SKRIFTLIG FRÅGA E-0599/03

från Margrietus van den Berg (PSE)och Dorette Corbey (PSE) till kommissionen

(3 mars 2003)

Ämne: Inrättande av en paneuropeisk specialistgrupp för vattendrag

Översvämningar på senare tid i Nederländerna och Belgien har tydliggjort hur viktigt det är med gränsöverskridande samarbete mellan regionala myndigheter när det gäller katastrofinsatser. Det är meningslöst med nationella skyddsåtgärder om inte de länder som ligger uppströms vidtar liknande åtgärder. Därför har Maastrichts borgmästare Leers nyligen framfört att det bör inrättas en paneuropeisk specialistgrupp med framstående politiker och erkända översvämningsspecialister som skulle få långtgående befogenhet att besluta om säkerhetsåtgärder.

Enligt ramdirektivet om vattenpolitiken (2000/60/EG(1)) måste de länder vilkas territorium ligger inom ett vattendrags avrinningsområde samarbeta för att samordna sin vattenpolitik. Man måste bestämma internationella avrinningsdistrikt och upprätta åtgärdsplaner. På begäran av de berörda medlemsstaterna skall kommissionen vidta åtgärder för att underlätta inrättandet av åtgärdsplaner.

1. Har kommissionen hittills mottagit någon begäran om att underlätta upprättandet av ett internationellt avrinningsdistrikt?

2. Vilket stöd kan kommissionen i sådant fall erbjuda gränsområden, såsom området kring floden Maas, dit Maastricht hör, som vill samordna både vattenkvalitet och vattenkvantitet?

(1) EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 maj 2003)

Ramdirektivet om vattenpolitiken(1), som ledamoten nämner, gäller utvalda vattenpolitiska frågor (bland annat frågan om vilken vattenkvantitet som krävs för god grundvattenstatus) och skall sörja för en hållbar och långfristig jämvikt mellan tillgängliga resurser och uttag. Direktivet kommer visserligen att bidra till att mildra effekterna av översvämningar och torka, men innehåller inga direkta verksamhetsmål för förebyggande av högvatten och skydd mot översvämningar.

Utanför direktivets formella räckvidd har man emellertid tagit följande initiativ:

- För det första har numera internationella flodkonventioner, såsom de för floderna Maas, Schelde, Rhen och Elbe, förebyggande åtgärder mot översvämningar inskrivna bland sina stadgade mål och används aktivt för att förebygga högvatten och skydda mot översvämningar(2). När det gäller Maas avrinningsområde, som ledamoten nämner, innebär detta att avrinningsområdets samtliga länder på hög politisk nivå har åtagit sig att gemensamt förebygga högvatten och skydda mot översvämningar. Den nya Maaskonventionen undertecknades i december 2002 och ligger nu hos de berörda parlamenten för ratificering. Kommissionen representerar unionen i konventionernas organ och stöder deras arbete aktivt.

- För det andra inledde kommissionen, medlemsstaterna och kandidatländerna 2002 ett omfattande samarbete i fråga om översvämningar. Utöver den formella räckvidden av ramdirektivet om vattenpolitiken kommer utbyte av information, kunskap och erfarenhet när det gäller förebyggande av högvatten och skydd mot översvämningar att under 2003 leda till ett gemensamt dokument om de bästa metoderna för att förutsäga, förebygga och begränsa översvämningar. Kommissionen är också i färd med att ta fram ett övergripande initiativ som gäller miljörisker (skogsbränder, jordbävningar, översvämningar och tekniska risker). Ett meddelande från kommissionen om detta planeras för 2003. När meddelandet diskuterats och de bästa metoderna sammanställts, kommer kommissionen att undersöka behovet och räckvidden av eventuella rättsliga ramar. Parallellt har kommissionens gemensamma forskningscentrum (GFC) tagit fram ett instrument för att förutsäga och simulera översvämningar i floden Oders avrinningsområde. Detta instrument skall nu tillämpas och anpassas så att det även kan användas för floderna Elbes och Donaus avrinningsområden.

- För det tredje finns det gemenskapsmedel som ekonomiskt stöd. Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) gemenskapsinitiativ Interreg III för perioden 20002006 kan, på verksamhetsnivån, bidra till att främja löpande åtgärder på internationell nivå för att förebygga högvatten och skydda mot översvämningar. Särskilt genom initiativets del B, som gäller gränsöverskridande samarbete, främjas god förvaltning av naturresurser, särskilt vatten, enligt en modell med integrerad fysisk planering.

Bland annat kan följande slag av gränsöverskridande åtgärder finansieras:

- Formulering av gemensamma strategier för förebyggande riskhantering i områden där ökad risk för översvämningar föreligger.

- Utarbetande och genomförande av samordnade strategier och åtgärder för förebyggande av översvämningar i gränsöverskridande flodbäcken.

