ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2234/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Påtryckningar mot havsbaserade centra

Vilka direkta och indirekta åtgärder vidtas för närvarande mot havsbaserade centra som misstänks för bristfällig tillämpning av bestämmelserna om penningtvätt (exempelvis förvaltningsvägledning av G7:s bankövervakare eller andra myndigheter för att förhindra banköverföringar till vissa myndighetsområden)? Finns det någon princip bakom eller anledning till att liknande åtgärder inte får tillämpas mot centra som inte tar ut någon källskatt eller börjat rapportera avtal om investeringar från icke-bosatta personer?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 januari 2000)

Kommissionen känner inte till några fall där myndigheter med ansvar för banktillsyn i de sju mest industrialiserade länderna (G7) eller andra myndigheter faktiskt har stoppat banköverföringar till skatteparadis som anses ha otillräckligt skydd mot penningtvätt. Det har emellertid förekommit fall där administrativ handledning har givits.

Finansiella aktionsgruppen mot penningtvätt (Financial action task force on money laundering FATF), som är det viktigaste internationella organet på detta område, kan offentligen uppmana finansiella institut att ägna särskild uppmärksamhet åt affärsrelationer och transaktioner med personer, företag och finansiella institut från länder som inte, eller i otillräcklig utsträckning, tillämpar de relevanta normerna.

Sådana åtgärder vidtogs 1996 mot Seychellerna, vars Economic Development Act föreföll erbjuda en fristad åt illegalt intjänade pengar. Detta i kombination med diplomatisk verksamhet ledde till att lagen aldrig genomfördes.

I april 1999 utfärdade myndigheterna i både Förenta staterna och Förenade kungariket en formell not till de finansiella instituten, i vilken de varnade dem för finansiella transaktioner med Antigua och Barbuda.

På ett mer övergripande plan medverkar FATF, på grundval av ett mandat från G7, för närvarande i ett omfattande försök att identifiera de länder och territorier som inte samarbetar tillräckligt mycket i den internationella kampen mot penningtvätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1910/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 1999)

Ämne: Genomförandet av gemenskapsinitiativet Små och medelstora företag i Grekland

Skulle kommissionen kunna upplysa mig om hur genomförandet av gemenskapsinitiativet Små och medelstora företag framskrider i Grekland om man ser till utbetalningar av beviljade anslag. Jag undrar också om kommissionen anser att det hela framskrider på tillfredsställande sätt, och om så inte är fallet vill jag fråga kommissionen vad förseningarna, vilka de än må vara, beror på.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 november 1999)

Förseningarna i samband med starten av gemenskapsinitiativet små och medelstora företag i Grekland beror på att det varit nödvändigt att samordna alla de 125 insatserna. Dessa insatser för små och medelstora företag ingår nämligen i olika operativa program på nationell och regional nivå samt i andra gemenskapsinitiativ.

Enligt uppgifter som de grekiska myndigheterna har meddelat kommissionen har snabba framsteg gjorts sedan programmet väl kommit igång. Således har hela anslaget utnyttjats på nationell nivå, där utbetalningarna för närvarande ligger på 56%. På basis av reella utbetalningar beräknar kommissionen att hela bidraget kan utnyttjas före årsskiftet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2376/99 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen. Esperanto.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 203 E , 18/07/2000 s. 0170 - 0170



SKRIFTLIG FRÅGA E-2376/99 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) Ämne: Esperanto Är kommissionen beredd att överväga att inbegripa Esperanto bland EU:s arbetsspråk? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (6 januari 2000) Enligt artikel 290 i EG-fördraget skall reglerna i fråga om språk för gemenskapens institutioner (...) enhälligt fastställas av rådet. Kommissionen saknar förslagsrätt enligt artikeln.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2147/99

från Patrick Cox (ELDR) och Brian Crowley (UEN) till kommissionen

(24 november 1999)

Ämne: Skatt på vin och öl

Vad beträffar att beskatta per alkoholenhet kan man med fog hävda att Irlands skattesystem från skattesynpunkt är ett av de mest neutrala i EU, eftersom avgifterna på öl, vin och sprit har den bästa överensstämmelsen med dryckernas respektive volymmässiga alkoholstyrka. Förhållandet mellan vin och öl är 1:3,3, vilket motsvarar den vanligaste volymstyrkan på fyra procent för öl och tolv procent för vin. Det avgiftsförhållande mellan vin och öl som tillämpas i Förenade kungariket är 1:3,4. Sju länder i EU har ingen skatt alls på vin.

