ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2676/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Insyn och öppenhet på området för rättsliga och inrikes frågor

Rådet (rättsliga och inrikes frågor) antog i mars 1998 ett meddelande om insyn och öppenhet när det gäller samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. Syftet är att göra uppgifter om åtgärder tillgängliga lättare och tidigare, att informera pressen regelbundet och i detalj och att hålla öppna diskussioner i rådet. Vidare skall de nationella parlamenten informeras i ett tidigare skede.

1. I vilken mån medverkar kommissionen i genomförandet av detta meddelande, och i vilken form och hur långt har arbetet fortskridit?

2. Hur skall informationen göras lättare tillgänglig (allmänheten och pressen)?

3. Vad skall göras för att involvera de nationella parlamenten i ett tidigare skede?

4. Enligt uppgift har kommissionen tillsammans med det brittiska presidiet ställt samman en exakt förteckning över regelverket i den tredje pelaren. Denna förteckning skall nu tjäna som utgångspunkt för anslutningsförhandlingarna. Skulle man inte bidra till insynen om denna förteckning offentliggjordes? Om detta är fallet, kan förteckningen tillhandahållas?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(12 oktober 1998)

Det meddelande som parlamentsledamoten nämner binder endast rådet, men kommissionen är naturligtvis också angelägen om att respektera principerna om öppenhet och insyn.

1. Redan 1994 antog kommissionen beslut 94/90/EKSG, EG, Euratom av den 8 februari 1994 om allmänhetens tillgång till kommissionens handlingar(1) i syfte att ge största möjliga tillgång till kommissionens interna handlingar. Beslutet gäller alla kommissionens verksamhetsområden, även rättsliga och inrikes frågor (RIF). Massmedierna och allmänheten använder sig ofta av denna möjlighet för att få tillgång till handlingar om rättsliga och inrikes frågor. Kommissionen måste handlägga förfrågningar inom en månad och möjligheterna att avslå en förfrågan är mycket begränsade. Skäl för avslag är bl.a. hänsyn till det allmänna samhällsintresset och till den enskilde och privatlivet.

2. Kommissionen förbereder en webbplats som skall göra det enklare för allmänheten att söka information om arbetet i dessa frågor och som gör det möjligt att regelbundet informera om nya initiativ. Webbplatsen kommer att kunna nås via Europa-servern.

3. Kommissionen bedriver ett nära samarbete med Europaparlamentet på grundval av artikel K 6 i Fördraget om Europeiska unionen och detta bedöms vara det bästa sättet att tillgodose de nationella parlamentens behov av insyn. Alla förslag som kommissionen lägger fram om rättsliga och inrikes frågor riktas regelmässigt till parlamentet och lika regelmässigt föreslår kommissionen att ordförandeskapet skall hålla parlamentet informerat under lagstiftningsarbetets gång.

4. Förteckningen över regelverket i den tredje pelaren är en handling från rådet och parlamentsledamoten bör således vända sig dit med en begäran om att den skall offentliggöras.

(1) EGT L 46, 18.2.1994 (svensk specialutgåva område 16, volym 2, s. 66).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2538/98

från Cristiana Muscardini (NI) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Pensioner och politisering av den europeiska offentliga förvaltningen

Oberoendet hos den europeiska offentliga förvaltningen är ett tecken på öppenhet och demokrati. Dess grundläggande förordningar och regler utgörs av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och övriga anställda, vars tillämpning fastställs av rådet genom allmän lagstiftning. Som en följd av detta har beslut som fattats av någon av institutionerna utan rådets samtycke ingen giltighet, ingen rättslig grund och, framför allt, de strider mot andan i dessa föreskrifter.

Kan rådet med beaktande av ovanstående:

1. Sörja för en karriärplanering för tjänstemän baserad på öppenhet och demokrati?

2. Omedelbart tillsätta de vakanta tjänsterna i höga lönegrader inom Europaparlamentets administration i enlighet med principen om företräde för personal inom den institution där tjänsten skall tillsättas, och därmed få ett slut på de förflyttningar mellan institutionerna för vilka det i dag saknas motiv?

3. Godkänna alla eventuella kostnader i samband med det föreslagna köpet av byggnaderna i Bryssel och Strasbourg, och därvid i första hand garantera tillräckliga medel för de budgetposter som avser personal?

4. Uppskjuta förslaget att skapa en fond för finansieringen av framtida pensioner, dels med tanke på de betydande inbetalningar till den egna pensionen (8,25 % av månadslönen) som redan gjorts av alla tjänstemän, dels med tanke på att de kompletterande inbetalningar som medlemsstaterna gjort skall vara tillräckliga för att garantera pensionssystemet utan hot om nedskärningar i de budgetposter som är relaterade till pensioner?

