ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2075/02

från Geoffrey Van Orden (PPE-DE) till rådet

(12 juli 2002)

Ämne: En europeisk gränspolis

I ordförandeskapets slutsatser från toppmötet i Sevilla talar man om en europeisk gränspolis.

Är det tänkt att gränspolisen skulle ha en egen organisation, struktur, uniform, befälsordning och rättsskipning? Vem skulle den ansvara inför och vilka åtgärder och vilken tidsplan har nu föreslagits för att driva på frågan?

Är det tänkt att polisen endast skall verka i Schengenstater? Kan rådet framför allt med tanke på att Förenade kungariket inte undertecknat Schengenavtalet bekräfta att ingen polisenhet kommer att placeras på detta lands territorium?

Svar

(19 december 2002)

Den ärade parlamentsledamoten ombeds att uppmärksamma att Europeiska rådet i Sevilla välkomnade flera initiativ när det gäller förvaltningen av Europeiska unionens yttre gränser, särskilt kommissionens meddelande med titeln En framtida integrerad förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser, den genomförbarhetsstudie som gjorts under ledning av Italien om inrättandet av en europeisk gränspolis, med hänsyn tagen till kommissionens uttryckta vilja att vidare studera det lämpliga och genomförbara i ett sådant projekt, samt den studie avseende polisen och gränssäkerheten som genomförts av Österrike, Belgien och Finland inom ramen för samarbetsprogrammet Oisin.

Rådet kan i detta skede inte kommentera organisationen, strukturen, uppgifterna och ansvarsområdena för en eventuell europeisk gränspolis.

Det önskar dock uppmärksamma den ärade parlamentsledamoten på den strategi för förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser som antogs av rådet vid dess möte den 13 juni 2002 och varmt välkomnades av Europeiska rådet i Sevilla. Denna strategi innehåller ett kapitel om europeisk gränsövervakning, i vilket det påpekas att en integrerad förvaltning av de yttre gränserna är en dynamisk process som skall utvecklas efter hand. På grundval av erfarenheterna från denna gradvisa utveckling kan man vid behov överväga ytterligare institutionella steg, efter det att en ingående studie har gjorts om den rättsliga grunden och det fastställts vilka instrument som skulle krävas. Dessa steg skulle kunna inbegripa ett eventuellt beslut om att inrätta en europeisk gränsövervakning, bestående av gemensamma grupper som har till uppgift att stödja medlemsstaternas nationella organ, inte ersätta dem.

I samband med en sådan studie måste konsekvenserna av att Storbritannien och Irland inte deltar i Schengenregelverkets bestämmelser om upphävande av kontroller vid de inre gränserna och om fri rörlighet för personer noggrant undersökas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1800/02

från Maria Sanders-ten Holte (ELDR) till rådet

(24 juni 2002)

Ämne: Ratificeringen av Montrealkonventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter

Den 28 maj 1999 undertecknade medlemsstaterna Montrealkonventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter. Rådet har antytt att gemenskapen kommer att lämna samtliga 15 ratificeringsinstrument vid slutet av 2002 för att undvika att skillnader uppstår mellan medlemsstaterna.

För att konventionen skall träda i kraft måste 30 länder ha ratificerat den. Fram till dags dato har 18 länder registrerats. Om de 15 medlemsstaterna slutförde ratificeringen skulle de bidra till att de nya världsomfattande normerna gällande bättre skydd för flygpassagerarna togs i bruk.

Samtliga medlemsstaters ratificering av konventionen hänger också samman med det faktum att gemenskapens förordning om ändring av förordning (EG) nr 2027/97(1) om lufttrafikföretags skadeståndsansvar vid olyckor skall träda i kraft.

Kan rådet ange hur långt varje medlemsstat kommit med att slutföra ratificeringen av Montrealkonventionen före slutet av 2002? Kan rådet också ange om det här internationella instrumentet kan träda i kraft vid slutet av året?

(1) EGT L 285, 17.10.1997, s. 1.

Svar

(11 november 2002)

Vid mötet i Luxemburg den 45 april 2001 antog rådet beslutet om gemenskapens anslutning till Montrealkonventionen.

Beslutet åtföljdes av slutsatser, där rådet rekommenderar medlemsstaterna att ratificera Montrealkonventionen så fort deras nationella konstitutionella krav tillåter det, med målsättningen att samordnat överlämna ratificeringsinstrumenten senast den 31 december 2002.

