ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2289/99

från Marialiese Flemming (PPE-DE) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Valfångst i Ryssland

Enligt Whale and Dolphin Conservation Society har det under de senaste månaderna dödats 30-50 vitvalar i Ochotska havet i Ryssland. Underhudsfettet och köttet exporteras till Japan. Dessutom har 12 djur fångats levande för att skickas till delfinarier över hela världen.

Kommersiell valfångst är förbjuden sedan 1986. Nu tillåter den ryska regeringen jakt på vitval i Ochotska havet och export av kött och späck till Japan. Detta betyder att det nu bedrivs kommersiell handel med produkter från småvalar för första gången på många år.

Känner kommissionen till detta?

Vilka åtgärder kommer kommissionen i så fall att vidta?

Kommer kommissionen att vidta åtgärder i så fall vilka för att genast sätta stopp för all import av vitvalsprodukter och levande vitvalar till Japan?

Kommer kommissionen att vidta åtgärder i så fall vilka för att hindra att man i Ryssland dödar och fångar fler vitvalar?

Kommer kommissionen att vidta åtgärder i så fall vilka för att Ryssland skall dra tillbaka exporttillstånd och genast frisläppa alla vitvalar som fångats levande?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(11 januari 2000)

Kommissionen känner till rapporterna om jakt på vitvalar från ryska fartyg.

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem(1) är import till gemenskapen för kommersiella syften av späck och kött från vitvalar, levande exemplar och alla andra produkter som härrör från vitvalar förbjuden.

Kommissionen kan inte vidta åtgärder för att förbjuda att man i Ryssland dödar och tillfångatar vitvalar, eller att man exporterar exemplar av vitvalen eller importerar vitvalar till Japan.

(1) EGT L 61, 3.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2092/99

från Georg Jarzembowski (PPE-DE) till kommissionen

(19 november 1999)

Ämne: Tvist mellan företaget Kockums Computer Systems GmbH och Europeiska unionen

Företaget Kockums Computer Systems GmbH (före detta SCHIFFKO Schiffskonstruktion und - Entwicklung GmbH) i Hamburg gör fortfarande anspråk på utbetalningar i enlighet med ett kontrakt om fullständiga ekonomiska kostnader (full economic cost contract) med Europeiska ekonomiska gemenskapen från 1988 med numret RI1B-0198-C. I tvisten om ännu inte gjorda utbetalningar aviserades senast i en skrivelse av den 13 maj 1998 av Arturo Garcia Arroyo, kommissionens GD XII, direktorat C, en fullständig undersökning (full audit) från kommissionens tjänsteenheters sida för att slutgiltigt bilägga tvisten. Sedan dess har både företaget Kockums GmbH och dess advokater Cyros, Makowski & Partner i Hamburg väntat på ett svar från kommissionen.

Mot denna bakgrund ställer jag följande frågor till kommissionen:

1. Varför har kommissionen hittills ännu inte svarat på de många förfrågningarna från advokatbyrån Cyros, Makowski & Partner av den 20 juli, 14 september och 3 november 1998 samt 4 januari och 3 februari 1999, som varje gång skickats till Arroyo på GD XII? När har kommissionen för avsikt att svara?

2. Hur är läget i denna tvist för närvarande? Hur bedömer kommissionen de anspråk som görs gällande? På vilket sätt skall ärendet avslutas?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(8 december 1999)

Från 1993 till 1998 har kommissionen gjort det helt klart skriftligt, per telefon och i möten med Kockums Computer Systems GmbH och dess juridiska ombud att deras betalningskrav i samband med det nämnda forskningsavtalet (19881992) inte hade någon grund och har lämnat detaljerad information och dokumentation för att visa detta. Förslag hade inkommit om att genomföra en fullständig finansiell undersökning, men det gick inte eftersom den avtalsperiod under vilken detta kunde göras hade löpt ut. Kommissionen har emellertid gjort allt den kan och vidhåller att den har uppfyllt sina åtaganden enligt avtalet. Kommissionen avser inte att vidta ytterligare åtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2490/99

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Transport av levande djur

Enligt artikel 13 i rådets direktiv 91/628/EC(1) såsom ändrat av rådets direktiv 95/29/EG(2) om skydd av djur vid transport skall kommissionen före den 31 december 1999 inge en rapport till rådet, åtföljd av eventuella förslag.

Planerar kommissionen att inge rapporten i tid? Om inte, när planeras detta ske?

