SKRIFTLIG FRÅGA E-1576/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(23 maj 2000)

Ämne: Partiklarna PM10 och PM2,5 och deras inverkan på dödligheten

I Världshälsoorganisationens undersökningar betonar man att det finns ett linjärt samband mellan ökad dödlighet och ökade mängder partiklar PM10 och PM2,5 (mindre än 10 m och 2,5 m) i atmosfären.

1. Förekommer mätningar av PM10 och PM2,5 i EU:s medlemsstater? Om så är fallet, hur ser resultaten ut för Greklands del?

2. Finansieras undersökningar för var och en av medlemsstaterna, i vilka man aritmetiskt analyserar hur den akuta och kroniska dödligheten ökar till följd av ökade mängder PM10 eller PM2,5 i atmosfären?

3. Har kommissionen, ifall ovannämnda verksamhet inte finansieras, för avsikt att bidra till att en sådan här verksamhet förverkligas?

4. Har kommisisonen för avsikt att vidta åtgärder för att tackla det här problemet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 juli 2000)

1. Genom rådets direktiv 80/779/EEG av den 15 juli 1980 om gränsvärden och vägledande värden för luftkvalitet med avseende på svaveldioxid och svävande partiklar(1) åläggs medlemsstaterna att mäta partiklar (PM) med hjälp av antingen sotmetoden eller TSP-metoden (totalt suspenderade partiklar). Direktivet kommer att ersättas av rådets direktiv 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften(2), i vilket bland annat föreskrivs att medlemsstaterna skall mäta PM10 och PM2.5 från och med den 31 juli 2001.

2. När det gäller forskning har gemenskapsstöd givits till flera projekt där man undersöker kopplingen mellan luftföroreningar (inbegripet partiklar) och dödlighet inom ramen för tredje ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (19901994) och fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (19941998), som ett led i forskningsprogrammet om miljö och klimat. Inom framför allt APHEA-2-projekt inom fjärde ramprogrammet granskas förhållandet mellan luftföroreningar och daglig dödlighet och andra hälsoeffekter i 32 europeiska områden, bland annat Aten. Detta projekt, som är Europas största inom detta område, samordnas av Atens universitet.

Inom nyckelåtgärd IV, Miljö och hälsa, som ingår i femte ramprogrammets program om livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna (bioresurserna) stöds två projekt som syftar till att förbättra kunskapen om kopplingen mellan luftföroreningar och hälsa, särskilt partiklarnas inverkan, och detta stöd uppgår till omkring tre miljoner euro. Inom det första av dessa projekt, Helios, tittar man på ozonets inverkan på lungmembranens genomtränglighet för föroreningar, inbegripet partiklar, och dess koppling till både kroniska och akuta hälsoeffekter. I det andra projektet, Hepmeap, med deltagande av flera forskningscentrum, tittar man på vilken påverkan bilavgaser, inbegripet partiklar, och luftföroreningar har på hälsan.

Dessutom finansieras för närvarande, inom ramen för programmet avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening, ett projekt vid Institut de Veille Sanitaire som rör skapandet av ett europeiskt informationssystem om luftföroreningarnas inverkan på hälsoläget i Europa.

Flera andra forskningsprojekt inom detta område kommer att finansieras under 2000 som ett resultat av ansökningsomgångarna under detta år.

I rådets direktiv 1999/30/EG fastställs gränsvärden för PM10, som skall uppnås senast den 31 december 2005. För de sämsta områdena kommer medlemsstaterna att behöva utarbeta handlingsplaner som visar hur gränsvärdena skall uppnås. Dessa handlingsplaner bör syfta till att minska koncentrationerna av PM2.5. Kommissionen kommer att rapportera om genomförandet vid 2003 års utgång och då även undersöka om kommissionen skall föreslå att ytterligare indikativa gränsvärden för PM10, som skall uppnås 2010, eller om någon annan åtgärd som rör partiklar skall föreslås. I senare tids lagstiftning om utsläpp från fordon beaktas behovet av att uppnå gränsvärdena för PM10.

(1) EGT L 229, 30.8.1980.

(2) EGT L 163, 29.6.1999.