Ratificeringsprocessen har inletts i alla medlemsstater och några har redan slutfört den.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1909/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(2 juli 2002)

Ämne: Guinea-Bissau

Beträffande Guinea-Bissau: Kan kommissionen upprätta en förteckning över de projekt som godkänts för finansiering genom Europeiska unionens budget för 2001 samt uppge totalbeloppet för detta års investeringar?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0487/02

från Glenys Kinnock (PSE) och Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(22 februari 2002)

Ämne: De religiösa minoriteterna i Vietnam

Fortsätter kommissionen att övervaka läget när det gäller de mänskliga rättigheterna i Vietnam, och särskilt de religiösa minoriteternas rättigheter?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Kommissionens delegation i Hanoi och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar fortsätter att på nära håll följa läget när det gäller de mänskliga rättigheterna i Vietnam.

När det gäller religionsfrihet har kommissionen de senaste åren noterat att situationen har förbättrats avsevärt för de flesta troende vietnameserna, bl.a. för stora delar av befolkningen som

bekänner sig till kristendomen eller buddismen. Det finns emellertid områden inom vilka ytterligare framsteg är nödvändiga, liksom det finns ett antal individuella fall som ger anledning till oro.

Kommissionens delegation i Hanoi och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar tar regelbundet upp problem med de mänskliga rättigheterna men även enskilda fall. Läget när det gäller de mänskliga rättigheterna diskuterats under den gemensamma kommittén Unionen-Vietnams möte i Hanoi den 6 november 2001 och frågan väcktes igen vid det möte givarländernas rådgivande grupp höll i Hanoi den 7 till 8 december 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1171/02

från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen

(24 april 2002)

Ämne: Europeiska unionens deltagande i internationella toppmöten

Anser kommissionen att man bör utarbeta en handbok eller ett protokoll för att uppnå ett bättre deltagande och en bättre organisation vad gäller företrädarna för EU-institutionerna (kommissionen, rådet och parlamentet) vid såväl internationella konferenser, t.ex. konferensen om utvecklingsfinansiering i mars i Monterrey, som vid möten som EU deltar i under den allmänna beteckningen EU-delegationen eller Europeiska gemenskapens delegation?

Anser kommissionen att ett sådant protokoll skulle hjälpa till att ge en bättre bild av och optimera arbetet för samtliga medlemmar i dessa delegationer?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(5 juni 2002)

Kommissionen är i likhet med parlamentsledamoten angelägen om att se till att EU talar med en röst vid internationella forum och rent allmänt i förbindelserna med tredje land.

Kommissionen konstaterar att samordningen av gemenskapens ståndpunkt och en enhetlig representation utan svårighet uppnås i frågor som omfattas av första pelaren, till exempel den gemensamma handelspolitiken. Som vi kunde se vid Världshandelsorganisationens fjärde ministerkonferens i Doha är det därför att gemenskapen talar med en röst som den har blivit en samtalspartner som inte kan förbises inom världshandeln.

Läget är mindre tillfredsställande inom andra områden för yttre förbindelser. Det beror på den mångfald av aktörer som är inblandade enligt gällande fördrag och den förvirring som därför ibland uppstår.

Kommissionen anser vilket vi också påpekade i meddelandet av den 22 maj 2002 om ett projekt för Europeiska unionen(1) att den bästa lösningen vore att ta tillfället i akt vid den kommande fördragsändringen att förenkla och rationalisera hela EU:s utrikespolitik och därigenom göra den effektivare, vilket de europeiska medborgarna önskar.

Vad beträffar gemenskapsdelegationernas deltagande vid internationella konferenser beror den i de flesta fall på vilken ställning gemenskapen har vid konferensen i fråga (deltagare utan rösträtt, observatör med rätt att yttra sig och så vidare).

Under dessa omständigheter vore det svårt att upprätta ett protokoll som kan förbättra gemenskapsdelegationernas deltagande.

Däremot finns det procedurregler för de olika institutionernas deltagande vid internationella konferenser.

(1) Ett projekt för Europeiska unionen, meddelande från kommissionen av den 22 maj 2002 till konventet för Europas framtid KOM(2002) 247 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2623/02

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Genomförande av postdirektivet 2002/39/EG i kandidatländerna

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG(1) av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG(2) för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen antogs förra våren. Medlemsstaterna skall införliva det nya direktivet i sin nationella lagstiftning senast den 31 december 2003.

Har kommissionen för avsikt att bevilja kandidatländerna särskilda frister för liberaliseringen av postmarknaden eller bör kandidatländerna ha genomfört det nya postdirektivet vid tidpunkten för anslutningen?

Måste kandidatländerna också ha genomfört EU:s konkurrensregler redan vid tidpunkten för deras anslutning?

(1) EGT L 176, 5.7.2002, s. 21.

