ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0084/98 från Carlos Robles Piquer (PPE) till rådet (30 januari 1998)

Ämne: De ¨parlamentariska¨ valen på Kuba

Det har just hållits val på Kuba till de 601 mandaten i den så kallade Nationalförsamlingen Folkets Makt (Asamblea Nacional del Poder Popular). I sina tal har Fidel Castro utmanat ¨imperialisterna¨ att de genom detta val skall lära sig demokrati på Kuba.

Som av en händelse fanns det just 601 kandidater till dessa 601 mandat. Väljarna har uppmuntrats att tillämpa ¨enhetsröstning¨, vilket betyder att man röstar för alla de kandidater som nämns på röstsedlarna i klump.

Tror rådet att detta val innebar ett steg i riktning mot demokrati i enlighet med de önskemål som det givit uttryck för i sin gemensamma ståndpunkt om Kuba? Anser rådet att medlemsstaterna, som kanske inbegrips i dessa ¨imperialister¨ på grund av denna gemensamma ståndpunkt, har fått en lektion i verklig demokrati?

Svar (27 april 1998)

Rådet grundar sin bedömning av den politiska utvecklingen på Kuba på samma kriterier som det tillämpar på Europeiska unionens förhållande till andra länder.

Därför anser rådet förvisso inte att de parlamentsval som nyligen hölls på Kuba innebär ett steg i riktning mot demokrati.

Avsaknaden av demokratisk pluralism på Kuba, vilken noteras i den ärade parlamentsledamotens fråga, bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt när det gäller yttrande- och föreningsfrihet, gör att dessa val inte uppfyller de krav som ställs på alla fria och rättvisa val.

I enlighet med unionens gemensamma ståndpunkt om Kuba av den 2 december 1996 kommer rådet att fortsätta att, med de medel som står till dess förfogande, uppmuntra en fredlig övergångsprocess till demokratisk pluralism och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på Kuba.

Rådet hoppas genom denna dialog påminna de kubanska myndigheterna om att de har ett ansvar gentemot sitt folk och sina internationella åtaganden och övertyga dem om att endast verkliga framsteg i riktning mot demokrati gör det möjligt att säkerställa en fredlig övergång där Kubas intressen tillvaratas.

Rådet hoppas att frisläppandet av tiotals fångar till följd av besöket av påven Johannes Paulus II på Kuba skall åtföljas av andra konkreta åtgärder som leder till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0175/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Utsläpp av kloakvatten och avloppsvatten

Vilka EU-direktiv och förordningar är tillämpliga när det gäller utsläpp av kloakvatten och avloppsvatten i havet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (5 mars 1998)

Den gällande gemenskapslagstiftningen om utsläpp av avloppsvatten i havet liksom i andra vattenmiljöer (sötvatten, flodmynningar) omfattar följande direktiv:

- Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse ((EGT L 135, 30.5.1991.)).

- Rådets direktiv 96/61/EEG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar ((EGT L 257, 10.10.1996.)). Detta direktiv gäller industriutsläpp.

- Rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö ((EGT L 129, 18.5.1976.)).

- Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket ((EGT L 375, 31.12.1991.)). D
SKRIFTLIG FRÅGA E-0222/98 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: EU-stöd till Bayerisch-Schwaben från social- och regionalfonderna

Kan kommissionen besvara följande frågor om ekonomiskt och regionalt stöd från EU till området Bayerisch-Schwaben:

1. Hur mycket erhöll detta område från EU:s strukturfonder under 1997, uppdelat på fonder och gemenskapsinitiativ?

2. Hur mycket gick till jordbruket?

3. Hur många arbetstillfällen skapades med hjälp av EU:s ekonomiska och regionala stöd i området Bayerisch-Schwaben under 1997?

4. Hur mycket erhöll jämförbara områden i andra medlemsstater under 1997 från EU:s strukturfonder?

5. Hur många arbetstillfällen skapades med hjälp av EU:s ekonomiska och regionala stöd i jämförbara områden i andra medlemsstater under 1997?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0111/98 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (30 januari 1998)

Ämne: Kommissionens publikationer

Kommissionen ombeds lämna följande upplysningar om de publikationer som den utger:

1. Hur många publikationer ges ut av samtliga generaldirektorat, inklusive det gemensamma forskningscentret och kommissionens representationer i medlemsstaterna?