- Infrastrukturinvesteringar som exempelvis syftar till fördröjningsmagasin och översvämningsområden eller till återställande av tillflödenas naturliga förlopp och av översvämningsområden.

- Förbättrade metoder när det gäller observation, prognos, datautbyte, övervakning och riskhantering samt provning av ny teknik (t.ex. simuleringsmodeller, meteorologisk övervakning, osv.) i olika storleksordningar.

- Utarbetande av nya och effektivare planeringsverktyg (planer med riskzoner, modeller) för förebyggande av naturkatastrofer i områden där ökad risk för översvämningar föreligger.

- Utarbetande av informationssystem för bästa möjliga informationsspridning i syfte att skydda befolkningen mot översvämningar och öka allmänhetens medvetenhet om riskerna.

- Förbättring av befintliga prognos- och varningssystem, samt främjande och tillämpning av de bästa metoderna, t.ex. bättre övervaknings-, varnings- och skyddssystem.

Inom ramen för dessa program är flera projekt redan inriktade på nämnda frågor och sammanför olika aktörer som samarbetar för att förebygga översvämningar på ett bättre sätt.

Redan under strukturfondernas förra programperiod (19971999) tillhandahölls genom IRMA-initiativet (Interreg-verksamhet för Rhen och Maas) ekonomiskt stöd till förebyggandet av översvämningar i Rhens och Maas flodbäcken, dvs. i de regioner som ledamoten nämner (ungefär 120 miljoner euro från ERUF till samlade offentliga utgifter på över 350 miljoner euro och en global investering på över 430 miljoner euro).

Under den innevarande programperioden 20002006 är det programmet för nordvästra Europa som har öronmärkt den med avstånd största budgeten för förebyggande av översvämningar programanslagen för åtgärden för förebyggande av översvämningar uppgår till cirka 92,3 miljoner euro, varav 46,2 miljoner euro kommer från ERUF. Cadsesprogrammet öronmärker i sitt prioriterade område för miljöskydd runt 28,5 miljoner euro för eventuella åtgärder inom områdena miljöskydd, riskhantering och integrerad vattenförvaltning. Sist men inte minst avsätts i programmet för Alpområdet (i åtgärden för samarbete i fråga om naturliga risker) totalt 17 miljoner euro, varav 8,5 miljoner kommer från ERUF.

Genom den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) andra pelare [rådets förordning om landsbygdsutveckling (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar](3) kan man redan finansiera åtgärder med särskild betydelse för förebyggande av översvämningar, förutsatt att medlemsstaterna väljer att införa sådan åtgärder i sina program för landsbygdsutvecklingen. För närvarande omfattar några av dessa program direkta eller indirekta åtgärder som gäller förebyggande eller lindrande av miljörisker. Åtgärder som syftar till att minska vattenavrinningen på marken (t.ex. beskogning, underhåll av betes- och ängsmark, nedplogning av organiskt material) kommer att direkt begränsa översvämningar. Likaså kan alla åtgärder som syftar till en begränsning av klimatförändringar (t.ex. främjande av förnybara energikällor såsom biogas eller reducerad djurhållning) komma att få en positiv (indirekt) effekt, eftersom den globala uppvärmningen misstänks bidra till den ökade förekomsten av extrema väderförhållanden.

Om det kommer att antas, skulle kommissionens GJP-reformförslag, som nyligen offentliggjordes i ett meddelande(4), i framtiden kunna leda till en ökad budget för jordbrukspolitikens andra pelare, som medlemsstaterna skulle kunna använda för att öka sitt stöd till förebyggande verksamhet. Detta skulle möjliggöras genom att man via modulering överför resurser från den första till den andra pelaren. Införandet av obligatoriska tvärvillkor för jordbrukare som får direktstöd kommer enligt förslaget att förbättra uppfyllandet av föreskrivna verksamhetskrav och bibehållandet av god jordbrukshävd, vilket bland annat omfattar åtgärder mot erosion. Det föreslås att utesluta ändring av markanvändningen när det gäller betesmark, bland annat omvandling till åkermark. Enhetsstödsystemet kommer enligt förslaget att bidra till extensifiering, vilket exempelvis skulle minska vattenavrinningen.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

(2) Rhen: En handlingsplan för förebyggande av översvämningar har antagits och håller på att genomföras. Elbe: En strategi för förebyggande av översvämningar har antagits, ett utkast till handlingsprogram granskas för närvarande mot bakgrund av 2002 års översvämningskatastrof och förväntas bli antaget i slutet av 2003. Donau: Minimering av översvämningseffekter som ett led i det antagna handlingsprogrammet, håller på att följas upp. Maas och Schelde: Förebyggande av högvatten och skydd mot översvämningar är en viktig del av de nyligen undertecknade, nya konventionerna.

(3) EGT L 160, 26.6.1999.

(4) KOM(2003) 23 slutlig.