Det finns klara bevis för att långa transporter leder till att djuren behandlas mycket illa och i vissa fall till att många dör. Kan kommissionen mot denna bakgrund i samband med att den lägger fram förslag under artikel 13 i direktiv 91/628/EG, föreslå att transport av levande djur i möjliga fall ersätts med handel med kött och slaktkroppar?

(1) EGT L 340, 11.12.1991, s. 17.

(2) EGT L 148, 30.6.1995, s. 52.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 januari 2000)

Medlemsstaternas egna erfarenheter är de viktigaste uppgiftskällorna när det gäller att se hur rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om ändring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport efterlevs. Rapporterna som medlemsstaterna lämnar till kommissionen varje år i enlighet med artikel 8 i direktiv 91/628/EEG är den främsta källan till information om efterlevnaden av bestämmelserna om skydd av djur vid transport. Kommissionen har påmint alla behöriga myndigheter om att iaktta bestämmelserna enligt artikel 8.

Kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor har avlagt kontrollbesök i olika medlemsstater och rapporterat om genomförandet av direktiv 91/628/EG. Kommissionen har också fått officiella klagomål från icke-statliga organisationer som konstaterar problem med genomförandet av direktivet i medlemsstaterna.

Den rapport som avses i artikel 13 i direktivet skall läggas fram snarast möjligt, varvid hänsyn kommer att tas till all ovannämnd information.

Under tiden har en arbetsgrupp inom Ständiga veterinärkommittén tillsatts som skall kartlägga de svårigheter som myndigheterna har stött på i samband med genomförandet av gemenskapsrätten samt granska den information som medlemsstaterna har sänt till kommissionen i enlighet med artikel 8 i direktivet.

Gemenskapens bestämmelser för skydd av djur under transport har utarbetats på grundval av vetenskaplig forskning och praktiska erfarenheter, som visar att djurtransporter är genomförbara under särskilda förutsättningar. Gemenskapsrätten om djurens välbefinnande anpassas kontinuerligt mot bakgrund av aktuell forskning och praktiska erfarenheter på området.

Djurens välbefinnande är en mycket viktig fråga för kommissionen, vilket även framhålls i vitboken om livsmedelssäkerhet som antogs den 12 januari 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2106/99

från SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 1999)

Ämne: Flygtrafikkontroll

Vad har kommissionen gjort för att åtgärda de förseningar som förorsakas av flygtrafikkontrollen i europeiskt luftrum?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 och E-2117/99 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(20 december 1999)

Kommissionen har utfärdat ett meddelande(1) om det nuvarande läget för förseningar i lufttrafiken och om nya initiativ som skall tas för att tillhandahålla gemenskapen med den flygledningstjänst (ATM-system) den behöver för att säkerställa att dess inre marknad fungerar på rätt sätt. De flesta av de frågor som tas upp av parlamentsledamoten besvaras i detta dokument som antogs den 1 december 1999 och har skickats till rådet och parlamentet.

Vid förberedandet av detta meddelande arbetade kommissionen i nära samarbete med intresserade parter, särskilt användare av luftrummet, flygplatser, arbetare och tillhandahållare av flygledningstjänster genom deras representativa organisationer. Den rådfrågade också de civila luftfartsmyndigheterna i alla medlemsstater om de olika åtgärderna som bör tas för att komma till rätta med situationen.

En minskning av förseningar i lufttrafiken är huvudsakligen medlemsstaternas och deras samordningsorgans Eurocontrol ansvar. I detta sammanhang är det upp till specialisterna att definiera och genomföra driftsmetoder och tekniska förbättringar. Gemenskapens uppgift är i huvudsak att skapa den organisatoriska ram på nationell och europeisk nivå för att säkerställa att sådana lösningar accepteras och genomförs av alla på ett samordnat och konsekvent sätt. Det är därför som gemenskapen 1998 beslutade att gå med i Eurocontrol för att utöva politisk kontroll över denna organisation. Förhandlingar med detta som syfte har nästan slutförts, men ratificeringsförfaranden kan ta flera år. Kommissionen kommer därför att begära att gemenskapens deltagande genomförs snabbt.

