ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2004/C58E/114) SKRIFTLIGFRÅGAP-1814/03
frånMarioBorghezio(NI)tillkommissionen
(23maj2003)
Ämne:GodtyckligdiskvalificeringavtävlingscyklistenMarioCipollinifrånTourdeFrance
MarioCipollini,somärvärldsmästareicyklingochenprofessionellidrottsman,hartillsammansmedsitt
lagdiskvalificeratsfrånTourdeFrancetrotsatthanssenasteimponerandeetappsegrariGirod’Italiavisaratthanäristrålandeform.
ÄrintedennadiskvalificeringdiskriminerandesåtillvidaattdenstridermotEuropeiskaunionensnormer
ochframföralltmotprincipen omlikabehandlingochfri rörlighet förarbetstagare ihelaEuropeiskaunionen?
SvarfrånFritsBolkesteinpåkommissionensvägnar
(20juni2003)
ParlamentsledamotenharställtenfrågatillkommissionenmedanledningavatttävlingscyklistenMario
CipolliniochhanslagintefårdeltaiTourdeFrance.Motbakgrundavdefaktasompresenterasiden
skrivna frågan saknarkommissionenemellertid uppgifter somkan bekräfta förekomstenav en möjligdiskrimineringelleravenöverträdelseavunionensregler.
Det är inte möjligt att utifrån de tillgängliga uppgifterna fastställa att beslutet som fattats av
organisatörernaavTourdeFranceinnebärettbrottmotjämlikhetsprincipenochmotprincipenomfrirörlighetinomdeninremarknaden.
Det bör påpekas att gemenskapsbestämmelserna om fri rörlighet för personer och tjänster i över-
ensstämmelsemeddomstolensständigarättspraxis(
1)inteutesluterreglerellerrutiner(somkriteriernaför
deltagande) som har andra skäl än rent ekonomiska, beroende på idrottsevenemangens karaktär ellerramarnafördem,förutsattattdessareglerellerrutineräricke-diskriminerandeochproportionerliga.
(1) Mål13/76,DonàmotMantero,REG1976,s.1333.MålC-415/93,Bosman,REG1995,s.5040.Deförenade
målenC-51/96ochC-191/97,Deliège.
(2004/C58E/115) SKRIFTLIGFRÅGAE-1822/03
frånAlexandrosAlavanos(GUE/NGL)tillkommissionen
(2juni2003)
Ämne:MilitärflygettaröverEKAB:sambulanshelikoptrar
År 2000 inrättades en flygburen räddningsstyrka, EKAB (Nationellt akutinsatscentrum), och detta
finansierades till 75% från den andra gemenskapsstödramen. Efter en serie olyckor har den grekiskaregeringen beslutat att fr.o.m. den 20maj 2003 lägga denna helikopterflotta under Förvaltningen avflygtjänsteravallmäntintresse(DAYKO),enmilitärflygsenhet,ochinregistreradensomsådan.Dettahardockänsålängeinteblivitformelltgodkänt.Mensituationenskaparallvarligorop.g.a.attdesträngaföreskrifternafrånJAA(JoinedAviationAuthority)integällerideväpnadestyrkornaochattdeolyckorsomskettmedEKAB:shelikoptrartillstordelberottpåbristerisäkerhetsföreskrifterna.
1. Är införlivandet av helikopterstyrkan (som enligt den andra gemenskapsstödramen räknas som
civilpersonal inom räddningstjänsten) i de väpnade styrkorna, vilket innebär att gemenskapsbudgetenanvändsförstödtillmilitären,ienlighetmedprincipernaförfinansieringfrångemenskapsstödramen?6.3.2004SV C58E/99 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/159) SKRIFTLIGFRÅGAE-2209/03
frånPeterSkinner(PSE)tillkommissionen
(2juli2003)
Ämne:MervärdesskattpåreparationeravgudstjänstlokaleriFörenadekungariket
Med tanke på de ekonomiskasvårigheter somkyrkori Skottlandstår inför är det mycket viktigt att
mervärdesskattensänksochsjälvfalletärdettillglädjeförallaatthistoriskakyrkorhållsigottskick.KyrkornaiSkottlandharalltidansettattdetärfelatttainträdeochutöverbidragfråninrättningarsomHistoricScotland/HeritageLottery(somskärsnedförvarjeår)måstekostnadernaförreparationertäckasgenombidragfrånmedlemmarna.Kankommissioneninformeraomdetnuvarandelägetidennafråga?
SvarfrånFritsBolkesteinpåkommissionensvägnar
(4september2003)
VänligensekommissionenssvarpåskriftligfråganrE-1676/03frånNeilMacCormick(
1).
Som ett tillägg till detta svar bör det noteras att kommissionen just antagit ett förslag till direktiv
beträffandereducerademervärdesskattesatser(2).Måletmeddettaförslagärihuvudsakattförbättraden
inre marknadens sätt att fungera genom att rationalisera medlemsstaternas användning av reduceradeskattesatserisyfteattundvikamöjligasnedvridningaravkonkurrensenochgemedlemsstaternasammamöjligheteratttillämpareduceradeskattesatser.
Mot denna bakgrund har möjligheten undersökts att utvidga tillämpningsområdet för de reducerade
skattesatserna.Möjlighetenatttillämpareduceradeskattesatserharutsträcktstillkategorieravvarorochtjänsterpåvilkavissamedlemsstatergenomsärskildaavvikelserredankantillämpareduceradeskattesatseromdetkonstateratsattdettainteinverkarmenligtpådeninremarknadenssättattfungera.Dennaåtgärdrör bland annat bostäder men inte renovering av byggnadsminnen i form av helgedomar. Enligt deuppgifter kommissionen har tillgång till tillämpar de flesta medlemsstaterna nämligen inte någrareduceradeskattesatserpådettaslagstjänsterutansubventionerardempåannatsätt.
(1) EUTC11E,15.1.2004,s.214.
(2) KOM(2003)397slutlig.
(2004/C58E/160) SKRIFTLIGFRÅGAE-2233/03
frånSebastianoMusumeci(UEN)tillkommissionen
(3juli2003)
Ämne:Europa-MedelhavsbankenpåSicilien
På begäran av Europeiska rådet i Laeken i december 2001 har kommissionen och rådet undersökt
möjlighetenattinrättaenEuropa-Medelhavsbank.VidEuropeiskarådetsmöteiBarcelonaden15och16mars 2002godkändesinrättandet av en förstärktinvesteringsfacilitet för Europa-MedelhavsområdetinomEIB,kompletteradmedarrangemangetförEuropa-Medelhavspartnerskapetochettrepresentations-kontorförEIBiområdet.
Kankommissionenmotbakgrundavdettabesvaraföljandefrågor:
1. VilkakriterierkommerattliggatillgrundförvaletavdetlanddärEIB:sbankfilialskallligga?
2. AnserintekommissionenattSicilien,tackvaresittgeopolitiskalägeiknutpunktenmellanEuropa,
AfrikaochAsienochsinatusenårigahistoriska,kulturellaochreligiösatraditioner,skullekunnavaradetområdesomärbästlämpatatthysadennabank?6.3.2004SV C58E/145 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/057) SKRIFTLIGFRÅGAE-1044/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenPratosutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenPrato,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPratolagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenPratobeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/058) SKRIFTLIGFRÅGAE-1045/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenSienasutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenSiena,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenSienalagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenSienabeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?C58E/44 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
SKRIFTLIG FRÅGA E-1514/03

