ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/250

(2004/C 88 E/0255)

SKRIFTLIG FRÅGA P-0935/04

från Hans Kronberger (NI) till kommissionen

(22 mars 2004)

Ämne: Europeisk strategi för miljö och hälsa — Scale

Europeiska kommissionen inledde under förra våren den europeiska strategin för miljö och hälsa (Scale)

I pressmeddelandet (IP/03/823, tyska versionen) av den 11 juni 2003 anger kommissionen de fem huvudpunkterna i strategin. Den andra huvudpunkten lägger tonvikten vid ”barn”, eftersom dessa är särskilt känsliga för påverkan av miljöfaktorer. Kommissionen nämner i detta sammanhang siffran 157 miljoner barn i Europa, som lider/lär lida av miljörelaterade besvär.

Enligt rapporten ”European Union in figures”, 2000-års utgåva, uppgick år 1998 antalet barn/ungdomar i åldrarna 0-14 till 20 procent av EU:s befolkning. Utgår man ifrån att det finns ungefär 370 miljoner EU-medborgare skulle detta innebära att antalet barn/ungdomar under femton år maximalt uppgår till 74 miljoner. Även om man tar hänsyn till att EU-befolkningen växer i och med utvidgningen är det svårt att komma upp i siffran 157 miljoner barn/ungdomar i Europa.

Med hänvisning till ovanstående önskas svar på följande frågor:

1. Enligt vilken beräkningsmetod har kommissionen kommit fram till siffran 157 miljoner barn/ungdomar i Europa?

2. Kan det röra sig om ett skrivfel i de av kommissionen framlagda siffrorna?

3. Skulle detta vara fallet önskas korrekta uppgifter i fråga om antalet barn/ungdomar inom EU som verkligen lider av miljörelaterade besvär.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(30 april 2004)

1. Kommissionen baserade siffran 157 miljoner barn i Europa på Förenta Nationernas (FN) befolkningsdatabas eftersom inga uppgifter fanns att tillgå från Eurostat vid tidpunkten. Siffran avser antalet barn i åldrarna 0-15 år i Europa år 2000. Siffran visar dock det totala antalet barn som bor i Europa, inte antalet barn som lider av miljörelaterade besvär.

2. Den siffra som kommissionen uppger är inte ett skrivfel. Källa är webbplatsen http://www.un.org/ popin/data.html.

3. Kommissionen har inte idag några pålitliga uppgifter om hur många barn i Europa som lider av miljörelaterade besvär. Man uppskattar att upp till en femtedel av alla sjukdomar i i-länderna beror på miljöfaktorer (1). Barn är i detta hänseende en viktig riskgrupp eftersom de är särskilt känsliga för påverkan från miljöhot. En viktig utveckling i detta sammanhang är den dramatiska ökningen av barnastma i västvärlden. Idag lider omkring 10 % av barnen i väst av astmatiska besvär. I arbetet med miljö- och hälsobevakning som kommer att vara en huvudprioritering i EU:s strategi för miljö och hälsa kommer man att kunna ta fram detaljerade siffror över antalet barn som har miljörelaterade besvär.

(1) How much global ill health is attributable to environmental factors?, K. R. Smith et al, Epidemiology 1999.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/127

(2004/C 33 E/127)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1518/03

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(6 maj 2003)

Ämne: Försenad utbyggnad av järnvägen för höghastighetståget mellan Figueres och Perpignan

Enligt uppgifter i spanska tidningar har den spansk-franska regeringskommittén för utbyggnaden av järnvägen för höghastighetståget mellan Figueres och Perpignan avbrutit förhandlingarna med företags- gruppen Euroferro (Dragados och Bouyges) som i juli 2002 fick koncession för utbyggnaden av denna sträcka.

Järnvägsförbindelsen ingår i de fjorton projekt som antogs vid Europeiska rådets möte i Essen den 10 december 1994, för snart tio år sedan.

Kan kommissionen ange

— om de inblandade medlemsstaterna har eller kommer att få bidrag från gemenskapen för att genomföra detta järnvägsprojekt,

— vilka åtgärder kommissionen ämnar vidta för att de berörda medlemsstaterna skall driva detta prioriterade EU-projekt vidare?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 juni 2003)

Perpignan-Figueras-projektet är ett av de transeuropeiska transportnätens prioriterade projekt och tillhör de projekt som inom ramen för de transeuropeiska transportnätens budget beviljas stöd från det fleråriga vägledande programmet. Under 2001-2006 har därför 64,5 miljoner euro anslagits för att slutföra undersökningsprogrammet och bygga upp infrastrukturen. Under 2001 beviljades stöd på 1 miljon euro för undersökning av projektet. Stödet fördelas lika mellan Spanien och Frankrike. Även tidigare, under 1995-2000, beviljades projektet stöd inom ramen för de transeuropeiska nätens budget, för tekniska och juridiska undersökningar inför ansökningsomgången om koncession för sträckan.