(2) EGT L 15, 21.1.1998, s. 14.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(30 oktober 2002)

Precis som alla andra delar av gemenskapens regelverk måste kandidatländerna när de blir medlemmar i EU även ha införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen, om det inte i anslutningsfördragen när den tiden är inne anges särskilda övergångsbestämmelser.

När det gäller konkurrensreglerna är de central- och östeuropeiska länderna redan nu enligt associeringsavtalen skyldiga att se till att de centrala konkurrensreglerna och bestämmelserna om statligt stöd i gemenskapens regelverk efterlevs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2381/02

från Geoffrey Van Orden (PPE-DE) till rådet

(2 augusti 2002)

Ämne: Behandlingen av asylsökande i EU

1. Hur räknas antalet invandrare (flyktingar, asylsökande osv.) i de respektive medlemsstaterna i samband med att de ansöker om inresa (alltså: tar medlemsstaterna med alla familjemedlemmar i sina beräkningar eller bara familjernas överhuvud)?

2. Vilka förmåner från statens sida har dessa invandrare rätt till i de olika EU-medlemsstaterna?

3. När får invandrare rösta i de olika EU-medlemsstaterna?

Svar

(19 december 2002)

1. I vissa medlemsstater föreskrivs att en begäran om asyl får inlämnas av en sökande för personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning, särskilt minderåriga. I andra medlemsstater har varje myndig person rätt att inlämna en asylansökan i eget namn.

Detta förhållande återspeglas i statistiken från medlemsstaterna. Således använder vanligtvis de som medger att familjens överhuvud lämnar in ansökan för personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning viktade metoder.

Det erinras vidare om att kommissionen i sitt ändrade förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus(1) föreskriver vissa garantier i de fall då medlemsstaterna tillåter att ansökan lämnas av en sökande för personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning.

2. När det gäller vilka förmåner asylsökande har rätt till fastställde rådet vid sitt möte den 25 april 2002 en allmän inställning till förslaget till direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Rådet har uppdragit åt sina organ att behandla Europaparlamentets yttrande och se till att texten granskas av juristlingvisterna så att den formellt kan antas vid ett kommande möte.

3. Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att rösträtten i medlemsstaterna för medborgare i tredje land styrs av nationell lagstiftning.

(1) KOM(2002) 326 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2461/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(4 september 2002)

Ämne: Obehandlat avloppsvatten

Kan kommissionen, utifrån de senast tillgängliga siffrorna, beräkna hur mycket obehandlat avloppsvatten som släpps ut i EU:s farvatten och floder, samt göra en jämförelse med motsvarande siffror för fem och tio år sedan?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 oktober 2002)

Uppgifter om obehandlat avloppsvatten på europeisk nivå håller just nu bland annat på att utvärderas genom Eurostats och OECD:s gemensamma frågeformulär för 2002. Utvärderingen kommer att göra det möjligt att uppskatta nuvarande utsläpp av obehandlat avloppsvatten och även jämföra aktuella siffror med siffror som är tio år eller äldre.

Dessutom håller kommissionen på att utarbeta en rapport om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (baserad på rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(1) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens direktiv 98/15/EG av den 27 februari 1998(2)). Rapporten kommer att innehålla uppgifter om den nuvarande situationen för avloppsvattenrening jämfört med tidigare år, även med hänsyn till grova uppskattningar av ännu orenade utsläpp.

Genomförandet av ramdirektivet för vatten(3) innebär att man måste göra en analys av de påfrestningar och effekter som drabbar ytvatten och grundvatten genom avrinningsområden på grund av mänsklig aktivitet fram till 2004. Denna analys skall göras av medlemsstaterna och kommer att ge ytterligare information om ännu orenade utsläpp av avloppsvatten i framtiden.

Man planerar för närvarande inga mätningar inom ramen för havskonventioner som bland annat Oslo-Paris-kommissionen (Ospar) och Helsingforskommissionen (Helcom).

(1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

(2) EGT L 67, 3.7.1998, s. 29.

(3) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, EGT L 327, 22.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2142/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Kiribati

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Kiribati som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2536/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(11 september 2002)

Ämne: Bordning av brittiska fiskefartyg med galiciskt kapital: den nyligen inträffade bordningen av fiskefartyget Hermanos Yañez

Fiskefartyget Hermanos Yañez, som seglar under brittisk flagg men som finansieras med galiciskt kapital, bordades nyligen av brittiska flottans bevakningsfartyg när det höll på att fiska i gemenskapsvatten. Fiskefartyget tvingades sedan åka till hamnen i Falmouth där man tydligen skulle kontrollera fångsterna. Sedan juli 2002 har redan fyra brittiskflaggade fartyg med galiciskt kapital bordats och av olika orsaker tvingats ta i land i en hamn i denna medlemsstat. Går de brittiska myndigheterna till väga på samma sätt med fartyg som ägs av medborgare i Förenade kungariket? Anser kommissionen att de brittiska myndigheterna handlar godtyckligt vid kontrollen av brittiskflaggade fartyg som fiskar i gemenskapens vatten genom att handla på olika sätt beroende på kapitalinnehavaren och därmed behandla galiciska fartyg på ett diskriminerande sätt? Har kommissionen genomfört någon inspektion för att kontrollera om denna diskriminering förekommer?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 oktober 2002)

