalanden från internationella experter har arbetena på Akropolis framskridit på ett tillfredsställande sätt, och en rapport från 1992, som utarbetades på begäran av kommissionen, tar ståndpunkt för att finansieringen bör fortsätta tills dess att arbetena har slutförts.

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(23 mars 1999)

Kommissionen hade för avsikt att lämna bidrag till viktiga byggnadsminnesmärken, t.ex. klostren på Athos, Akropolis i Aten och byggnadsminnesmärkena i Santiago de Compostela, inom ramen för satsning 1 i 1998 års Rafaelprogram, särskilt som ett led i åtagandet "Europeiska kulturarvslaboratorier".

Enligt reglerna för satsningen skulle projektförslagen skickas in av nationella myndigheter med rätt att medverka i Rafaelprogrammet. Kommissionen mottog 12 projekt från tio myndigheter (ett från Belgien, två från Grekland (Akropolis och Athos-klostren), ett från Spanien, ett från Frankrike, två från Irland, ett från Italien, ett från Finland, ett från Sverige, ett från Storbritannien och ett från Norge).

Till följd av det stora intresse som kom till uttryck i de många ansökningarna samt p.g.a. satsningens mycket begränsade budgetmedel kunde kommissionen, efter att ha rådfrågat en oberoende expertgrupp, bara välja ut ett projekt för varje land. Förslaget godkändes av Rafaelkommittéen, som består av officiella representanter från de länder som kan delta i Rafaelprogrammet. De tio projekten är: Belgien - slagfältet vid Waterloo; Grekland - Akropolis i Aten; Spanien - Pilgrimsvägen till Santiago de Compostela; Frankrike - AREA: Skydd av europeiska arkeologiska arkiv; Irland - en arkeologisk park i Boyne Valley; Italien - lutande tornet i Pisa; Finland - utveckling av långsiktig hållbarhet hos marmorbeklädda fasader; Sverige - de förhistoriska hällristningarna i Tanum; Storbritannien - förebyggande skötsel av Hadrianusmurens jordvallar; och Norge - Nidarosdomen.

Kommissionen kommer givetvis noggrant att överväga eventuella stöd till de religiöst och kulturellt betydelsefulla klostren på Athos, under förutsättning att de grekiska myndigheterna lämnar in ansökningar till satsningen "Europeiska kulturarvslaboratorier" i 1999 års Rafaelprogram.

Vad gäller skydds- och restaureringsarbetena på Akropolis vill kommissionen informera parlamentsledamoten om att stöd i år endast kan lämnas inom satsningen "Europeiska kulturarvslaboratorier" i 1999 års Rafaelprogram. Förutsättningen är dock att en ansökan från de grekiska myndigheterna. Fortsatta stöd från kommissionen till arbetena på Akropolis efter 1999 är avhängigt kommande regler och villkor i ramprogrammet "Kultur 2000". Detta program är fortfarande under diskussion inför ett antagande av Europaparlamentet och rådet.