2. Hur stort är antalet publikationer från varje enskilt generaldirektorat, och från vilka budgetposter finansieras publikationerna från de enskilda generaldirektoraten?

3. Hur stora är utgifterna totalt sett för de publikationer som ges ut av kommissionen, och hur stora är utgifterna för publikationer när man ser till de enskilda generaldirektoraten?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0180/98 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Internationellt center för kampen mot droger i Panama

Panamas och USA:s regeringar har kommit fram till ett inledande avtal om att de båda regeringarna efter den 31 december 1999, och under de tolv följande åren, ska samarbeta i ett internationellt center för kampen mot droger.

Det är önskvärt och troligt att andra latinamerikanska länder medverkar i detta projekt.

Detta kan bli ett grundläggande center för panamerikanskt samarbete i kampen mot droger. Har kommissionen studerat vilken fördel det skulle vara om Europeiska unionen var närvarande vid och samarbetade med detta internationella center för kampen mot droger?

Svar från Manuel Marin på kommissionens vägnar (6 mars 1998)

Inom ramen för sina kontakter med både Panama och USA har kommissionen fått kännedom om att det pågår diskussioner mellan dessa båda länder om att, på Howard-basen vid Panamakanalen, inrätta ett internationellt centrum för bekämpning av narkotikahandeln.

I nuläget förefaller det dock ännu inte föreligga något avtal varken vad gäller vilka funktioner centret skall fylla i kampen mot narkotika i regionen eller vilka latinamerikanska länder som skulle kunna ansluta sig till initiativet.

Mot bakgrund av detta har frågan om gemenskapens deltagande i centrets verksamhet inte undersökts.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0500/98 från Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till rådet (17 februari 1998)

Ämne: Vapenembargo mot Burundi

I sin resolution av den 18 december 1997 och på rekommendation av FN:s särskilda sändebud i Burundi kräver Europaparlamentet ett vapenembargo från EU:s sida mot de stridande parterna i Burundi.

Är rådet berett att inom ramen för en aktiv fredspolitik ansluta sig till detta och, mer allmänt, förbjuda EU:s medlemsstater att delta i upprustningen i tredje land?

Svar (30 april 1998)

Rådet är medvetet om den resolution om Burundi som Europaparlamentet antog den 18 december 1997 och välkomnar resolutionens fördömande av de grymheter som begåtts mot civilbefolkningen, kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de fortsatta vapenleveranserna till de stridande parterna i konflikten.

Även om det inte finns något vapenembargo som sådant mot Burundi från unionens sida, handlar medlemsstaterna i enlighet med de gemensamma kriterier som definierades i slutsatserna från Europeiska rådet den 29 juni 1991 och den 26-27 juni 1992. På grundval av dessa kriterier krävde Europeiska rådet i Amsterdam (16*17 juni 1997) förnyad och oavbruten uppmärksamhet för att, inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), utveckla en ansvarsfull och konsekvent politik för vapenexport i hela unionen. I Burundis fall gäller att behöriga nationella myndigheter inte beviljar licenser för vapenexport. Om vapen från eller via en medlemsstat når Burundi utreds fallet av relevanta nationella myndigheter.

Rådet kommer att fortsätta att noga bevaka situationen i Burundi och området kring de stora sjöarna, inklusive frågan om handel med vapen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0310/98 från Magda Aelvoet (V) till rådet (9 februari 1998)

Ämne: Säkerheten i området kring de stora sjöarna i Afrika

Tänker rådet stödja de internationella ansträngningarna att återuppliva FN:s internationella kommission (Rwanda) och utvidga dess mandat till att undersöka tillströmningen av vapen till området kring de stora sjöarna, såsom Europaparlamentet har efterlyst? Stödjer rådet de internationella uppmaningarna att placera ut militära observatörer från Förenta nationerna eller Afrikanska enhetsorganisationen vid viktiga start- och landningsbanor och trafikknutpunkter?

