ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0442/98 från Ian Paisley (NI) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Stöd till lantbrukare

Kan kommissionen närmare redovisa det belopp som utbetalats i EU-stöd till lantbrukare i Irland för att hjälpa dem att komplettera sin traditionella lantbruksverksamhet med uppfödning av vinthundar?

Kan kommissionen göra en förteckning över hur många bidrag som beviljats för varje kalenderår, och hur mycket medel som anslagits för varje budgetår?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (24 mars 1998)

Som en del av gemenskapens politik för landsbygdens utveckling har kommissionen uppmuntrat medlemsstaterna att bevilja stöd för diversifiering av jordbruksproduktionen till att också omfatta icke-livsmedelsprodukter.

När det gäller Irland var det möjligt för jordbrukare och annan landsbygdsbefolkning att under det operativa programmet för jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk 1994*1999 få gemenskapsstöd för att börja med uppfödning av vinthundar. Allmänna medel om 870 000 irländska pund avsattes för system för att förbättra avelskvaliteten samt för saluföring och marknadsföring. Inga ansökningar om gemenskapsfinansiering har gjorts, och det har beslutats att åtgärderna skall utgå ur det operativa programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0521/98 från Shaun Spiers (PSE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: System för lokal byteshandel (Local Exchange Transfer Schemes, LETS)

Känner kommissionen till fallet med två britter, som bor i Frankrike, och som dömts till böter i domstol för att de deltagit i ett system för lokal byteshandel? Systemet innebär att medlemmarna hjälper varandra i utbyte mot symboliska enheter som i sin tur kan bytas mot andra tjänster som barnvakt, trädgårdsarbete eller mindre husreparationer. Systemet är en växande del i den kooperativa eller sociala ekonomin. Det franska arbetsmarknadsdepartementet har godkänt 240 LETS-nätverk, och det finns många andra spridda över EU.

Har kommissionen några planer på att uppmuntra LETS, som kan spela en viktig roll för att stärka medborgarsamhället och motverka social utslagning? Planerar den några studier för att undersöka deras spridning i EU? Har den några planer på att ingripa mot ett antal stater som diskriminerar mot LETS?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (21 april 1998)

Att system för lokal byteshandel (s.k. LETS * local exchange trading systems) breder ut sig är ett fenomen som allt oftare märks, vilket de ärenden som frågeställaren tar upp vittnar om.

I EU-länderna ges dessa system dock olika betydelse. Medan vissa medlemsstater ser systemen nästan som allmännyttiga, vållar de i andra EU-länder ett antal juridiska problem, särskilt vad gäller beskattning, konkurrens, arbetsrätt och social trygghet. Det är medlemsstaternas sak att granska flertalet av dessa specifika problem, såvida systemen inte har harmoniserats på gemenskapsnivå.

Kommissionen är förvisso positiv till de mångfacetterade yttringarna av solidariteten mellan personer som hjälps åt via dessa system, förutsatt att man rättar sig efter respektive lands lagar.

Det bör under alla omständigheter påpekas att i slutsatserna från Europeiska rådets möte om sysselsättning som hölls i Luxemburg (närmare bestämt i slutsats nr 65) uppmanas medlemsstaterna att undersöka alla möjligheter att utnyttja hela den potential att skapa arbeten på lokal nivå som finns inom den sociala ekonomin och inom ny verksamhet med anknytning till de behov som marknaden ännu inte tillfredsställer. Målet är att minska alla slags tänkbara hinder för sådan verksamhet.

Kommissionen respekterar subsidiariteten och kommer för sin del att undersöka hur samtliga ekonomiska och juridiska organisationsformer på jämlika grunder kan få del av den gemensamma marknadens positiva effekter och hur de kan medverka i de nya stadierna i den europeiska integrationsprocessen. Detta kommer att ske via gemenskapsåtgärder till förmån för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Åtgärderna kommer att vara en fortsättning på de insatser som tidigare har gjorts och syfta till att nå ut med en sann och fullständig bild av sektorn, att förklara och öka dess enterprenörpotential och slutligen att öka dess beredskap inför utmaningarna och behoven i 2000-talets samhälle.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0981/98 från Hugh McMahon (PSE) till kommissionen (23 mars 1998)