Svar

(22 oktober 1998)

Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, i enlighet med artikel 24 i Fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna, skall fastställas med kvalificerad majoritet av rådet på förslag av kommissionen och efter samråd med de övriga berörda institutionerna.

För närvarande har kommissionen inte förelagt rådet något förslag om att skapa en fond för finansiering av pensionerna och inte heller något förslag om ändring av de bestämmelser som gäller tjänstemännens karriär.

Rådet önskar klargöra att genomförandet av förfarandena för att tillsätta lediga tjänster vid en institution enligt artikel 29 i tjänsteföreskrifterna åligger tillsättningsmyndigheten vid institutionen i fråga.

De utgifter som den ärade parlamentsledamoten anger under punkt 3 i sin fråga avser avsnitt I i Europeiska gemenskapernas allmänna budget och faller under de budgetbeslut som Europaparlamentet fattar inom ramen för sin administrativa autonomi.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2656/98

från Antoinette Spaak (ELDR) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Språkanvändningen inom Europeiska unionens institutioner

1. Hur många sidor originaltext producerades tidigare på ett av Europeiska unionens språk, hur många produceras nu, och till vilka språk översätts de?

2. Vilken ståndpunkt intar de europeiska institutionerna i språkfrågan inför utvidgningen?

Svar

(3 november 1998)

1. Beträffande rådet förfogar språktjänsten vid generalsekretariatet över detaljerad statistik när det gäller översatta dokuments ursprungsspråk och antal sedan 1993. Antalet producerade sidor i original och deras fördelning på olika språk återges i följande tabell.

2. Alla standarddokument som är avsedda för allmän distribution översätts i princip till alla officiella språk. Dokument som inte är avsedda för allmän distribution (arbetsdokument, personalmeddelanden, administrativa dokument osv.) översätts inte alltid till alla språken, utan efter mottagarens behov.

3. När det gäller utvidgningen kommer rådets ståndpunkt i språkfrågan att fastställas under förhandlingarna med kandidatländerna.

Antalet producerade sidor i original vid rådets generalsekretariat

>Plats för tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA P-3161/98

från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen

(12 oktober 1998)

Angående: Videospel och tillvaratagande av medborgaren och partiledaren Silvio Berlusconis rättigheter

I många spelhallar för ungdomar förekommer ett videospel som är utformat som en frågesport och tillverkat i Österrike (Photo Play 2000 Trivial Pursuit - Fun World - Österrike, Brunnenweg A 4810 G. Munden). En av frågorna är följande: "Vem var den förste fifflaren som greps i mutbrottshärvan i Italien?" Följande tre svarsalternativ ges: Silvio Berlusconi, Bettino Craxi och Mario Chiesa (som är det rätta svaret). Är kommissionen medveten om detta?

Vad tänker kommissionen göra för att få bort det här spelet från handeln? Spelet kan ju få ungdomar att tro att ledaren för oppositionen i Italien är en fifflare som gripits för politisk korruption?

Anser inte kommissionen att man har kränkt EU-medborgaren och politikern Silvio Berlusconis rättigheter, vars politiska parti företräds av den största italienska delegationen i Europaparlamentet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(23 oktober 1998)

Kommissionen anser sig inte ha någon behörighet i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2688/98

från Kenneth Collins (PSE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Talerätt

Nyligen har domstolen beslutat om dom i målet C-321/95 P Greenpeace m.fl. mot kommissionen där:

1. förstainstansrätten vidhöll en rigid tolkning av EG-fördraget, artikel 173,

2. och där domstolen i sitt beslut den 2 april fann att kommissionens agerande i detta fall endast indirekt påverkade allmänhetens talerätt, och att denna rätt kan skyddas på nationell nivå,

3. vilket innebär att gemenskapens medborgare inte kan väcka talan mot brott mot gemenskapslagarna om de inte påverkar dem direkt.

Kan kommissionen upplysa om vilka åtgärder som vidtas för att fylla det tomrum i lagen som skapas av artikel 173 och när Europeiska gemenskapens medborgare kan förvänta sig att åtnjuta talerätt inom ramen för gemenskapslagstiftningen?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-2607/98 och E-2688/98 ingivna av Jacques Santer för kommissionen

(13 oktober 1998)

Villkoren för enskilda personer att väcka ogiltighetstalan mot parlamentets och rådets gemensamma rättsakter, mot rådets rättsakter och mot kommissionens rättsakter anges i artikel 173 fjärde stycket i EG-fördraget.