Förseningen av den internationella sträckans ibruktagande beror främst på problem med beviljande av koncession för den internationella sträckningen mellan Perpignan och Figueras. Den finansieringslösning som valts bygger på ett offentlig-privat partnerskap. Kommissionen kan därför bara stödja de franska och spanska myndigheternas val att söka innovativa finansieringslösningar, såsom även anges i meddelandet ”Att förverkliga det transeuropeiska transportnätet” som antogs för några veckor sedan (1). Detta stöd består i maximalt tillåten medfinansiering från gemenskapen av den internationella sträckningen, vilket enligt den nuvarande budgetförordningen för de transeuropeiska näten motsvarar 10 % av den totala kostnaden för arbetet. För att underlätta finansieringen av de gränsöverskridande sträckningarna hos större infrastrukturprojekt har kommissionen föreslagit att budgetförordningen skall ändras så att medfinansiering av arbetet med upp till 20 % skall tillåtas för gränsöverskridande järnvägsprojekt där naturliga hinder föreligger. Förslaget antogs av parlamentet vid första behandlingen i juli 2002 (2), men rådet har ännu inte inkommit med sin gemensamma ståndpunkt.

(1) KOM(2003) 132 slutlig.

(2) KOM(2003) 38 slutlig.
1.

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till relevanta bestämmelser i kommissionens beslut 2003/433/EG av den 21 januari 2003 om stödordningen ”Befrielse från stämpelavgift för kommersiella fastigheter i mindre gynnade områden” (1), särskilt punkterna 38-41 (under rubriken ”Förenlighet med riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål”) och punkterna 42-45 (under rubriken ”Förenlighet med rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden”). I punkterna direkt under rubriken ”Förenlighet med riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål” bekräftar kommissionen att regionalstödskartan för Förenade kungariket inte baserar sig på NUTS III-områden, utan på begreppet ”sysselsättningszoner” (job opportunity zones), som var och en har en befolkning på mer än 100 000. Därav följer att de områden som är befriade från stämpelavgift är isolerade, mikrospatiala områden. Punkt 41 lyder: ”Myndigheterna i Förenade kungariket håller med om att riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål inte kan tillämpas på befrielsen från stämpelavgift, fastän många av de utvalda mindre gynnade valdistrikten ingår i regionalstödskartan.” För det andra: enligt punkterna under rubriken ”Förenlighet med rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden” är kommissionens meddelande om att rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden upphör att gälla den ursprungliga rättsliga grunden för bedömningen. Enligt detta meddelande ”[innebär] beslutet att inte förlänga rambestämmelserna […] emellertid inte att statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden inte längre är möjligt. Beroende på de specifika omständigheterna kring det berörda föreslagna stödet, kan sådant stöd godkännas direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget. Kommissionen kommer att undersöka varje sådant ärende mot bakgrund av gemenskapens mål.” Analysen gällde således stödordningens förenlighet med gemenskapens målsättningar och inverkan på konkurrens och handel.
3.

I gemenskapens nuvarande läkemedelslagstiftning finns inga krav på att industrin skall undersöka läkemedlen utifrån deras användning på barn. Det befintliga regelverket innehåller dock redan föreskrifter om stimulansåtgärder för särläkemedel. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel (1) föreskrivs om stimulansåtgärder för att läkemedelsindustrin skall utveckla och godkänna läkemedel för allvarliga och sällsynta sjukdomar där tillfredsställande behandlingsmetoder saknas. Denna lagstiftning omfattar även sjukdomar som drabbar barn och vuxna. Under 2000, efter omfattande EU-insatser, genomfördes och slutfördes International Conference on Harmonisation of Technical Requirements for Registration of Pharmaceuticals for Human Use (ICH), riktlinje E11 om klinisk undersökning av läkemedel hos den pediatriska populationen, i EU. Under 2001 inrättade EMEA en pediatrisk expertgrupp inom Kommittén för farmaceutiska specialiteter. Den pediatriska expertgruppen ger råd om undersökning och användning av läkemedel för barn och utarbetar vägledning för forskare och industrin om sådan användning. I enlighet med en resolution från ministerrådet har kommissionen utformat och haft remissrundor om förslag till en ny förordning som specifikt syftar till att åtgärda behovet av utökade undersökningar och godkännande av läkemedel för barn. Kommissionens förslag genomgår för närvarande en utvidgad konsekvensanalys som förväntas bli klar under första kvartalet 2004. Utifrån resultaten av analysen kommer förslagen att färdigställas så att de kan antas av kommissionen. I avvaktan på resultaten har kommissionen, för att skynda på lagstiftningsförfarandet, inrättat en informell tillfällig arbetsgrupp inom Farmaceutiska kommittén (där alla medlemsstater företräds) för att ge råd om sina informella utkast till förslag. Kommissionen fortsätter dessutom diskussionerna med övriga berörda parter.
b)

Av OECD:s (Organisation for Economic Co-operation and Development) databas framgår att det under år 1998 exporterades till Vatikanstaten — 1 371 000 kg från Italien.
b)