Ämne: Förenade kungarikets genomförande av direktivet om föräldraledighet

Kan kommissionen ge parlamentet information om vid vilket exakt datum Förenade kungariket är skyldigt att genomföra 1996 års direktiv om föräldraledighet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (16 april 1998)

Direktiv 96/34/EG om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNICE, CEEP och EFS ((EGT L 145, 19.6.1996. )) antogs på grundval av det protokollet om socialpolitik och gällde då inte Förenade kungariket. De övriga medlemsstaterna måste överföra direktivets bestämmelser före den 3 juni 1998, vilket är två år efter antagandet. De kan dock be om ett års förlängning om detta är nödvändigt för att ta hänsyn till speciella svårigheter eller genomförande genom ett kollektivavtal (artikel 2.2).

Genom direktiv 97/75/EG ((EGT L 10, 16.1.1998. )) utvidgas direktiv 96/34/EG till att även omfatta Förenade kungariket, som måste överföra sina bestämmelser senast den 15 december 1999, vilket är två år efter antagandet, precis som när det gäller de andra medlemsstaterna. Förenade kungariket skulle också på ovanstående grunder kunna utnyttja möjligheten till ett års förlängning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0840/98 från José Barros Moura (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Regional uppdelning och strukturfonderna

Denna fråga ställdes till kommissionär Monika Wulf-Mathies vid det sammanträde som hölls nyligen i Ekonomiska och sociala kommitténs sektion för regionalpolitik. Jag ställer den ändå på nytt för att informera parlamentet.Kommissionen har som bekant för avsikt att utesluta regionen kring Lissabon och Tejodalen från målområde 1. Innebär detta att även Irland kommer att delas upp i regioner så att några av dem kan vara kvar i målområde 1? Eller med andra ord, om Irland även i fortsättningen betraktas som en enda region vad gäller berättigande till stöd från strukturfonderna, vad motiverar då en uppdelning av Portugal? Vilken är den politiska motiveringen?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (8 maj 1998)

Kommissionen har föreslagit att fastställande av vilka regioner som skall omfattas av mål 1 fortsatt skall baseras på ett tröskelvärde på 75 % av gemenskapens genomsnittliga bruttonationalprodukt (BNP) mätt i köpkraftsstandard (PPS) på nivå 2 i nomenklaturen för statistiska regionala enheter (NUTS).

NUTS-systemet inrättades på sjuttiotalet för att ge en enda enhetlig uppdelning av regionala enheter för insamling av regional statistik. Sedan 1988 har det också använts för klassificering av regioner som omfattas av mål 1 i strukturfonderna.

I nästan alla medlemsstater avspeglar de olika nivåerna i NUTS medlemsstatens administrativa uppdelning. Irland har alltid var en enda NUTS 2-region, medan Portugal har bestått av fem NUTS 2-regioner på fastlandet plus Azorerna och Madeira. NUTS-systemet förändras vanligtvis inte med åren eftersom förändringar endast uppstår genom att en medlemsstat genomför ändringar av den administrativa strukturen. I avsaknad av sådana förändringar har kommissionen inte några planer på att föreslå förändringar av NUTS-strukturen i någondera medlemsstaten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0498/98 från Riitta Myller (PSE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Genomförande av EU:s utvecklingsprogram

Då man fattar beslut om Europeiska unionens utvecklingsprojekt borde man beakta mottagarlandets prioriteringar och behov bättre än för närvarande. I den sk. EUF-processen är kommissionen och medlemsstaterna representerade, medan projektens mottagarländer inte ens alltid har möjlighet att yttra sig. I de nya operativa riktlinjerna för projekten åläggs dock mottagarlandets regering ansvaret för att leda de projekt som skall genomföras. Denna princip är helt korrekt, men omöjlig att följa om mottagarlandets egna behov och prioriteringar inte styr valet av utvecklingsprojekt.

För att man skall kunna säkerställa att mottagarländernas egna prioriteringar beaktas anmodas den behörige kommissionsledamoten att uppge om det vore möjligt att delegera ansvaret för godkännande av projekt inom ramen för EUF-processen t.ex. till ett organ som består av representanter för medlemsländerna och en representant för kommissionen, och som arbetar i mottagarlandet?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (15 april 1998)

I bestämmelserna i fjärde Lomékonventionen (principer och riktlinjer enligt artikel 221-222 och genomförandeförfaranden enligt artikel 285-289) anges tydligt den centrala roll i beslutsprocessen beträffande genomförandet av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) som tillkommer de stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) som erhåller gemenskapsstöd.