Kan kommissionen förklara kritiken mot Irland och motivera sina argument, grundade på hypotetiska viner med 5-6 volymprocent, som helt enkelt inte är tillgängliga i Irland, eller faktiskt, endast påträffas i mycket små mängder i unionens övriga medlemsstater?

Svar från Fredrik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 januari 2000)

Med anledning av framställning nr 1229/97 (om eventuell diskriminering i skattehänseende av vin till förmån för öl) som utskottet för framställningar överlämnat till kommissionen vände sig kommissionen till de irländska myndigheterna för att erhålla upplysningar i frågan.

Eftersom kommissionen efter nära fem månader inte mottagit något klargörande i sak från de irländska myndigheterna beslöt kommissionen den 1 juli 1999 att avge ett motiverat yttrande i enlighet med artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-fördraget.

Den 22 oktober 1999 lämnade den irländska regeringen ett svar på det motiverade yttrandet till kommissionen. Kommissionen granskar för närvarande Irlands svar, och denna granskning omfattas av den sekretess som i överträdelseförfaranden gäller i förhållande till den berörda medlemsstaten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1991/99

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(9 november 1999)

Ämne: Transport av hästar

Den 11 oktober 1999 sände den tyska TV-kanalen ZDF ett program om transport av levande hästar från Baltikum till Italien. Programmet var producerat av Manfred Karremann.

Djuren transporteras i lastbilar och resan pågår i 100 timmar under förhållanden som strider mot alla etiska principer.

Känner kommissionen till dessa transporter och kan den vidta åtgärder mot överträdelse av EU:s bestämmelser om transport av djur?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1991/99 och P-2144/99 ingivet av David Byrne för kommissionen

(22 december 1999)

Kommissionen känner till de problem vad gäller djurens välbefinnande som var föremål för sändningen i tysk television. Rapporter från kommissionens veterinärinspektion och klagomål från olika organisationer som verkar för djurens välbefinnande pekar också på att det kvarstår problem på detta område.

När djur kommer till gemenskapens gränser i ett tillstånd som gör att de klart inte kan transporteras vidare, är det emellertid medlemsstaten i fråga som måste vidta de nödvändiga åtgärderna för att se till att dessa djur får det bra, genom att ta hand om dem ordentligt och låta dem vila ut tillräckligt.

Vad gäller kommissionens insatser har flera veterinärinspektioner utförts i Gorizia och Prosecco, där hästar vanligen kommer in på gemenskapens territorium. Efter dessa inspektioner lämnades utförliga rekommendationer till de italienska myndigheterna och man har noterat vissa förbättringar. Tyvärr framgår det av nya klagomål och av bilderna i det tyska TV-reportaget att dessa förbättringar kanske inte varit varaktiga.

Kommissionen håller fortfarande på att rekrytera personal för inspektioner och ett antal nya tjänstemän har fått särskilt ansvar att övervaka genomförandet av den lagstiftning till förmån för djurens välbefinannde som är tillämplig i medlemsstaterna. Kommissionen är medveten om att konsumenterna fäster allt större vikt vid djurens välbefinnande och den kommer även i fortsättningen att se till att denna fråga får den vikt den behöver bland kommissionens olika ansvarsområden.

Kommissionen arbetar med ärendet och kommer definitivt att vidta det förfarande som föreskrivs i artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-fördraget om detta skulle visa sig nödvändigt.

Kommissionen är övertygad om att det mest effektiva sättet att få till stånd en avsevärt förbättrad nivån på djurens välbefinnande är att verka för ett internationellt samförstånd i denna fråga. I detta syfte kommer kommissionen att under WTO:s förhandlingsrunda söka att se till att frågan tas upp multilateralt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1441/99

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Stöd till mjölkbönder i Galicien inom ramen för stöd till familjejordbruk

Det galiciska jordbruket har under de senaste årtiondena genomgått en specialisering mot produktion av mjölk och mjölkprodukter. Dess utveckling har emellertid bromsats genom att man tilldelats en malthusiansk mjölkkvot, som kontrasterar mot rätten att modernisera jordbruket så som skett i de centrala länderna i Europeiska unionen.