Kommissionen påminner om att detta rättsmedel inte bara kan tillgripas av medlemsstaterna och EU-institutionerna utan också av enskilda personer som är direkt berörda. Därför föreligger här ingen lucka i rättssystemet.

I sammanhanget vill kommissionen även hänvisa till svaret på skriftliga frågan nr E-606/97 från José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra(1).

På uppmaning av Europeiska rådet vid dess möte i Korfu den 24 och 25 juni 1994 utarbetade domstolen en rapport om tillämpningen av Fördraget om Europeiska unionen. Rapporten var avsedd att förbereda den regeringskonferens vars uppgift det var att revidera fördragen. Domstolen konstaterade i rapporten att man kan fråga sig om bestämmelserna om ogiltighetstalan i artikel 173 i EG-fördraget och motsvarande bestämmelser i andra fördrag, enligt vilka enskilda personer kan väcka talan endast då rättsakterna berör dem direkt och personligen, är tillräckliga för att garantera enskilda ett verkningsfullt juridiskt skydd mot kränkningar av grundläggande rättigheter som kan komma att ske genom EU-institutionernas lagstiftande verksamhet (punkt 20 i rapporten). Regeringskonferensen som fastställde Amsterdamfördraget diskuterade denna fråga, men bestämmelsen i fråga ändrades inte på denna punkt genom Amsterdamfördraget.

(1) EGT C 367, 4.12.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2618/98

från Sören Wibe (PSE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Team Europe

Vad är årsbudgeten för kommissionens informationsverksamhet Team Europe? Kan kommissionen redovisa innehållet i utgiftsbudgeten för Team Europe?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(1 oktober 1998)

Den totala årsbudgeten för Team Europe är enligt det kontrakt med Deloitte and Touche som godkänts av kommissionen 956 413 ecu. Detta täcker driften av Team Europes informationstjänst. Eftersom kontraktsinnehavaren emellertid endast betalas för faktiska utgifter, ligger budgeten för 1997-1998 strax över 670 000 ecu. En kopia av kontraktet med Deloitte and Touche som medarbetarna i Team Europe använder sig av skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat.

1997 års verksamhetsenkät från Team Europe ger en väldigt god bild av medarbetarnas verksamhet och vilken publik de når ut till. År 1997 stod Team Europes medarbetare i direktkontakt med fler än 300 000 personer som fick ställa frågor om gemenskapspolitiken som besvarades. Rapporten och en sammanfattning av den har skickats direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat.

Det skall slutligen nämnas att Team Europe just genomgått en extern utvärdering och att kommissionen för närvarande väntar på utvärderingsrapporten, som parlamentsledamoten naturligtvis kommer att få tillgång till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2483/98

från Karl Habsburg-Lothringen (PPE) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Fri rörlighet för varor till och från Ungern

Den 1 februari 1994 trädde associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Ungern i kraft. Enligt detta avtal skall artiklarna 30 och 36 i EG-fördraget om fri rörlighet för varor gälla på ömsesidig basis.

Vet Europeiska gemenskapernas kommission om att det trots detta är förbjudet att i Ungern marknadsföra livsmedel som framställs och saluförs inom gemenskapen i enlighet med gällande bestämmelser? Rent konkret handlar det då om energidrycker. Ungern har åberopat tvingande skäl för detta utan att kunna göra gällande några betänkligheter ur hälsosynvinkel.

Vilka åtgärder planerar Europeiska gemenskapernas kommission för att garantera att associeringsavtalets bestämmelser om fri rörlighet för varor till och från Ungern verkligen tillämpas?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(1 oktober 1998)

Medan Europaavtalet med Ungern trädde i kraft först den 1 februari 1994, trädde den del av avtalet som avser handelsfrågor i kraft redan den 1 mars 1992 i form av ett interimsavtal.

Kommissionen är väl medveten om att Ungern förbjuder försäljning av en energidryck som lagligt tillverkas och säljs i gemenskapen och som under sex år har marknadsförts i Ungern. De ungerska myndigheterna hänvisar till artikel 35 i Europaavtalet enligt vilken förbud mot import är tillåtet för att skydda den allmänna hälsan, och hävdar att den höga halten av koffein, taurin och vissa vitaminer skulle kunna vara hälsovådlig. De har därför krävt att dessa halter sänks innan de förnyar försäljnings- och marknadsföringstillståndet för denna produkt.

