SKRIFTLIG FRÅGA E-0703/02

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE), Jonathan Evans (PPE-DE),Robert Goodwill (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE), Neil Parish (PPE-DE)och Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2002)

Ämne: Nyttan av kommissionens konsekvensanalys, särskilt med hänsyn till direktivet om fysikaliska agens (vibration)

I sitt svar på den skriftliga frågan E-3212/01(1) om bedömning av näringslivskonsekvenser av direktivet om fysikaliska agens (vibration) angav kommissionen följande:

När kommissionen lade fram sitt förslag till rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens(2) utarbetade kommissionen en konsekvensanalys baserad på en särskild konsekvensanalys av varje fysikalisk agens i detta förslag, om små och medelstora företags verksamhet, vilken omfattade beräknade kostnader för direktivets genomförande.

Den konsekvensanalys som man hänvisar till i svaret återfinns på sidorna 70-74 i KOM(92) 560 SYN 449. Den enda beräkning av de finansiella kostnaderna som företagen får i direktivet (utan att veta hur många arbetstagare som skulle tänkas kräva utrustning och utbildning) är att det på sidan 72 anges en halv arbetsdag per man. Något försök att ange hur man kommit fram till detta har inte gjorts, och det finns inte heller någon angivelse om hur många arbetstagare som skulle omfattas i varje medlemsstat eller den totala kostnaden för varje medlemsstat (oavsett fördelningen av den totala kostnaden mellan företag och offentliga myndigheter) eller för EU i sin helhet.

Konsekvensanalysen förbereddes av en rådgivande trepartskommitté för arbetarskyddsfrågor, Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och andra mineralutvinnande industrier, specialiserade oberoende och nationella experter (uppgifter om deras kunskaper i redovisning och handel saknas) samt en grupp med specialkompetens beträffande förslagets socioekonomiska effekter.

Direktivet är nu uppe till förlikning. Det finns de som anser att direktivet kan komma att kosta flera miljarder euro bara i de största medlemsstaterna. Rådet har vid ett flertal tillfällen krävt att det skall göras en bedömning av näringslivskonsekvenser när ett direktiv kommer att medföra märkbara finansiella kostnader för näringslivet. Anser kommissionen att den här konsekvensanalysen av direktivet om fysikaliska agens (vibration) har något som helst samband med Lissabondeklarationerna eller att den är i enlighet med dessa, och om så inte är fallet, kommer kommissionen snarast möjligt att genomföra en ny och övergripande konsekvensanalys? Kommer kommissionen också att säkerställa att alla framtida konsekvensanalyser av finansiella kostnader för näringslivet utvärderas av oberoende handelsexperter och att de innehåller detaljerade beräkningar av hur mycket ett direktiv kommer att kosta varje medlemsstat och de enskilda ekonomiska sektorer som berörs mest?

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 132.

(2) EGT C 77, 18.3.1993.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(23 april 2002)

Såsom anges i svaret på den skriftliga frågan E-3212/01 från John Bowis m.fl.(1) grundades konsekvensanalysen av förslaget till rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agenser på en studie där konsekvenserna av

varje enskild fysikalisk agens specificeras. Denna studie utgick i huvudsak från situationen i Tyskland, men en expertgrupp bestående av specialister både på fysikaliska agens och konsekvensanalyser från samtliga medlemsstater ansåg att resultaten av studien var giltiga för hela unionen.

Ett exemplar av studien skickas direkt till parlamentsledamöterna samt till parlamentets sekretariat.

Kommissionen anser att denna konsekvensanalys fortfarande är giltig för alla de fysikaliska agens som den omfattar.

Vad gäller den allmänna frågan om analys av kostnaderna för företag, känner parlamentsledamöterna säkert till att kommissionen sedan 1986 har tillämpat ett system med konsekvensanalyser för företag (BIA-systemet) på alla lagstiftningsförslag som förmodas ha en betydande inverkan på företag. Förutom ett antal konstaterade brister, bland annat otillräcklig kvantifiering av kostnaderna för företag, har detta system nyligen reviderats inom ramen för ett pilotprojekt. Slutsatserna av pilotprojektet lades fram i mars 2002(2) och innehåller inte bara rekommendationer om hur man på ett bättre sätt skulle kunna analysera konsekvenserna av lagstiftning för företag, till exempel hur man samlar in och validerar data, utan också vilka faktorer som är viktiga för att kommissionen skall kunna införa en ny enhetlig metod för konsekvensanalyser, i enlighet med det meddelande som lades fram för Europeiska rådet i Laeken (1415 december 2001) om en bättre och enklare lagstiftning(3). Som en led i kommissionens allmänna strävan efter bättre lagstiftning kommer ett meddelande om ett nytt konsekvensanalyssystem som omfattar sociala, miljömässiga, hälsomässiga och ekonomiska aspekter att utarbetas parallellt med den kommande handlingsplanen för förenkling och förbättring av lagstiftningen som enligt planerna skall läggas fram i juni 2002.

Dessa initiativ vittnar om att kommissionen är mycket angelägen om att även i fortsättningen göra rimliga utvärderingar av de konsekvenser lagförslagen får för samtliga berörda parter, bland annat företagen, och att slutföra justeringen av den allmänna konsekvensanalysstrategin mot bakgrund av Lissabonstrategin och slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg (1516 juni 2001).

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 132.

(2) Finns på adressen http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/bia/ppbia_en.htm.

(3) KOM(2001) 726 slutlig.