från André Brie (GUE/NGL) till rådet

(5 maj 2003)

Ämne: Antalet yttringar av antisemitism har påtagligt ökat i EU under 2002

Med hänvisning till olika undersökningar (bland annat från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet) vill jag erinra rådet om att antalet yttringar av antisemitism dramatiskt ökat i EU:s medlemsstater under fjolåret (varvid höjdpunkten infallit mellan slutet av mars och mitten av maj 2002). Bland orsakerna till detta har det i undersökningarna hänvisats bland annat till att det avgjort råder ett sammanhang mellan å ena sidan radikaliseringen av konflikten i Mellanöstern (framför allt att kritiken mot Israels regerings politik delvis kommit att präglas av antisemitiska stereotyper) och å andra sidan den nya antisemitiska vågen.

Enligt de olika undersökningarna kan följande aspekter märkas:

- Faran ligger inte nödvändigtvis i hur många yttringar av antisemitism som förekommit, utan i hur pass grova de varit.

- De som gjort sig skyldiga till dessa yttringar av antisemitism är visserligen ibland också högerextremister, men mycket oftare dock radikala islamister eller unga muslimer, varvid dessa sistnämnda själva är offer för diskriminering och rasistiskt våld.

En omständighet som också klart framhålls är att den politiska viljan att ta itu med sådana yttringar av antisemitism vanligen är för handen under endast en kort tid, så att det förbises att det måste utvecklas perspektiv på lång sikt och anslås medel för dem.