Genom dessa bestämmelser är det möjligt att i de projekt och program som finansieras ta fullständig hänsyn till mottagarländernas prioriteringar och behov.

Det åvilar således AVS-staten att definiera och förbereda projekten (artikel 285).

Bedömningen av projekt skall företas gemensamt av AVS-staten och gemenskapen företrädd på platsen av chefen för kommissionens delegation (artikel 287).

Finansieringsförslaget skall utarbetas av delegationschefen i nära samarbete med AVS-staten och utformas slutgiltigt av kommissionen. AVS-staten erhåller en kopia av förslaget och kan begära ändringar (artikel 288).

Om finansieringsförslaget inte antas av gemenskapen kan AVS-staten begära antingen att ärendet hänskjuts till AVS-EEG-kommittén för utvecklingsfinansieringssamarbete eller till gemenskapens beslutande organ (artikel 289).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0826/98 från Lis Jensen (I-EDN) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Kommissionens informationskontor i Köpenhamn - informationsbudgeten

Vilka medel har kommissionens informationskontor i Danmark öronmärkt för informationsändamål i sin budget för 1998? Hur stor del av dessa medel kommer att användas före den 28 maj 1998?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (2 juni 1998)

År 1998 fick kommissionens representation i Danmark 1 248 000 ecu i åtagandeanslag för allmän informationsverksamhet via budgetpost B3-300 (allmänna åtgärder för information och kommunikation om Europeiska unionen) samt 20 000 ecu i åtagandeanslag via budgetpost B3-301 (informationscentrum).

Representationen ger bland annat ut månadstidningar, nyhetsbrev och faktablad samt anordnar konferenser och seminarier. Den allmänna informationsverksamheten pågår under hela året, både före och efter folkomröstningen.

Den danska representationen fick 295 000 ecu i åtagandeanslag för att informera om Amsterdamfördraget via budgetpost B3-306 (Prince-programmet för att informera de europeiska medborgarna: informationsverksamhet för särskilda politikområden). För närvarande är det svårt att bedöma hur mycket som kommer att användas före respektive efter den 28 maj. Kommissionen är skyldig att informera allmänheten om viktiga frågor inom gemenskapen och verksamheten är ett av informationssätten (bland annat har en handbok givits ut om Amsterdamfördraget).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0820/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Gemenskapsinitiativet Interreg och turismen

Jag skulle vilja be kommissionen att informera mig om det totala beloppet per medlemsstat för alla åtgärder inom gemenskapsinitiativet Interreg II under programplaneringsperioden 1994-1999 som särskilt är inriktade på turism.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (20 april 1998)

Av de tre delar som gemenskapsinitiativet Interreg II består av är det endast i Interreg IIA (utveckling av gränsområdena samt gränsöverskridande samarbete) som det ingår några betydande åtgärder på området för turism. På samma sätt som strukturfonderna i allmänhet, genomförs även Interreg II med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Därför ligger ansvaret för urval och godkännande av projekten, inom de 59 fleråriga operativa program som kommissionen har godkänt inom ramen för Interreg IIA, hos de nationella myndigheterna på regional och lokal nivå. I en anda av reellt gränsöverskridande samarbete fastställs det i de operativa program som gäller de inre gränserna normalt sett inte heller någon fördelning av anslagen per medlemsstat.

Till följd av detta är det endast möjligt att ange ett totalt och ungefärligt belopp för det ekonomiska gemenskapsstöd som i de 59 operationella programmen som helhet föreskrivs för åtgärder på området för turism. Under den nuvarande programplaneringen kan detta belopp uppskattas till ungefär 300 miljoner ecu, vilket motsvarar ungefär 12 % av de totala gemenskapskrediterna till Interreg IIA. Som exempel kan noteras att det inom det operativa programmet Spanien/Portugal avsätts ungefär 55 miljoner ecu till åtgärder inom området för turism, det vill säga 10 % av de gemenskapskrediter som anslås till programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0915/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Halvkonserver av ansjovis i saltlag och i olja i avtalen med tredje länder