Kommissionen fick uppgifter den 16 augusti 2002 om uppbringandet den 10 augusti 2002 fartyget Hermanos Yañez registrerat och licensierat av Storbritannien (Registreringsnummer AR870) för brott mot artikel 19b, c och e i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(1), i dess ändrade lydelse. De brittiska myndigheterna är förpliktade enligt gemenskapslag att inspektera och följa upp eventuella överträdelser av befälhavare på fiskefartyg av reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken.

Kommissionen känner inte till några fall av diskriminering av brittiska övervaknings- och kontrollmyndigheter vid inspektion och uppbringande av vissa gemenskapsfiskefartyg under Storbritanniens flagg.

Från januari till juni 2002 gjorde kommissionens fiskeriinspektörer sju tjänsteresor till Storbritannien för att på plats kontrollera de brittiska myndigheternas genomförande av gemenskapsreglerna. Syftet med dessa tjänsteresor var att kontrollera genomförandet av avdelning II i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 Övervakning av fångsterna). Inga fall av diskriminerande behandling av brittiska myndigheter har rapporterats av kommissionens fiskeriinspektörer.

(1) EGT L 261, 20.10.1993, i dess ändrade lydelse genom förslag till rådsförordning, EGT C 213 E, 31.7.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1873/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Gabon

Beträffande Gabon: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000? Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2582/02

från Jan Dhaene (Verts/ALE) till kommissionen

(10 september 2002)

Ämne: Backspeglar som eliminerar döda vinklar obligatoriska på lastbilar

I Belgien omkommer det varje månad en cyklist, ofta en ung cyklist, i olyckor till följd av att personen kommit in i den döda vinkeln i en lastbilschaufförs synfält. Europeiska unionen beslutade nyligen att alla nya lastbilar obligatoriskt skall vara utrustade med ett system som eliminerar denna döda vinkel. Europeiska unionen beslutade också att skyldigheten inte skulle gälla för sådana lastbilar som redan är i bruk, alltså att dessa inte i efterhand skulle behöva utrustas med sådana backspeglar. Detta beslut kostar människoliv.

Min fråga är följande:

- När kommer Europeiska kommissionen att bestämma att också sådana lastbilar som redan är i bruk skall utrustas med backspeglar som eliminerar de döda vinklarna?

- Tänker Europeiska kommissionen på kort sikt genom skattepolitiska åtgärder stimulera till att lastbilar utrustas med sådana backspeglar, och, om så är fallet, på vilket sätt?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(18 oktober 2002)

Det problem frågeställaren tar upp är verkligen ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. Kommissionen har redan tagit initiativ för att lindra detta problem genom ett förslag till ändring av ett befintligt direktiv om typgodkännande av fordon, för att i framtiden göra det obligatoriskt att utrusta alla nya lastbilar och bussar med speglar eller kameror som innebär att förarna får bättre indirekt sikt(1). Detta förslag kan godkännas av parlamentet och rådet under 2002.

Det finns emellertid ett stort antal befintliga lastbilar som ännu inte har sådana system och dessa kan orsaka fler olyckor innan de ersätts. Kommissionen överväger möjligheten att i början av 2003 utarbeta ett förslag till lagstiftning om att retroaktivt utrusta befintliga tunga godsfordon och långa bussar med spegelsystem som eliminerar den döda vinkeln.

Kommissionen har emellertid ingen befogenhet på det skattepolitiska området, för att uppmuntra tidigare retroaktiv utrustning av befintliga lastbilar med sådana system. Sådana åtgärder måste medlemsstaterna själva överväga.

(1) EGT C 126 E, 28.5.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2523/02 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen. Jordbruk.



Europeiska unionens officiella tidning nr 092 E , 17/04/2003 s. 0180 - 0180



SKRIFTLIG FRÅGA E-2523/02 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen (11 september 2002) Ämne: Jordbruk Vilka är de tio största mottagarna av EU:s jordbruksmedel i vart och ett av de 15 medlemsländerna, och hur stor procentandel av jordbruksstödet (i procent och faktiska belopp i euro) betalades till dessa mottagare under 2000 och 2001? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Fischler (7 oktober 2002) Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1949/02 från Poignant(1). (1) Se s. 123.