Kan rådet ge mig besked om:

- huruvida rådet känner till denna utveckling samt vilka slutsatser den hittills föranlett?

- huruvida några åtgärder vidtagits eller kommer att vidtas (och i så fall vilka) för att kartlägga/observera dessa yttringar av antisemitism samt för att bekämpa och begränsa dem?

- huruvida några åtgärder vidtagits eller kommer att vidtas (och i så fall vilka) för att bidra till en bättre förståelse för judarnas historia samt för de olika dimensionerna av förhållandet mellan judar och kristna och även för Förintelsen, med särskild hänsyn tagen till att skoleleverna i dag representerar många olika kulturer?

Svar

(29 september 2003)

Rådet fördömer kraftfullt alla antisemitiska yttringar och är oroat över den eventuella ökningen av sådana företeelser.

ECRF har avsiktligt inrättats för att övervaka rasistiska och främlingsfientliga företeelser, bland annat antisemitiska företeelser. Det finns inga andra planer på övervakningsmekanismer.

Befolkningens utbildning i historia faller inte under rådets behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1005/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Carraras utnyttjande av medlen från Daphneprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att bekämpa våld mot kvinnor och barn.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för Daphneprogrammet?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 och E-1016/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(28 april 2003)

Daphne-programmet har mottagit följande förslag 2003 (inga förslag tidigare år):

- 2 förslag från kommunen Florens Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione

- 1 förslag från kommunen Pesaro Servizio sociale

- 1 förslag från kommunen Siena Comitato di ente per le pari opportunita

Kommissionen har ännu inte granskat dessa förslag och kan alltså inte lämna några uppgifter om vare sig urval eller finansiering. Information om resultatet av urvalsprocessen kommer att i juli 2003 sändas till alla förslagsställare inom Daphne-programmet 2003.

Från övriga kommuner som ledamoten nämner (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato och Terni) har inga förslag mottagits under åren 19972003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2157/03

från Wilhelm Piecyk (PSE) till kommissionen

(24 juni 2003)

Ämne: Satellitövervakning av fiskefartyg med en längd som understiger 24 meter

I artikel 22 i förordning (EG) nr 2371/2002(1) föreskrivs installation av system för spårning och identifiering av fiskefartyg (satellitövervakning) från och med den 1 januari 2004 även för fartyg med en längd som överstiger 18 meter samt från och med den 1 januari 2005 för fartyg med en längd som överstiger 15 meter. Dessa bestämmelser har hittills omfattat endast fartyg med en längd som överstiger 24 meter.

Enligt den hittills gällande förordningen fanns det undantag från denna skyldighet för sådana fiskefartyg som antingen återvände till hamn inom 24 timmar eller uteslutande bedrev fiske inom en zon på högst 12 sjömil. Dessa undantag avskaffades när förordningen ändrades.

1. Är kommissionen beredd att inom ramen för artikel 22.3 på nytt tillåta de undantagsbestämmelser som hittills funnits, särskilt i fråga om fiskefartyg med en längd som understiger 24 meter?

2. Om så är fallet: När kan man räkna med ett beslut i denna fråga?

3. Om så inte är fallet: Anser kommissionen inte att skyldigheterna skulle innebära en oproportionerligt stor arbetsbörda jämfört med verksamhetens ekonomiska betydelse för dessa små fiskefartyg, som enbart bedriver fiske inom en zon på högst 12 sjömil eller som återvänder till hamn inom 24 timmar?

(1) EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-2156/03 och P-2157/03ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(17 juli 2003)

1. Att låta fartygsövervakningssystemet VMS även omfatta mindre fartyg är ett led i den politiska överenskommelse om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som uppnåddes i december 2002. Syftet med systemets utökning är att förbättra fiskeripolitikens övervakning och genomförande.

Fiskeindustrin anses lättare kunna acceptera VMS, om övervakningen är lika för alla fiskefartyg och bygger på längdkriteriet, som har den fördelen att det är enkelt att fastställa och ger insyn. Detta ger i sin tur ett viktigt bidrag till skapandet av lika konkurrensvillkor för fiskeindustrin i hela gemenskapen.

Denna lösning ligger i linje med kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (vägledande tidsplan). Där meddelar kommissionen att de befintliga undantagen kommer att upphävas och att VMS kommer att omfatta alla fiskefartyg med en längd på över 10 meter.

Kommissionen har därför inte för avsikt att föreslå några undantag för tillämpningen av VMS-systemet på fartyg över 15 meter.