Kan kommissionen informera om vad man har åtagit sig angående halvkonserverna av ansjovis i saltlag och i olja i EU:s avtal med tredje länder, med enskilda uppgifter om mängderna per ursprungsland?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 och E-0915/98 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (30 april 1998)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0123



SKRIFTLIG FRÅGA E-0753/98 från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen (18 mars 1998) Ämne: Utestående åtaganden Kan kommissionen meddela hur stort beloppet för utestående åtaganden var den 31 december 1997 (och ange om åtagandena gjorts 1997, 1996, 1995, 1994, 1993 eller tidigare) för följande program/budgetposter: 1. Ramprogrammet för forskning 2. Phare 3. Tacis 4. Meda 5. B7-30 - Samarbete med utvecklingsländer i Asien 6. B7-31 - Samarbete med utvecklingsländer i Latinamerika Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (26 maj 1998) Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0325/98 från Per Gahrton (V) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Regler för ekologisk odling

USA planerar nya regler för ekologisk odling som tillåter bestrålning, genmanipulering, fabriksuppfödning etc, vilket i Europa inte brukar tillåtas i ekologisk produktion.

Vad avser kommissionen att göra för att undvika problem i WTO för de EU-stater, bland andra Sverige, som vill upprätthålla hårda krav för att en produkt skall få klassificeras som ekologisk?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (2 april 1998)

Kommissionen kommer att förelägga Förenta staterna sina kommentarer angående det amerikanska förslaget till förordning om ekologiskt jordbruk i enlighet med bestämmelserna i Värdshandelsorganisationens avtal om tekniska handelshinder.

Gemenskapen har ett välutvecklat regelverk om ekologisk produktion och märkning av jordbruksprodukter. Artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel ((EGT L 198, 22.7.1991 )) innehåller bestämmelser om ett likvärdighetssystem för produkter som importeras från tredje land. Systemet förvaltas antingen av kommissionen (artikel 11.1) eller av medlemsstaterna (artikel 11.6), vilket f.n. är fallet för produkter som importeras från Förenta staterna. Enligt gemenskapsbestämmelserna krävs att innan ekologiska produkter får importeras från ett tredje land till gemenskapen bör det på lämpligt sätt påvisas att dessa produkter har framställts i enlighet med produktionsnormer och kontrollåtgärder som motsvarar dem som tillämpas på gemenskapsprodukter. På liknande sätt innehåller Förenta staternas förslag till förordningar om ekologiskt lantbruk bestämmelser om likvärdighet för ekologiska produkter som importeras från andra länder till Förenta staterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0772/98 från Jessica Larive (ELDR) till rådet (16 mars 1998)

Ämne: Fasta priser på böcker och artikel 128 i Maastrichtfördraget

Europeiska kommissionen har nyligen inlett ett förfarande som syftar till att få ett slut på det system med gränsöverskridande fasta priser på böcker som tillämpas mellan Tyskland och Österrike. Kommissionen hävdar att dessa prisöverenskommelser står i strid med EU:s konkurrensrätt.

Den 30 juni 1997 bad rådet (kultur) Europeiska kommissionen att (låta) genomföra en undersökning av förhållandet mellan kulturartikeln i Maastrichtfördraget och Romfördraget. Till min förvåning har jag kunnat konstatera att kommissionen först nyligen inlett anbudsförfarandet i detta ärende.

1. Håller kommissionen med frågeställaren om att det inte enbart skall tas hänsyn till de ekonomiska argumenten i beslutsförfarandet, utan att även den kulturella infallsvinkeln skall beaktas?

2. Anser rådet att kommissionen handlar riktigt när den utan att avvakta resultaten av ovannämnda undersökning inleder ett förfarande som syftar till att sätta stopp för systemet med gränsöverskridande fasta priser på böcker och som enbart beaktar de ekonomiska aspekterna?

3. Om inte, är rådet berett att uppmana kommissionen att avbryta detta förfarande mot Tyskland och Österrike till dess att resultaten av undersökningen redovisats?