Svar (30 april 1998)

Rådet skulle gärna stödja de internationella ansträngningarna att återuppliva FN:s internationella kommission. Förenta staterna har föreslagit att kommissionens mandat utvidgas med en hänvisning till Burundi och har tillsammans med företrädare för afrikanska länder i FN diskuterat olika aspekter av ett utkast till resolution från säkerhetsrådet. Inget förslag till text har dock ännu lagts fram.

Det har inte lagts fram några förslag om att placera ut observatörer från FN eller OAU vid viktiga start- och landningsbanor och gränsövergångar i området. Rådet skulle dock ta alla sådana förslag i noggrant övervägande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4101/97 från Christine Crawley (PSE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Påstått statligt stöd till italienska juvelerare

Kan kommissionen förklara varför italienska juvelerare sägs ha gynnsamma skattelättnader, vilka medför att de till europeiska kunder kan sälja smycken till låga priser som enbart täcker kostnaden för guldinnehållet, inte för finansiering, distribution och försäljning?

Skulle kommissionen också kunna informera om den italienska regeringens påstådda överenskommelse med juvelerare där de tillåts skriva av en procent av den guldvikt de hanterar, oavsett om detta guld försvinner eller inte? Är inte detta diskriminerande mot juvelerare i EU:s övriga medlemsstater?

Svar från Karel van Miert på kommissionens vägnar (3 februari 1998)

Genom ett fax mottaget den 17 oktober 1997 gjordes kommissionen av parlamentsledamoten uppmärksam på påståendet från en brittisk juvelerare, enligt vilket de italienska konkurrenterna åtnjuter skattelättnader och annat offentligt stöd. Enligt den klagande är dessa uppgifter delvis tagna ur artiklar i facktidningar för juvelerare.

Den 23 oktober 1997 skrev kommissionen till parlamentsledamoten och förklarade att det vid granskningen av de påstådda förhållandena visade sig att uppgifterna inte var tillräckligt detaljerade för att kommissionen skulle kunna fortsätta granska frågan. Parlamentsledamoten uppmanades därför att be den klagande lämna en detaljerad beskrivning av det påstådda konkurrenssnedvridande statliga stödet samt kopior på de ifrågavarande tidningsartiklarna.

Kommissionen har ännu inte erhållit dessa ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3707/97

från Ulf Holm (V) till kommissionen

(19 november 1997)

Angående: EU:s bidrag till bilindustrin

Enligt pressen stödjer EU biltillverkaren Jaguar med drygt 1 000 miljoner kronor för att vidareutveckla en Jaguarmodell. Bilen kommer på marknaden att kosta drygt 1 miljon kronor. Enligt kommissionens ordförande Santers presschef Colin Cook ska bidraget hjälpa dem att "placera sig i det segment där man idag finner BMW 5-serien". Jaguarbilar är vida kända bl.a. som lyxåk och stora bränsleförbrukare.

1. Till vilka fler bilföretag ger EU ekonomiskt stöd och hur mycket?

2. Anser kommissionen att det är lämpligt att ge stöd till framtagningen av en lyxbil som den absoluta majoriteten av EU-medborgarna aldrig kommer att kunna köpa?

3. Anser kommissionen att bidrag till framtagningen av bränsleslukande bilar, till vilka bl.a. Jaguar hör, kan fortsätta efter det att Amsterdamfördraget har börjat gälla med tanke på att "hållbar utveckling" nu är inskrivet i fördraget och ska vara ett framstående krav i EU:s politik?

Kompletterande svar

från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(18 september 1998)

Detta kompletterande svar innefattar den information som parlamentsledamoten begär i punkt 1 i frågan.

Inom ramen för gemenskapens stödram II för Portugal för perioden 1994-1999, och särskilt inom ramen för industriutvecklingsprogrammet PEDIP II, kommer 97 enskilda projekt inom bilsektorn (CAE 34100, 34200, 34300) i åtnjutande av statligt stöd. Totalbeloppet av de stöd som hade godkänts fram till slutet av november 1997 var 310 miljoner ecu, varav 235 miljoner ecu har betalats ut. Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) finansierar 75 % av de motsvarande stödordningarna.