Strategin för ATM 2000 är ett dokument som har tagits fram av Eurocontrol och det är den organisationens ansvar att anta och genomföra de förslag som finns i strategin. Kommissionen har bidragit med framtagningen av detta dokument tillsammans med användare av luftrummet, medlemsstater och internationella organisationer. Kommissionen stöder de allmänna målen och strategiska principer såsom anges i strategin, men undrar om det inte krävs mer arbete för att utveckla en mogen, tillförlitlig och stabil plan som tar upp den tekniska utveckling som är nödvändig för att klara av en beräknad fördubbling av trafiken till 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2224/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Nationalitet hos anställda vid kommissionen

Skulle ni, för var och en av de tio översta lönegraderna i kommissionens tjänsteförteckning, vilja ange andelen tjänstemän per nationalitet?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(10 december 1999)

En tabell över kommissionspersonalens fördelning efter nationaliteter och kategorier skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat. Tabellen omfattar tjänstemän och tillfälligt anställda som per den 1 november 1999 avlönades från samtliga delar av budgeten.

De viktigaste upplysningar som rör fördelningen efter grad och nationalitet när det gäller de högre kommissionstjänstemännen har sedan den 6 oktober 1999 kunnat återfinnas på internet(1).

(1) http://europa.eu.int/comm/staff/nationalities/.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2375/99

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Fåraveln i Irland och Förenade kungariket

Kan kommissionen med anledning av krisen som drabbat fåraveln i Irland och Förenade kungariket ange EU:s tackbidrag och det internationella landsbygdsbidraget per region för att ta hänsyn till att de irländska och brittiska lammpriserna ligger 50 respektive 60 pence under de franska? Har den för avsikt att undanta får från extensifieringsberäkningarna och skydda den irländska fåraveln från illojal konkurrens från länder utanför EU i de kommande WTO-förhandlingarna och att insistera på en tydlig märkning av importerat lammkött?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 december 1999)

Rådet har fastställt en metod för beräkning av tackbidraget utifrån skillnaden mellan genomsnittspriset i gemenskapen och grundpriset och rådet har även fastställt vilka belopp som skall betalas ut i landsbygdsbidrag. Det skulle inte vara möjligt att tillämpa någon annan metod utan att i grunden ändra ordningen för fårsektorn.

Om inte fåren skulle tas med i beräkningen av extensifieringsbidraget skapas det obalans mellan producenterna. Gårdar med bara nötkreatur skulle då förefalla ha en lägre djurtäthetsfaktor än en gård med lika många nötkreatur som även har får.

Kommissionens politik för förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) är att verka för en balanserad och rättvis handelsliberalisering, men även att åstadkomma en hållbar och konkurrenskraftig jordbrukssektor. Det går inte att införa ett krav på märkning av import utan att motsvarande krav ställs för lamm som produceras inom gemenskapen. Kommissionen har för närvarande inga planer på att införa någon ordning för märkning av fårkött.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2112/99

från SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 1999)

Ämne: Flygtrafikkontroll

Vilka diskussioner har kommissionen hållit med de berörda statliga myndigheterna i medlemsstaterna om problem och förseningar förorsakade av flygtrafikkontrollen? Vad handlade dessa diskussioner om?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 och E-2117/99 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(20 december 1999)

Kommissionen har utfärdat ett meddelande(1) om det nuvarande läget för förseningar i lufttrafiken och om nya initiativ som skall tas för att tillhandahålla gemenskapen med den flygledningstjänst (ATM-system) den behöver för att säkerställa att dess inre marknad fungerar på rätt sätt. De flesta av de frågor som tas upp av parlamentsledamoten besvaras i detta dokument som antogs den 1 december 1999 och har skickats till rådet och parlamentet.

Vid förberedandet av detta meddelande arbetade kommissionen i nära samarbete med intresserade parter, särskilt användare av luftrummet, flygplatser, arbetare och tillhandahållare av flygledningstjänster genom deras representativa organisationer. Den rådfrågade också de civila luftfartsmyndigheterna i alla medlemsstater om de olika åtgärderna som bör tas för att komma till rätta med situationen.

En minskning av förseningar i lufttrafiken är huvudsakligen medlemsstaternas och deras samordningsorgans Eurocontrol ansvar. I detta sammanhang är det upp till specialisterna att definiera och genomföra driftsmetoder och tekniska förbättringar. Gemenskapens uppgift är i huvudsak att skapa den organisatoriska ram på nationell och europeisk nivå för att säkerställa att sådana lösningar accepteras och genomförs av alla på ett samordnat och konsekvent sätt. Det är därför som gemenskapen 1998 beslutade att gå med i Eurocontrol för att utöva politisk kontroll över denna organisation. Förhandlingar med detta som syfte har nästan slutförts, men ratificeringsförfaranden kan ta flera år. Kommissionen kommer därför att begära att gemenskapens deltagande genomförs snabbt.