Detta hinder förstärks av den allvarliga diskriminering som drabbar det galiciska jordbruket ifråga om stöd från den europeiska gemenskapen. År 1998 erhöll Galiciens jordbruk, som sysselsätter 18,5 procent av den aktiva spanska jordbruksbefolkningen, endast 1,2 procent av de 852 903 miljoner pesetas (MPTS) som EUGFJ-garantisektionen tilldelar det spanska jordbruket inom ramen för ett system som särskilt gynnar stora lantbruk, vilket dessutom innebär slöseri med unionens strukturfonder.

Kan kommissionen, med hänsyn till detta, ange om den planerar ett system med särskilt stöd avsett för familjejordbruk med djurhållning och i synnerhet mjölkproduktion för att kompensera det allvarliga obalans som drabbar regioner som Galicien genom tillämpningen av EUGFJ-garantisektionen på ett sätt som är uppenbart bristfälligt och till och med orättvist mot dess jordbruk?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(5 oktober 1999)

Mjölkkvoterna infördes av rådet 1984 för att råda bot på den kostsamma obalans som rådde inom mjölksektorn. Rådet beslutade nyligen, inom ramen för Agenda 2000, att mjölkkvoterna skall finnas kvar fram till 2008. Samtidigt beslutade rådet om ökade kvoter för de medlemsstater där problemen består. För Spanien innebär detta en ökning med 350 000 ton för 2000 och därefter en ökning med 200 000 ton för 2001 (totalt + 10%) och inom ramen för dessa torde det även finnas utrymme för en lösning på den särskilda situationen i Galicien och som tas upp av frågeställaren. Därutöver har ökningar redan gjorts för Spaniens vidkommande under 1987 och under 1993/1994, vilket ger en sammanlagd ökning med 20%.

Dessutom finns det gemenskapsåtgärder från vilka jordbrukare och särskilt familjeföretag kan få stöd för att förbättra effektiviteten vid sina anläggningar. Detta stöd, huvudsakligen investeringsstöd, beviljas för närvarande inom jordbruksdelen av programmet för mål 1 i Galicien. Under 1998 betalade utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket ut 4 153 miljoner pesetas för åtgärder av detta slag, vilket utgör 19% av fondens utgifter för mål 1- regioner i Spanien.

I framtiden kommer stödet till familjeföretag att säkras genom den nya politiken för landsbygdens utveckling, som utgör den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Genom det nya systemet finns det dessutom större utrymme för de regionala myndigheterna att anpassa åtgärderna till den egna regionens behov och särskilda förhållanden. Således kommer det att bli möjligt att ta itu med problem av det slag som tas upp av frågeställaren på ett lämpligt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1481/99

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Föroreningar som beror på kriget i Kosovo

Under kriget i Kosovo träffade Nato med sina bomber avsiktligt raffinaderier och kemiska fabriker, det vill säga industrier som utgör en allvarlig risk för miljön.

Föroreningarna har nått en mycket hög omfattning på grund av den höga halten av svaveloxid, kväve och andra giftiga ämnen i luften, grundvattnet och vattendragen i regionen, och detta gäller även Donau som nu är full av gifter som flyter ut i Svarta havet. I och med att vapen med uran (som till 97,8 procent består av isotopen 238U) har använts, har det uppstått radioaktiva moln som avger radioaktiv strålning och ger risk för tumörer.

1. Har kommissionen utarbetat någon nödhjälpsplan för att motverka den miljöförstöring som drabbar regionens alla invånare utan åtskillnad?

2. Hur stora belopp har avsatts för att genomföra en sådan plan?

3. Vilka brådskande åtgärder har kommissionen vidtagit för att kontrollera och övervaka de luftströmmar som kan föra med sig radioaktiva moln?

4. Vilka brådskande åtgärder tänker kommissionen vidta för att återställa näten för dricksvattenförsörjning i deras ursprungliga skick?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 oktober 1999)

Kommissionen hänvisar frågeställaren till de svar som gavs på de muntliga frågorna H-429/99 (från Alexandros Alavanos) och H-431/99 (från Mihail Papayannakis) under frågestunden vid Europaparlamentets sammanträdesperiod i september 1999(1).