Kommissionen delar inte denna ståndpunkt, eftersom energidrycken inte är skadlig för den allmänna hälsan och att en så betydande minskning av innehållet av koffein, taurin och vissa vitaminer väsentligt skulle förändra produkten. Frågan har redan diskuterats flera gånger med de ungerska myndigheterna såväl inom Europaavtalets institutionella ram som i samband med andra diskussioner. Trots att kommissionen flera gånger krävt att detta handelshinder skall avskaffas har de ungerska myndigheterna varken förnyat import- och marknadsföringstillståndet för produkten eller överlämnat vetenskapliga bevis till kommissionen som stöd för förbudet. Kommissionen kommer att fortsätta att nära bevaka frågan och kräva att detta handelshinder avskaffas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3208/98

från Arlindo Cunha (PPE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: BSE - Portugal

Vid sammanträdet den 7 oktober 1998 meddelade kommissionen att den snart skulle införa en särskild plan för att bekämpa BSE i Portugal. I Portugal betraktar man kommissionens reaktion som överdriven. Det sägs också att Spanien, som införde ett embargo mot export av portugisiskt nötkött, motsätter sig att experter från gemenskapen besöker landet.

Jag vill därför ställa följande frågor:

1. Anser experterna att den situation som rådde under deras senaste besök i Portugal är mer eller mindre allvarlig än situationen under deras besök i maj? Kan kommissionen belysa svaret med konkreta exempel?

2. Hur många tjänsteresor har kommissionen gjort till Spanien under den senaste tiden med tanke på landets geografiska läge samt vissa av dess produktionssystem för mjölk och kött och vilka slutsatser har den dragit av dessa besök?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(5 november 1998)

Sedan besöket i maj 1998 har situationen i fråga om bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal försämrats. Under 1997 rapporterades 30 bekräftade fall av BSE till kommissionen. 1998 rapporterades 17 bekräftade fall av BSE från januari till april, och ytterligare 49 bekräftade fall av BSE fram till den 16 oktober 1998. Den 2 oktober 1998, som var den sista dagen för uppföljningsbesöket i Portugal, låg 28 hjärnor i väntan på laboratorieundersökning. För 10 av dessa hjärnor har undersökningen slutförts, och således ligger fortfarande minst 18 hjärnor i väntan på undersökning.

Tre besök avseende BSE har genomförts i Spanien hittills. Ett besök inriktat på allmänna skyddsåtgärder mot BSE genomfördes i slutet av 1996. Ett andra besök genomfördes under hösten 1997 som en uppföljning av det föregående besöket, och inriktades särskilt på BSE-övervakning och genomförandet av kommissionens beslut 96/449/EG av den 18 juli 1996 om godkännande av alternativa värmebehandlingssystem för bearbetning av animaliskt avfall i syfte att inaktivera smittämnen av spongiform encefalopati(1). Slutligen genomfördes ett besök i september 1998, som avsåg kommissionens beslut 96/449/EG, beslut 97/765/EG av den 21 oktober 1997 om vissa skyddsåtgärder med avseende på handel med vissa typer av animaliskt avfall från däggdjur(2), samt resultaten av BSE-övervakningen. Ett nytt besök planeras under första halvåret 1999. Det skall inriktas på genomförandet av kommissionens beslut 98/272/EG av den 23 april 1998 om epidemiologisk övervakning av transmissibel spongiform encefalopati och om ändring av beslut 94/474/EG(3) avseende epidemiologisk övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE).

Efter de två första besöken drogs den allmänna slutsatsen att vissa beslut hade genomförts med viss försening. Rapporten från det senaste besöket i september 1998 håller på att utarbetas. Så snart den färdigställts kommer den att lämnas till parlamentet och publiceras på kommissionens webbplats (http://europa.eu.int/comm/dg24/).

(1) EGT L 184, 24.7.1996.

(2) EGT L 294, 28.10.1997.

(3) EGT L 122, 24.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2587/98

från Otto von Habsburg (PPE) till kommissionen

(29 juli 1998)

Angående: Reklam för bilar och motorcyklar

Enligt en ledande tysk tidning håller kommissionen på att utarbeta ett förslag om att minska reklamen för bilar och motorcyklar med motiveringen att detta transportmedel är farligt eftersom det sker så många olyckor.

1. Stämmer nyheten eller är det fråga om typisk vilseledande information från EU-motståndarnas sida?

2. Om nyheten stämmer, vilka motiv finns det då till förslaget som hotar den ekonomiska friheten och som i själva verket endast skulle föra oss ett steg närmare en byråkratisk socialism?