2. Några ytterligare beslut är inte att räkna med, av samma skäl som nämns i svaret på den första frågan.

3. Kommissionen anser att VMS är ett kostnadseffektivt övervakningsinstrument som på ett avgörande sätt förbättrar fiskeriövervakningen. Kommissionen anser därför att systemets utökning är motiverad.

För att lätta på yrkesfiskarnas börda har medlemsstaterna ansökt om ett ekonomiskt gemenskapsbidrag till satellitövervakningsutrustning. Kommissionen kommer inom ramen för budgeten att bevilja stöd på samma villkor som gäller för de fartyg som redan omfattas av VMS-systemet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2038/03

från Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) till kommissionen

(19 juni 2003)

Ämne: Turkiet och förnekandet av det armeniska folkmordet

Under de senaste månaderna har de turkiska myndigheternas politik att förneka det armeniska folkmordet blivit allt aggressivare. Sammanslutningen European Armenian Federation for Justice and Democracy anklagar den turkiska regeringen för att genom sitt undervisningsministerium genomföra en kampanj i avsikt att tillbakavisa anklagelserna om folkmord mot det armeniska folket. Ministeriet organiserar undervisningsseminarier för lärare och statstjänstemän för att man i skolorna skall förneka det armeniska folkmordet och begränsar därmed yttrandefriheten. Dessutom uppmanar ministeriet i ett dekret av den 14 april skolor från lågstadiet till gymnasiet att organisera konferenser för att visa att armenier och andra folk som blivit offer för folkmord aldrig någonsin utsatts för någon som helst förföljelse i Turkiet. Ministeriet uppmanar vidare skolpersonalen att låta eleverna skriva uppsatser på temat kamp mot anklagelser om folkmord.

Manipuleringen av den historiska sanningen i skolorna står i motsatsställning till europeiska undervisningsnormer. Dessutom går politiken att förneka folkmordet emot de europeiska värdena för skydd av de mänskliga rättigheterna och minoriteterna, och, följaktligen, mot de politiska Köpenhamnskriterierna.

Anser kommissionen att de turkiska myndigheternas förnekelsepolitik är förenlig med principerna i samarbetsavtalet och med upptagandet av Turkiet som kandidatland för anslutning till EU?

Anser kommissionen att ett offentligt erkännande från de nuvarande turkiska myndigheternas sida av det armeniska folkmordet, som Europaparlamentet erkände i juni 1987 (A2-0033/87(1)) och i olika resolutioner därefter, skall vara ett av de oundgängliga kraven för att det skall inledas anslutningsförhandlingar med Turkiet inom en nära framtid?

(1) EGT C 190, 20.7.1987, s. 119.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(1 augusti 2003)

När det gäller de punkter som parlamentsledamoten tar upp hänvisar kommissionen till sitt svar på Marie-Arlette Carlottis skriftliga fråga P-3186/00(1), där det anges att denna fråga inte omfattas av Köpenhamnskriterierna.

(1) EGT C 151 E, 22.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2557/03

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(4 augusti 2003)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Egypten

Känner kommissionen till att två kristna egyptier, Malak Guirguis Fahmay och Sarah Mikhail Lahzy arresterats och fängslats? De arresterades på flygplatsen i Kairo i februari i år då de försökte lämna landet.

Väljare i London och på andra ställen har tagit upp frågan, eftersom de anser att de egyptiska myndigheterna medvetet förföljer kristna. Kommissionen har redan tidigare svarat på frågor om händelserna i El Kosheh och om de kristna som fängslades efter det. Kan kommissionen garantera att den även i fortsättningen kommer att ta upp människorättsfrågor och behovet av religionsfrihet med de egyptiska myndigheterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 augusti 2003)

Kommissionen känner till fallet rörande Malak Guirguis Fahmay och hans hustru Sarah Mikhail Lahzy (som konverterat från islam till kristendomen) och påståendena om att de fängslades för att olagligt ha ändrat hennes identitetshandlingar i avsikt att återspegla hennes religionsbyte. Kommissionen känner däremot inte till hur ärendet har avlöpt och har bett sin delegation i Kairo om ytterligare uppgifter.