Dessutom medfinansierar kommissionen lag nr 488/92 inom ramen för ERUF och industriprogrammet för 1994-1999 för italienska mål 1-områden. Lagen gäller den allmänna stödordningen för stöd till produktiva investeringar i mindre gynnade områden. Inom ramen för detta har fem stora projekt (investeringar på mer än 15 miljoner ecu) för bilindustrin lagts fram av de italienska myndigheterna: tre för FIAT Auto (en investering på 635 miljoner ecu med ett offentligt stöd på 104 miljoner ecu), ett för FIAT Iveco (en investering på 16 miljoner ecu med ett offentligt stöd på 4 miljoner ecu) och det sista för Isotta Fraschini (en investering på 20 miljoner ecu med ett offentligt stöd på 10 miljoner ecu). Dessa projekt håller för närvarande på att undersökas av kommissionen.

Slutligen har två bilföretag mottagit stöd ur Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) i Spanien (Fabrication des Automobiles Renault España SA och Suzuki Manufacturing Spain SA). Enligt den information som de spanska myndigheterna översände inför övervakningskommitténs möte den 14 juli 1998 uppgår de belopp som beviljats inom ramen för verksamhetsprogrammet "Incentivos Regionales" för perioden från och med den 1 januari 1994 till och med den 31 december 1997 till 890 527 400 pesetas (ca 5,3 miljoner ecu) för Suzuki Ciudad Real, 576 217 739 pesetas (ca 3,43 miljoner ecu) för Renault Sevilla och 1 628 416 865 pesetas (ca 9,69 miljoner ecu) för Renault Valladolid.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4156/97 från Eryl McNally (PSE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: System för godkännande av enskilda fordon

Efter att ha tagit del av ett brev från en av mina väljare vill jag uppmärksamma kommissionen på brittiska transportdepartementets system för godkännande av enskilda fordon som förväntas antas den 1 januari 1998 och omfattar förändringar av reglerna för privatimport.

Systemet för godkännande av enskilda fordon kommer att medföra betydande begränsningar av de befintliga rättigheterna för brittiska européer att - från EU eller andra länder - privat importera ett amerikansktillverkat fordon för privat bruk.

Trots det nya systemets konsekvenser för såväl enskilda som för små och medelstora företag är många av dem som kommer att påverkas fortfarande omedvetna om dess omfattning, vilket beror på bristande publicitet i frågan.

Mot bakgrund av detta undrar jag vad kommissionen kan göra för att med stor tyngd uppmuntra den brittiska regeringen att skjuta upp införandet av det nya systemet för att få ett ordentligt offentligt samråd i frågan?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (9 mars 1998)

Efter ett klagomål om att bestämmelserna om typgodkännande av enskilda motorfordon (1996) för ett enhetligt system för typgodkännande av enskilda motorfordon eventuellt strider mot artikel 30 i EG-fördraget skickade kommissionen den 4 december 1997 en skrivelse till de brittiska myndigheterna för att få klarhet i vilka mål och effekter den lagstiftning har som skall införas den 1 januari 1998.

Till följd av anmälan 97/0675/UK enligt rådets direktiv 83/189/EEG av den 28 mars 1983 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter ((EGT L 109, 26.4.1983. )) angående ändringen av bestämmelserna för typgodkännande av enskilda motorfordon (1997), skickade kommissionen den 5 december 1997 dessutom ett detaljerat yttrande till de brittiska myndigheterna.

Efter detta har de brittiska myndigheterna beslutat att skjuta upp införandet av bestämmelserna om typgodkännande av motorfordon (1996) till den 1 maj 1998.

Den 12 januari 1998 hölls ett möte mellan de brittiska myndigheterna och kommissionen i syfte att diskutera detta ärende. Ytterligare samråd kommer snart att äga rum för att finna en lösning som säkerställer både säkerheten för trafikanterna i Förenade kungariket och den fria rörligheten för varor inom den inre marknaden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4213/97 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Dom i Europeiska gemenskapernas domstol den 26 oktober 1996 i målet Elida Gibbs Limited (mål C 317/94)

Denna dom i EG-domstolen verkar motverkas av att den inte tillämpas i Tyskland och endast delvis tillämpas i Frankrike och i Grekland.