3. Vad ämnar kommissionen göra för att förhindra ytterligare uttryck för sådana dirigistiska åsikter?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(23 september 1998)

Kommissionen har inte för avsikt att införa något förbud mot bilreklam, som felaktigt rapporterats i vissa tyska tidningar.

I flera medlemsstater tillämpas frivilliga uppförandekoder som uppmuntrar reklambolagen och deras kunder inom bilindustrin att begränsa reklam som kan knytas till farligt beteende på vägarna. En rad offentliga diskussioner om möjligheterna att tillämpa en sådan frivillig kod över hela Europa kan ha lett till att vissa journalister missförstått saken, i synnerhet sådana journalister som inte gjort sig mödan att kontrollera sina uppgifter med de olika frivilliga organisationerna, med myndigheterna eller med kommissionen innan de skrev sina artiklar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2277/98

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: Swedish Match och illojal konkurrens

Känner kommissionen till att det på grund av det klagomål som framlagts av Swedish Match och som godkändes under det föregående året och de kraftiga antidumpningsavgifter som detta medförde för japanska tändsticksleverantörer har tändsticksbolag, inbegripet Imperial Match Company beläget i min valkrets, tvingats att höja sina priser för att bevara sin vinstmarginal?

Känner kommissionen även till att Swedish Match samtidigt har lyckats sänka sina priser med 30 %, något som de övriga bolagen inte anser sig kunna konkurrera med?

Instämmer kommissionen i att detta tycks ge Swedish Match just en sådan orimlig konkurrensfördel på tändsticksmarknaden som själv var angelägen att förhindra?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

1. Rådet antog den 15 oktober 1997 förordning (EG) 2025/97 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av reklamtändstickor med ursprung i Japan(1). Undersökningen av detta ärende har visat att de japanska exportörerna sålde sina produkter på gemenskapsmarknaden till dumpade priser och därmed skadade europeiska tillverkare av reklamtändstickor.

Själva syftet med att införa antidumpningstull är att priserna på de dumpade importerade produkterna höjs för att nå upp till en icke-skadevållande prisnivå, som har fastställts i samband med undersökningen. Tullarna bör följaktligen leda till högre återförsäljningspriser på gemenskapsmarknaden.

2. Kommissionen är inte medveten om att Swedish Match skulle ha genomfört den prissänkning parlamentsledamoten hänvisar till och har inte mottagit något klagomål i detta avseende sedan ovan nämnda förordning trädde i kraft.

3. Det s.k. "illojala" affärsbeteende som parlamentsledamoten tillskriver Swedish Match kan bli föremål för en undersökning enligt konkurrensreglerna i EG-fördraget endast om ett företag i dominerande ställning misstänks för försäljning till underpriser i enlighet med EG-domstolens rättspraxis (dom av den 3 juli 1991, AKZO Chemie mot kommissionen). Detta innebär att ett företag i dominerande ställning fastställer priser som är lägre än de genomsnittliga rörliga kostnaderna (dvs. de kostnader som varierar beroende på vilka mängder som tillverkas) varmed företaget strävar efter att eliminera en konkurrent, eller också att det fastställer priser som är högre än de genomsnittliga rörliga kostnaderna men lägre än de totala kostnaderna, om dessa priser har slagits fast inom ramen för en plan med syftet att eliminera en konkurrent.

I det aktuella ärendet har kommissionen inte tillräcklig information till sitt förfogande för att kunna tänka sig att inleda ett förfarande.

(1) EGT L 284, 16.10.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2061/98

från Felipe Camisón Asensio (PPE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Angående: Svinpest i Spanien

Med anledning av ovannämnda problem skulle jag vilja veta följande:

1. Ämnar kommissionen vidta undantagsåtgärder för att stödja grisköttsmarknaden i den spanska regionen Extremadura? På vilket sätt?

2. Har kommissionen redan genomfört de förändringar som nämns i förordning EG nr 913/97(1) beträffande sådana undantagsåtgärder?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 juli 1998)

De åtgärder som infördes genom kommissionens förordning (EG) 913/97 av den 22 maj 1997 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Spanien avser enbart de spanska regioner som drabbats av klassisk svinpest och som alltså genom gemenskapslagstiftningen är underkastade veterinära och hälsorestriktioner. Regionen Extremadura har inte drabbats av denna sjukdom. Följaktligen är det inte befogat att här tillämpa undantagsåtgärderna till stöd för marknaden.

(1) EGT L 131, 23.5.1997, s. 14.