Svar (16-17 juni 1998)

1. I det beslut av den 22 september 1997 ((EGT C 305, 7.10.1997, s. 2. )) om gränsöverskridande fasta bokpriser inom europeiska språkområden som den ärade parlamentsledamoten åberopar erkänner rådet uttryckligen ¨bokens dubbla karaktär både som bärare av kulturella värden och som handelsvara¨ samtidigt som det ¨med skärpa understryker betydelsen av balanserad bedömning av bokens kulturella och ekonomiska aspekter¨.

2. I sitt beslut konstaterar rådet

¨att kommissionen hittills har sett sig föranledd att anse att vissa av de system med gränsöverskridande fasta priser som den fått sig förelagda är oförenliga med artikel 85.1 eller artikel 30 i fördraget och att kommissionen har förklarat att i de fallen har det bevismaterial som skulle motivera undantag enligt artikel 85.3 inte varit tillräckligt,¨

¨att införandet av artikel 128.4 i fördraget¨ * enligt vilken gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget * ¨har skapat en ny situation, vars konsekvenser när det gäller tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler på de gränsöverskridande fasta bokpriserna måste klarläggas¨,

samt ¨uppmanar kommissionen att undersöka vilken betydelse artikel 128.4 har för genomförandet av de artiklar i fördraget som kan gälla gränsöverskridande fasta bokpriser och i förekommande fall ange på vilka sätt bestämmelser/avtal om fasta bokpriser inom homogena språkområden kan möjliggöras¨.

3. Rådet ser med största intresse fram emot att granska resultaten av det arbete som kommissionen kommer att utföra i enlighet med det ovannämnda beslutet.

4. Det bör dock noteras att det inte är rådets uppgift att ingripa i kommissionens arbete när det gäller ett förfarande som den har inlett på grund av relevanta konkurrensbestämmelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0872/98 från John Cushnahan (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Hjälp till svältdrabbade områden i västra Papua

Känner rådet till rapporter från människorättsorganisationer om att kyrkliga samfund i västa Papua (Irian Jaya) av indonesisk militär nekats tillträde till områden i distrikten Puncak Jaya och Jawijaj i västra Papua, där de ville föra in förnödenheter, trots den pågående hungersnöden i denna region?

Har rådet fått någon närmare information om denna situation och vilka åtgärder planerar rådet att vidta?

Svar (6 juli 1998)

Rådet har ingen information i den fråga som den ärade parlamentsledamoten nämner.

Ordförandeskapet kommer att föreslå att frågan tas upp vid ett kommande möte i expertgruppen för frågor som rör Asien och Oceanien och att man där söker att fastställa ett tillvägagångssätt i nära samarbete med hjälporganisationer som arbetar ute på fältet i Irian Jaya.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 323 , 21/10/1998 s. 0115



SKRIFTLIG FRÅGA E-1154/98 från José Apolinário (PSE) till rådet (28 april 1998) Ämne: Ett europeiskt kontor för världshaven År 1998 har utnämnts till det internationella året för världshaven och utställningen Expo 98 behandlar världshaven. Anser rådet att man kunde lägga fram ett förslag till och främja möjligheten att inrätta ett europeiskt kontor för världshaven? Vad anser rådet om möjligheterna för ett sådant projekt? Svar (6 juli 1998) Kommissionen har ännu inte lagt fram något förslag i denna fråga till rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0769/98 från Gérard Caudron (PSE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Premix

För några månader sedan talade man mycket om alkoläsk. Idag har diskussionerna avtagit men alkoläsken utgör fortfarande ett allvarligt problem.

Har någon lagstiftning införts till följd av dessa diskussioner i syfte att förbjuda att ungdomar uppmuntras att dricka alkohol?

En stormarknadskedja har förbjudit all försäljning av sådana produkter i sina affärer efter samråd med sin ¨etiska kommitté¨.

Måste vi verkligen vänta tills affärsvärlden inför sådana etiska normer?

Vad ämnar kommissionen göra för att bekämpa detta allvarliga problem?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (20 april 1998)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro över den inverkan på hälsan och den sociala påverkan som nya typer av drycker som t.ex. Premix (alkoläsk) kan ha, speciellt på unga människor.

Kommissionen arbetar för närvarande med frivilliga branschregler som skall täcka alla alkoholhaltiga drycker för att kunna lösa problemet med minderårigas dryckesvanor. Åtföjande insatser i informations-och undervisningssyfte borde bidra till minskad alkoholkonsumtion bland minderåriga.