Strategin för ATM 2000 är ett dokument som har tagits fram av Eurocontrol och det är den organisationens ansvar att anta och genomföra de förslag som finns i strategin. Kommissionen har bidragit med framtagningen av detta dokument tillsammans med användare av luftrummet, medlemsstater och internationella organisationer. Kommissionen stöder de allmänna målen och strategiska principer såsom anges i strategin, men undrar om det inte krävs mer arbete för att utveckla en mogen, tillförlitlig och stabil plan som tar upp den tekniska utveckling som är nödvändig för att klara av en beräknad fördubbling av trafiken till 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2238/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Stöd för personer som lider av dyspraxi

Vilket officiellt stöd erbjuds personer som lider av dyspraxi i de olika medlemsstaterna, och vilket stöd erbjuds deras familjer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 december 1999)

Kommissionen känner till denna funktionsnedsättning. Det finns emellertid inte just nu inom gemenskapen något handlingsprogram på folkhälsoområdet som skulle kunna ge stöd till personer som lider av dyspraxi och till deras familjer.

Stöd och hjälp till de personer som lider av dyspraxi samt till deras familjer är medlemsstaternas ansvar. Uppgifter om stödprogram i medlemsstaterna för dem som lider av denna funktionsnedsättning och för deras familjer finns inte tillgängliga för kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1994/99

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(9 november 1999)

Ämne: Prismärkningsplikt på Internet

Den interna österrikiska handeln via Internet lyder under prismärkningslagen och direktivet om prisangivelse där det fastställs att det är bruttopriserna som skall anges.

Så snart som enskilda försäljare säljer till andra länder via Internet uppstår två frågor: Skall bruttopriserna (varvid hänsyn måste tas till de olika momssatserna) eller nettopriserna anges och i vilken valuta?

Med tanke på Internets särställning skulle det utan tvivel vara ändamålsenligt med en specialbestämmelse som t.ex. skulle göra det möjligt att ange nettopriserna, om det skulle vara möjligt för kunden att få reda på alla tilläggsavgifter och tilläggskostnader (så som moms, leveranskostnader och tull). Annars kommer de europeiska Internetbaserade försäljarna att missgynnas jämfört med de amerikanska i konkurrensen och konsumenten kommer att avskräckas av de många siffrorna i näthandeln (11 olika normala momssatser).

Ämnar kommissionen införa en specialbestämmelse för handeln via Internet för att undanröja de motiverade farhågor som finns inom handeln och vilka undantagsbestämmelser från bruttoprismärkning kunde dessa innehålla?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(8 december 1999)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG av den 16 februari 1998 om konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter(1) har till syfte att fastställa hur försäljningspriset och jämförpriset på produkter som näringsidkare erbjuder konsumenterna skall anges. I artikel 2 i direktivet definieras det slutliga priset på en enhet eller en bestämd mängd av en vara, inklusive mervärdeskatt och alla övriga skatter.

Dessutom föreskrivs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal(2) att konsumenten innan ett distansavtal ingås skall få information om varans eller tjänstens pris, inbegripet alla skatter, om eventuella leveranskostnader och om kostnaden för att använda distanskommunikation, när kostnaden inte är beräknad efter normaltaxa.

Det finns inga särskilda EG-bestämmelser om i vilken valuta som priset skall anges, men enligt artikel 4 i direktiv 98/6/EG får medlemsstaterna föreskriva att det högsta antalet prisangivelser begränsas.

När det gäller handel via Internet är bestämmelserna i direktiv 98/6/EG tillämpliga. Det är likväl på sin plats att påpeka att i artikel 5.2 i det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa rättsliga aspekter på den elektroniska handeln på den inre marknaden(3) föreskrivs att medlemsstaterna skall i sin lagstiftning föreskriva att priser för informationssamhällets tjänster skall anges klart och otvetydigt i de fall informationssamhällets tjänster avser priser och andra viktiga villkor skall dessa anges klart och otvetydigt och måste inkludera alla tilläggskostnader.

(1) EGT L 80, 18.3.1998.

(2) EGT L 144, 4.6.1997.

(3) KOM(1999) 427 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1648/99

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(22 september 1999)

Ämne: Program för gatubarnen i Guatemala

Skulle kommissionen kunna utarbeta en aktuell rapport om verksamhet under de två sista åren av kommissionens biståndsprogram för gatubarnen i Guatemala?