Kommissionen vill därvid tillägga att den har tagit på sig en ledande roll i ett bredare internationellt sammanhang. Detta har gjorts via insatser som genomförs av kommissionens kontor för humanitärt bistånd och arbetsgruppen för

återuppbyggnad av Kosovo (TAFKO the task force for reconstruction of Kosovo). Problemet med förorenat dricksvatten är ett känt problem som man försöker lösa i synnerhet genom gemenskapens integrerade rehabiliteringsprogram för Kosovo. Inom detta program har man kommit igång med finansieringen av reparation och återuppbyggnad av olika vattenanläggningar, däribland en ny pumpstation vid Gracanica. Ytterligare medel har öronmärkts för vattenprojekt, särskilt i Mitrovica-området. Dessutom planeras en kommunal utvecklingsfond för finansiering av projekt som inbegriper lokal infrastruktur, däribland vattenbehandling.

Förenta nationernas miljöprogram och FN:s centrum för boende- och bebyggelsefrågor (UNEP/UNHCS) har via arbetsgruppen för Balkan genomfört en undersökning av miljösituationen i Kosovo, och dess fullständiga rapport väntas i september 1999. Kommissionen kommer att studera resultaten av denna undersökning. Därför är det för tidigt att på detta stadium säga vilka insatser som kan behövas på miljöområdet.

(1) Fullständigt referat från parlamentets överläggningar (september 1999).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1818/99

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(12 oktober 1999)

Ämne: Åtgärdsprogram om folkhälsa

Kan kommissionen ange i vilken utsträckning och till vilka organisationer (offentliga eller privata), institut, företag, kooperativ eller enskilda personer anslag har beviljats (antingen överföringarna redan har skett eller inte) beträffande folkhälsoprogrammet för främjande, information och utbildning rörande hälsovårdsfrågor inom ramen för åtgärderna för folkhälsa (1996-2000)?

Har det kontrollerats att anslagen går dit de skall och att initiativen ger goda resultat?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(25 november 1999)

Kommissionen kommer att se till att parlamentsledamoten och Europaparlamentets generalsekretariat får förteckningen över de projekt som finansierats inom åtgärdsprogrammet för främjande av och upplysning, undervisning och utbildning om hälsa inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (åren 19961999).

Utvärderingen efter halva tiden av detta åtgärdsprogram kommer att sändas till Europaparlamentet och rådet för kännedom efter kommissionens godkännande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2155/99

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(24 november 1999)

Ämne: Exil för kungahuset Savojen

Medlemmarna av huset Savojen, som fram till 1946 regerade i Italien, befinner sig sedan detta år i exil utanför Italiens gränser. Exilen framstår som helt absurd och oberättigad och strider dessutom mot de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter.

Kan kommissionen, med bilden om ett enat och solitt demokratiskt Europa som grundar sig på solidaritet och medborgarnas rättigheter för ögonen, besvara följande frågor:

1. Finns det några europeiska direktiv som föreskriver rätt till fri rörlighet inom EU för europeiska medborgare som inte begått något brott?

2. Anser inte kommissionen att detta fall kan tas upp i EG-domstolen?

3. Vilken är kommissionens allmänna åsikt i fallet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av António Vitorino

(30 november 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-2703/97 från Luigi Florio(1).

(1) EGT C 60, 25.2.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2024/99

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(3 november 1999)

Ämne: Mindre lantbruk och bevarandet av landsbygden

Värdesätter kommissionen de mindre lantbrukens funktion vid bevarandet av landsbygden som en resurs för både det lokala samhället och för turismen?

Anser inte kommissionen att programmet för bevarandet av miljön på landsbygden och andra program för landsbygdens utveckling borde utökas så att man kan garantera att de mindre lantbruken får ett tillbörligt ekonomiskt erkännande för sin betydelse?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(24 november 1999)

Kommissionen är medveten om den viktiga roll de mindre jordbruken spelar för landskapets bevarande, för den biologiska mångfalden och för miljöskyddet.

I rådets förordning (EG) nr 1259/99 av den 17 maj 1999 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken(1) ges medlemsstaterna rätt att modulera de direkta utbetalningarna på grundval av objektiva kriterier. De medel som blir tillgängliga genom de minskade betalningarna kan medlemsstaterna använda för vissa ytterligare åtgärder inom ramen för det stöd till landsbygdsutveckling som föreskrivs enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(2). Den förordningen innebär en helhetssyn på begreppet landsbygdsutveckling, varvid jordbrukets och därmed även de mindre jordbrukens många roller utgör en huvuddel. Den erbjuder en uppsättning åtgärder som medlemsstaterna kan vidta beroende på sina särskilda behov. Eftersom medlemsstaterna får besluta om ytterligare eller strängare villkor för beviljande av gemenskapsstöd för landsbygdsutveckling kan en del av dessa åtgärder användas särskilt för stöd till små jordbruk. Jordbruksturism är en möjlig verksamhet som medlemsstaterna kan låta ingå i sina program för landsbygdsutveckling i syfte att främja omstrukturering och ekonomisk diversifiering.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1892/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 1999)