I de fall då kommissionen överväger omfattande ändringar i systemen för mervärdesskatt, som möjligtvis kommer att snedvrida konkurrensen mellan företagen, är det då ovanligt att aktörerna på marknaden helt och hållet utestängs från överläggningarna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-4213/97 och E-4214/97 ingivna av Mario Monti för kommissionen (6 april 1998)

Som sagts i det förenade svaret på frågeställarens skriftliga frågor E-4208/97 till 4211/97 ((EGT C 223, 17.7.1998, s. 72. )) har kommissionen dragit konsekvenserna av domen i målet Elida Gibbs av den 24 oktober 1996 (mål C-317/94) och skickat en skrivelse till alla medlemsstater samt beslutat att inleda eller fullfölja en rad förfaranden enligt artikel 169 i fördraget, särskilt med avseende på de medlemsstater som nämns av frågeställaren.

Kommissionen vill påminna om att domstolen enligt fördraget har behörighet att tolka befintlig gemenskapslagstiftning och att varken kommissionen eller dess tjänstemän får sätta sig över domstolens domar. I den mån vissa medlemsstater dock har svårigheter med att verkställa en dom, såsom i föreliggande fall, kan kommissionen inte neka till att dessa svårigheter tas upp i de särskilda kommittéerna. Det var på så vis denna fråga kom att diskuteras i mervärdesskattekommittén.

För närvarande utarbetas inom kommissionen inget förslag med avseende på den fråga som ställs av parlamentsledamoten. Om det skulle tas ett initiativ, kommer de berörda branscherna givetvis att rådfrågas i vanlig ordning, främst på grundval av yttrandena från parlamentet respektive Ekonomiska och sociala kommittén och inom ramen för regelbundna kontakter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3940/97 från Maren Günther (PPE) till kommissionen (12 december 1997)

Ämne: Långsiktigt och strukturellt stöd till kulturnätverk inom området för scenkonst

Inom ramen för programmet Kalejdoskop stödjer kommissionen europeiska kulturnätverk som pilotprojekt. Hittills har det dock saknats ett kontinuerligt, strukturellt stöd, som skulle göra det möjligt för nätverken att utarbeta långsiktiga planer för de uppgifter de skall utföra.

1. Ämnar kommissionen följa rekommendationerna från Europaparlamentets kulturutskott och i framtiden stödja nätverken mer långsiktigt och strukturellt?

2. Innefattar planerna för programmet Kalejdoskop för 1998 ett eller flera europeiska kulturnätverk inom området för scenkonst?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (6 februari 1998)

Kommissionen vill påminna om att gemenskapsprogrammet Kalejdoskop är tidsbegränsat till tre år och att 1998 är programmets sista verksamhetsår.

Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996 om upprättandet av ett program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (Kalejdoskop) ((EGT L 99, 20.4.1996. )), omfattar inte programmet Kalejdoskop något infrastrukturellt stöd i sig till nätverk, utan bidrar istället till projekt eller verksamhet som dessa nätverk bedriver. Ett av skälen till detta är programmet begränsade budget.

Med hänsyn till dels programmets begränsade varaktighet, dels att gemenskapsbudgeten omfattar ett år i taget kan gemenskapsstöd för närvarande inte ges på lång sikt.

Å andra sidan vill kommissionen erinra om att vid valet av stödberättigade projekt är långvarigt samarbete ett urvalskriterium. Kommissionen vill fästa uppmärksamheten på att ett betydande antal nätverk av hög kvalitet har erhållit stöd från Kalejdoskop flera år i rad. Detta gäller bl.a. nätverket Germinations som verkar inom plastisk konst, en konstform som särskilt intresserar frågeställaren.

Inom ramen för andra politikområden och program som gemenskapen ägnar sig åt och i andra delar av budgeten - särskilt del A - finns möjlighet att ge strukturstöd. Stödet till transeuropeiska strukturer (budgetrubrik A-3020) är ett exempel.

När det gäller planerna för stöd till kulturella nätverk under 1998 håller kommissionen på att registrera och granska de ansökningar som mottagits inom ramen för Kalejdoskop-programmet. Resultatet av denna granskning för verksamhetsåret 1998 beräknas tillkännages i april. Utöver de möjligheter som nämnts tidigare finns det vissa begränsade möjligheter inom ramen för den ansökningsomgång för gemenskapsbidrag till projekt för kulturell utveckling (budgetrubrik B3-2003) som kommissionen kommer att utlysa före årets slut.