SV Europeiska unionens officiella tidning CE 65/119

(2004/C 65 E/132)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2222/03

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(2 juli 2003)

Ämne: Europeisk harmonisering av försäkringar mot skador av terrorism

Alltsedan attentaten i New York den 11 september 2001 har det klart framgått att terrorismen kan ha oanat stora följder. Det gäller först och främst offren och deras närmaste omgivning. Men det gäller inte minst också i ekonomiskt hänseende. Det blir i hög grad försäkringsgivarna som får stå för kostnaderna för skadorna. Och ersättningsanspråken kan vara enorma.

I Nederländerna har försäkringsgivarna beslutat att samfällt ta på sig risken för terrordåd, eftersom följderna av dem kan vara så oerhört stora. Därför har det grundats ett nederländskt återförsäkringsbolag, Nederlandse Herverzekeringsmaatschappij voor Terrorismeschaden (NHT). Där får försäkringsgivarna gemensamt täckning för terroristförorsakade konsekvenser.

Det totala belopp som kan betalas ut kommer i Nederländerna att för 2003 begränsas till 1 miljard euro. Detta belopp är, enligt vad man får veta på den flerspråkiga webbplatsen www.terrorismeverzekerd.nl, dock ett maximum och mer än så kommer inte att betalas ut. Beloppet är sammansatt av bidrag från försäkringsgivare, återförsäkringsbolag och myndigheter. Försäkringsgivarna och återförsäkringsbolagen kommer sammanlagt att betala in 700 miljoner euro under 2003. De nederländska myndigheterna står för återstoden, 300 miljoner. Detta sistnämnda sker på så sätt, enligt www.terrorismeverzekerd.nl, att myndigheterna beviljar försäkringsgivarna en återförsäkring mot att dessa betalar in en premie.

Inom försäkringsbranschen i Belgien känner man detta initiativ men anser att det dock vore bäst om frågan om ersättning för skador som vållats av terrorister skulle regleras på europeisk nivå, för att det skall kunna undvikas att medlemsstaterna överbjuder varandra, varvid det emellertid vore tråkigt om Belgien ensamt skulle hamna på efterkälken här (tidningen De Morgen av den 23 juni 2003).

Känner kommissionen till Nederländernas försäkring mot skador av terrorism? Är bidragen från Nederländernas myndigheter förenliga med gemenskapslagstiftningen om redlig konkurrens?

Om så är fallet:

1) finns det någon övre gräns för hur mycket medlemsstaternas myndigheter får bidra med i dessa arrangemang med privata försäkringsgivare,

2) stämmer det att medlemsstaterna kan överbjuda varandra i fråga om att ordna det förmånligt för försäkringsbranschen,

3) är kommissionen beredd att genomföra en europeisk harmonisering, så att inte bara försäkringsgivarna utan också försäkringstagarna a) överallt inom Europeiska unionen har samma villkor att rätta sig efter och b) arbetstagarna och investerarna i försäkringsbranschen på redligt sätt får skydd mot de oförutsägbara skador som terrorismen kan föra med sig?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(19 september 2003)

Efter attentaten den 11 september 2001 har flera försäkringspooler bildats i Europa som försäkrar risker inom ett visst land. Detta kan aktualisera frågor om antitrustlagstiftning och, om det förekommer statlig uppbackning, även reglerna om statligt stöd.

Vad beträffar antitrustfrågor har den nederländska poolen, såvitt kommissionen känner till, anmälts till den nederländska konkurrensmyndigheten. Den tyska poolen Extremus och den österrikiska poolen har anmält sina överenskommelser till kommissionen, som för närvarande utreder dem.

Kommissionen är i nära kontakt med medlemsstaternas myndigheter för att se till att poolerna bedöms och behandlas på ett likartat sätt.

Kommissionen har också varit i nära kontakt med medlemsstaternas försäkringsmyndigheter i syfte att bland annat bedöma marknadsläget och behovet av ett EU-initiativ i fråga om försäkring mot terrroristattentat. En övervägande majoritet av medlemsstaterna anser inte att ett sådant är nödvändigt. Kommissionen kommer dock att hålla sig à jour med utvecklingen på området.

Det finns inget högsta tillåtet belopp angivet för medlemsstaternas bidrag till försäkringspooler. Som regel försäkrar pooler med statlig uppbackning bara risker i hemlandet. Därför konkurrerar poolerna inte med varandra.

Om staten ställer sig bakom pooler av detta slag kan reglerna om statligt stöd som sagt också aktualiseras. Kommissionen har mot bakgrund av reglerna om statligt stöd granskat ett antal försäkringsordningar för terroristattentat efter den 11 september 2001, i synnerhet inom flygbranschen i nästan alla medlemsstater. Vid granskningen har kommissionen tagit hänsyn till frågan om marknadsmisslyckanden. Kommissionen har lagt fram två meddelanden (1) om följderna av terroristattentaten och föreslagit en förordning (2) i syfte att införa minimikrav för försäkringar. Förslaget är fortfarande under behandling.

Utanför flygbranschen har kommissionen ännu inte mottagit några anmälningar av ordningar av det slag som parlamentsledamoten frågar om.

(1) KOM(2001) 574 slutlig. KOM(2002) 320 slutlig.

(2) KOM(2003) 454 slutlig.