Ämne: Urban-programmet

På Europaparlamentets initiativ kommer gemenskapsprogrammet Urban att finnas kvar under perioden 20002006. Parlamentet har dessutom önskat att programmet skall riktas mot små och medelstora städer inom EU.

Kan kommissionen klargöra hur den tänker se till att Europaparlamentets önskemål tillgodoses? Tidigare har det varit allmän regel att de städer som vill komma ifråga för programmet måste ha minst 100 000 invånare. Kommer detta nu att ändras så att 100 000 invånare i stället blir det maximala tillåtna invånarantalet och parlamentets begäran därigenom uppfylls?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(1 december 1999)

I det utkast till riktlinjer för gemenskapsinitiativet Urban som antogs av kommissionen den 13 oktober 1999(1) anges tydligt att det inte längre kommer att gälla något minimikrav på invånarantal för att städer skall vara stödberättigade. Kommissionen begär endast att varje berört stadsområde skall ha ett befolkningsunderlag på minst 10 000 personer.

Medlemsstaterna har alltså möjlighet att föreslå såväl små och medelstora städer som större städer, precis som Europaparlamentet önskade.

(1) KOM(1999) 477 slutlig
SKRIFTLIG FRÅGA E-2015/99

från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen

(9 november 1999)

Ämne: Organisationsschema för den nya kommissionen

Jag skulle vilja ha ett schema över den nya kommissionens organisation, med uppgifter om de olika generaldirektoratens, direktoratens, avdelningarnas och eventuella självständiga enheters chefer. Av organisationsschemat bör de ansvarigas namn, nationalitet och kön framgå.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Neil Kinnock

(1 december 1999)

En förteckning över de chefstjänster som återfinns i kommissionens organisationsplan med uppgift om de berörda tjänstemännens grad, kön och nationalitet kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat.

När det gäller den nya kommissionens organisationsplan hänvisas parlamentsledamoten till den elektroniska version som finns tillgänglig på Internet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1899/99

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 1999)

Ämne: Programmet Kalejdoskop (1996-1998)

Kan kommissionen uppge vilka organ (offentliga eller privata), institutioner, företag, kooperativ och personer som har fått stöd eller bidrag när det gäller gemenskapens program för stöd till konstnärlig och kulturell verksamhet, Kalejdoskop (1996-1998), och i vilken omfattning (oavsett om beloppen redan har utbetalats eller ej)? Programmets budget uppgår till 26,5 miljoner ecu, dvs. ca 51 miljarder ITL.

Har man kontrollerat hur pengarna verkligen har fördelats och om initiativen har varit vällyckade?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Viviane Reding

(23 november 1999)

Svaret på den första delen av frågan är väldigt omfattande och innefattar ett flertal publikationer och därför kommer kommissionen att sända all nödvändig information direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Beträffande den andra delen av frågan följs utvecklingen av de utvalda projekten med hjälp av delrapporter och slutrapporter. De beviljade ekonomiska bidragen betalas ut först sedan dessa rapporter har granskats och godkänts av kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1739/99

från Umberto Bossi (TDI) till kommissionen

(1 oktober 1999)

Ämne: Direktiv 96/9/EG

Har Italien införlivat direktiv 96/9/EG(1) av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser, och på vilket sätt har detta i så fall skett?

Vilka länder har hittills inte vidtagit några nationella genomförandeåtgärder för detta direktiv?

(1) EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

Svar avgivet av F. Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 november 1999)

Italien har införlivat parlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd av databaser(1) genom decreto legge nr 169 av den 6 maj 1999(2). Kommissionen studerar för närvarande denna text.

Kommissionen har beslutat att vid domstolen anhängiggöra Greklands, Irlands, Luxemburgs och Portugals uraktlåtenhet att inom angivna tidsgränser införliva direktivet.

(1) EGT L 77, 27.3.1996.

(2) Gazzetta Ufficiale nr 138 av den 15 juni 1999.