Parlamentsledamoten påpekar att kommissionen tillsammans med medlemsstaternas ambassader i Kairo vid flera tillfällen har uppvaktat den egyptiska regeringen i människorättsfrågor rörande det koptiska samfundet i Egypten. Europaparlamentet kan vara förvissat om att kommissionen vid behov kommer att fortsätta att ta upp dessa frågor med de egyptiska myndigheterna på sedvanligt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2273/03

från Pietro-Paolo Mennea (NI) till kommissionen

(7 juli 2003)

Ämne: Asbest i den ishall som skall byggas i Turin med anledning av vinter-OS 2006

Enligt uppgifter i den italienska dagspressen har man funnit asbest i det område utanför Turin där man skall bygga den ishall som skall användas under vinter-OS 2006. Den hälsofarliga mineralen finns på endast ungefär 30 centimeters djup och har blandats med grus och glas- och metallfragment.

Att det finns asbest (krysotil, krokidolit och amosit) har bekräftats av de undersökningar som genomförts av de behöriga myndigheterna. Den tjänsteman som är ansvarig för OS i Turin 2006 har meddelat att man funnit asbest i närheten av Lingotto, där ishallen skall byggas. Den berörda åklagarmyndigheten har inlett en utredning.

Kan kommissionen kontrollera om detta är sant, om den uppmätta asbestmängden överstiger de lagliga gränsvärdena och om asbesten kan medföra skada för medborgarna? Kan kommissionen även kontrollera om de behöriga organen fortsätter att asbestsanera det berörda området samt fastslå vem som bär ansvaret?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 augusti 2003)

Kommissionen känner inte till om det förekommer asbest i närheten av den blivande ishallen i Lingotto. Enligt de uppgifter som framkommer i parlamentsledamotens fråga tycks materialet vara avfall som har deponerats.

Avfallshantering skall ske i enlighet med rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(1). I artikel 4 finns krav på att medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att avfall återvinns eller bortskaffas utan fara för människors hälsa och utan att processer eller metoder används som kan skada miljön.

Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att samla in närmare uppgifter om den fråga som parlamentsledamoten tar upp och för att, inom ramen för de befogenheter som EG-fördraget ger, säkerställa att gemenskapslagstiftningen följs.

Om kommissionen skulle komma fram till att gemenskapslagstiftningen överträds i det specifika fallet kommer den inte att tveka att som EG-fördragets väktare vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget, för att se till att tillämplig gemenskapslagstiftning följs.

(1) EGT L 194, 25.7.1975, ändrat genom rådets direktiv 91/156/EEG, EGT L 78, 26.3.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1288/03

från Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(4 april 2003)

Ämne: Lag nr 383 av den 18 oktober 2001

Den italienska regeringen har ändrat bestämmelserna i lag nr 383 av den 18 oktober 2001. Denna lag, som går under benämningen Tremonti 2-lagen, har varit gällande sedan den 25 oktober 2001. Nu har dock lagens tillämpningsområdet begränsats till att omfatta vissa delar av landet, särskilt de områden som under de senaste månaderna har drabbats av naturkatastrofer. Därmed kommer lagen inte längre att ha någon generell räckvidd. I stället kommer den enbart att beröra lokala aktörer.

De nya bestämmelserna bör granskas av kommissionen. Hittills har kommissionen dock inte informerats om dem, trots att tillämpningsföreskrifterna till lagen snart skall utfärdas. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att avvärja risken för ett eventuellt brott mot EU:s konkurrensregler?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(23 maj 2003)

Ändringarna i lag nr 383 av den 18 oktober 2001 (den så kallade Tremonti 2-lagen) har inte anmälts till kommissionen enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

Kommissionen har bett de italienska myndigheterna att lämna ytterligare information om denna lag, som skall analyseras enligt bestämmelserna om statligt stöd. Kommissionen kommer att ta ställning i frågan när ärendet analyserats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1149/03

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Seychellerna

En italiensk affärsman blev nyligen brutalt överfallen av en överste i Seychellernas armé på ön Mahé.

Sådant våld är givetvis mycket skadligt för öarnas rykte.

Vilka åtgärder är EU villigt att vidta för att bättre skydda sina medborgare, med tanke på att Seychellerna är ett favoritresmål för många turister från Europa?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(29 april 2003)

Tyvärr sker våldsamma angrepp mot turister vid resmål över hela världen, även i Europa. Kommissionen har inga uppgifter som skulle tyda på att turister regelbundet angrips på Seychellerna eller på att regeringen skulle främja angreppen. Däremot är turistmyndigheterna antagligen ytterst besvärade av händelsen, eftersom mannen i fråga arbetade med marknadsföring av Seychellerna som resmål. Denna våldsamma engångsföreteelse utgör inte en fråga där kommissionen lämpligen kan ingripa.