SKRIFTLIG FRÅGA E-4117/00

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(11 januari 2001)

Ämne: Väterevolutionen inom den framtida bilindustrin

Mer forskning och utveckling är Nobelpristagaren i fysik Carlo Rubbias recept för att bemöta energiproblemen eftersom innovationen är den bästa förnybara energin.

Enligt den italienske fysikern kommer det att inom de närmaste 15-20 åren ske en omvälvning som leder till att hela det samhälle som idag baseras på energi som utvinns ur olja ersätts av en ny situation grundad på ett annat bränsle: väte. Han jämför denna förändring med övergången från skrivmaskinen till persondatorn.

Kan kommissionen mot bakgrund av den prestige som nämnda italienske fysiker åtnjuter och vikten av hans uttalanden klargöra hur den ställer sig till forskning som rör väte inom den framtida bilindustrin och ange om det finns någon forskning som finansieras direkt med medel från Europeiska unionen samt vilka utsikter det finns för en gemensam övergripande politik på lång och medellång sikt?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(29 mars 2001)

Kommissionen anser att användningen av väte som fordonsbränsle bör medföra miljövinster, samtidigt som det bidrar till ökad försörjningstrygghet i fråga om energi. I synnerhet bränsleceller som direkt drivs med väte är mycket lovande energiomvandlare eftersom de är ytterst effektiva och inte förorsakar några utsläpp (vid användning). De faktiska fördelarna i praktiken kommer dock att bero på hur vätet produceras, distribueras, lagras och används. Vätets fördelar måste också vägas mot andra förnybara bränslen för transportsektorn. Transportens negativa effekter kan även delvis åtgärdas genom en bättre modal omfördelning. Kommissionen har för avsikt att ta upp dessa frågor på ett samordnat sätt som speglar de pågående politiska initiativen inom områdena transport, mobilitet, luftkvalitet och miljön samt den globala klimatförändringen.

Under de senaste tio åren har gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling (FoTU) bidragit med allt större medel till bränsleceller och väteteknik för transportsektorn. Forskningsanslagen för dessa teknikområden har ökat kraftigt från ungefär 7,5 miljoner euro per år under fjärde ramprogrammet till 18 miljoner euro per år under det femte (av vilka 2-3 miljoner euro avsatts för väteteknik). Olika processer och primära energikällor (bränslekedjor) undersöks för väteproduktion. Det görs insatser för att uppnå avsevärda kostnadsminskningar. I fråga om harmoniserade standarder, reglering och säkerhet för vätedrivna fordon görs stora framsteg. Dessutom har kommissionen, som uppföljning av grönboken om säker energiförsörjning(1) och inom ramen för den planerade vitboken om den gemensamma transportpolitiken och meddelandet om ren stadstrafik, inlett diskussioner med de viktigaste berörda parterna om nya bränslen för transportsektorn, inbegripet väte. Man förbereder nu ett anbudsförfarande för en undersökning om förnybara bränslen för transportsektorn, inbegripet väte som utvinns med hjälp av förnybar energi.

Gemenskapen grankar också möjligheten att upprätta en rådgivande gemenskapsgrupp för FoTU avseende bränsleceller och väte. Denna grupp skulle hjälpa gemenskapen att göra Europas FoTU-verksamhet mer samordnad och effektiv, mot bakgrunden av det europeiska området för forskningsverksamhet. Därigenom skulle man kunna främja utvecklingen av fordon som drivs med väte och bränsleceller samt av industri och distributionskedjor, och harmoniserade standarder och regler för systemintegration, säkerhet, infrastruktur för vätetankning samt gränssnitt för fordonstankning.

För närvarande förbereder kommissionen ett anbudsförfarande för en undersökning om förnybara bränslen inom transportsektorn. Undersökningen skall ta upp väte som utvinns med hjälp av förnybar energi som ett tänkbart alternativ.

(1) KOM(2000) 769 slutlig.