På vilket sätt och genom vilka finansieringskällor kommer kommissionen att fortsätta hjälpa gatubarnen i Guatemala nu när programmet nått sitt slut?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 oktober 1999)

Programmet till stöd för gatubarnen i Guatemala inleddes i januari 1996 och avslutades i juli 1999. Syftet med projektet var att sörja för beskydd, respekt och säkerhet för socialt utsatta barn i Guatemala.

För att uppnå detta mål genomfördes kommissionens insatser på tre nivåer: beskydd och direkt hjälp till gatubarnen för att främja deras integrering i samhället, främjande av åtgärder för förebyggande av företeelsen gatubarn samt förstärkning av de offentliga institutioner som har till uppgift att skydda minderåriga och se till att lagarna om skydd av barn efterlevs.

När det gäller de två första delarna omfattade projektet inte endast barnen utan även deras omgivningar, till exempel familjen och närmiljön, i syfte att utveckla observationsstrategier för att förhindra att barnen hamnar på gatan igen eller börjar begå brott. De insatser som genomfördes för att lära barnen att läsa och skriva och ge dem yrkesutbildning samt produktionsprojekten pågår fortfarande.

När det gäller den tredje delen omfattade projektet åtgärder för att främja skydd av barn, bland annat genom inrättande av en gemensam databas för olika institutioner som arbetar med barn som befinner sig i rättsligt trångmål för att dessa ärenden skall kunna behandlas mer effektivt.

Åtgärder för att främja tillämpandet av den internationella konventionen om barnets rättigheter, vilken ratificerades av Guatemala 1989, sattes in i förhoppningen om att den nya lagstiftning om barn som redan har offentliggjorts med stöd från gemenskapen skall genomföras. På den här nivån har insatser dessutom gjorts för att utbilda personal och förbereda berörda institutioner (domstolarna, det nationella barn- och ungdomsrådet och sekretariatet för social välfärd).

Projektet har gett goda resultat. Såväl statliga organ som icke-statliga organisationer inom projektet har införlivat driftskostnaderna med den ordinarie budgeten, så att den verksamhet som inleddes inom ramen för projektet kommer att fortsätta även utan gemenskapens medverkan.

Mot bakgrund av åtgärdernas resultat har gemenskapen för avsikt att utarbeta ett nytt stödprojekt till förmån för gatubarn, vilket kommer att inriktas på den förebyggande strategi som infördes i det projekt som precis har avslutats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1954/99

från Gerhard Hager (NI) till rådet

(9 november 1999)

Ämne: Kosovo Agenda 2000

I samband med att Kosovo byggs upp igen ställer EU miljardbelopp till förfogande. Likaså tillhandahåller EU ekonomiskt stöd för återuppbyggnaden efter de förödande jordbävningarna i Turkiet. Dessa åtgärder beslutade man om efter överenskommelsen om Agenda 2000.

Mot denna bakgrund ombeds rådet svara på följande frågor:

1. Hur höga summor kommer EU/medlemsstaterna att investera i återuppbyggnaden av Kosovo och hur länge kommer stödprogrammen att löpa?

2. Vilka konsekvenser kommer dessa åtgärder att få för EU:s framtida budgetar?

3. Anser rådet att den finansiella översikten för Agenda 2000 bör ses över?

4. Om inte, hur försvarar rådet att detta ekonomiska stöd inte kommer att få konsekvenser för den finansiella översikten för Agenda 2000?

Svar

(14 februari 2000)

1. När budgetförfarandet för år 2000 nu avslutats, skall det belopp som avsätts till återuppbyggnaden av Kosovo i EU-budgeten för år 2000 vara högst 360 miljoner euro. Detta kommer att inbegripa 300 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Dessutom har medlemsstaterna åtagit sig att ge bilateralt stöd i olika former vid de två givarkonferenser som organiserats av Världsbanken och kommissionen.

2. Europaparlamentet och rådet som noterar att villkoren i punkt 24 i det interinstitutionella avtalet uppfyllts har i en gemensam överenskommelse beslutat att använda flexibilitetsinstrumentet för att finansiera det restbelopp av kostnaderna för återuppbyggnaden av Kosovo som inte kan täckas genom överföring av åtaganden från 1999 års budget eller genom omfördelning av åtaganden i budgetförslaget för budgetåret 2000.

3. Utan tvekan kommer återuppbyggnaden av Kosovo att ta mer än ett år men eftersom inga beräkningar för en längre period ännu har gjorts går det inte för närvarande att fastställa några exakta belopp för återuppbyggnadsstödet.