Av OECD:s (Organisation for Economic Co-operation and Development) databas framgår att det under år 1998 exporterades till Vatikanstaten — 314 600 kg från Nederländerna, 240 100 kg från Italien, 329 600 kg från Irland och 74 700 kg från Belgien.
—

2001/010-327: Projektet ”Making the financial markets work for development” (Göra finansmarknaderna delaktiga i utvecklingen) (i samarbete med Informationsstelle Lateinamerika e.V). — Varaktighet 36 månader; projektet avslutas den 31 december 2003. — Gemenskapsbidrag 594 998 euro, 75 % av den totala kostnaden. — Total kostnad 793 331 euro.
—

När det gäller den specifika frågan om odlad atlantlax som rymmer från fångenskapen till naturen så faller den utanför de normala kommersiella aspekterna av anti-dumpningsförfaranden. Kommissionen känner dock till oron beträffande Tana älv. Kommissionen verkade för ett bilateralt möte mellan Finland och Norge beträffande denna fråga för två år sedan. Dessutom har organisationen för bevarandet av laxbestånden i Nordatlanten (NASCO), i vilken både unionen och Norge deltar, antagit ett antal resolutioner beträffande denna allmänna fråga sedan 1994, bland annat Guidelines on containment of farmed salmon, som antogs i juni 2001. I mars 2003 rapporterade Norge till NASCO om landets strategi för att genomföra dessa resolutioner. Det angavs att riktlinjer för inneslutning höll på att utvecklas och att dessa skulle vara förmål för samråd under 2003. Dessutom redogjordes det för den första fasen med nya bestämmelser om upprättande av skyddszoner för atlantlax. I enlighet med den plan som det norska parlamentet antog den 25 februari 2003 är Tana älv en av 37 älvar där laxen och dess naturliga miljö skall prioriteras framför all verksamhet som kan vara skadlig för dessa.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/501

(2004/C 84 E/0579)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3170/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(27 oktober 2003)

Ämne: Problem med anläggande av järnvägslinje till förorterna på Attika

I Grekland uttrycker man stor oro över hur projektet med att bygga en järnvägslinje till förorterna framskrider. Flera grekiska tidningar har under de senaste dagarna framställt situationen som dramatisk, eftersom det förefaller osannolikt att man skulle hinna slutföra projektet innan de olympiska spelen inleds. Rent konkret har det hävdats att den del av järnvägslinjen som löper från Doukissa Plakentia till Olympiska stadion är väldigt försenad, eftersom man på denna sträcka samtidigt utför arbeten som hänför sig till Via Attika och till metron. Allvarliga problem identifieras även vid stationen i Neratziotissa, där järnvägslinjen till förorterna kommer att möta den elektriska järnvägslinjen (ISAP). Förhandsstudien i fråga hade inte tagit i beaktande att Via Attika löper under stationen och det här är en omständighet som leder till svåra problem i samband med byggarbetena.

Finansieringen av järnvägslinjen till förorterna sker numera med medel ur gemenskapens tredje stödram. Är kommissionen underrättad om de problem och förseningar som uppstått i samband med slutförandet av projektet? Hur bedömer kommissionen projektets allmänna framskridande?
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/8

(2004/C 84 E/0008)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1350/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(10 april 2003)

Ämne: Gränsöverskridande investeringar

Anser kommissionen att införandet av euron har lett till ett uppsving för de deltagande medlemsstaternas gränsöverskridande investeringar? Kan kommissionen uppdatera de siffror som den tidigare angett i sina svar på frågor jag ställt i parlamentet, siffror som visade på ett markant uppsving för de gränsöverskridande investeringarna i euroområdet, ett uppsving som var större än ökningen för de medlemsstaters del som inte deltar i euroområdet? Kan kommissionen också presentera sifferuppgifter för var och en av de fem största medlemsstaterna i EU?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 maj 2003)

Uppgifter på inflöden från utländska direktinvesteringar i EU15-området, fördelat mellan länderna i euroområdet och på de länder som inte ingår i euroområdet, tillsammans med delar från varje sammanställning av hela EU15-området sänds till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Uppgifter över euroområdet finns tillgängliga från 1997. Den årliga tillväxttakten presenteras även. (Se första uppsättningen tabeller.)

Uppgifter över de fem största medlemsstaterna vad gäller inflöden från utländska direktinvesteringar, Storbritanniens del i EU15-området och årliga tillväxttakter visas också. (Se andra uppsättningen tabeller.)

Tillgängliga uppgifter över utländska direktinvesteringar visar att införandet av euron hade en gynnsam effekt på gränsöverskridande investeringar för de deltagande medlemsstaterna.

Eurostats sammanställda uppgifter över utländska direktinvesteringar visar en mycket större ökning av inflöden från utländska direktinvesteringar under 1999 och 2000 i euroområdet i jämförelse med andra medlemsstater. Detta kan tolkas som att den ekonomiska och monetära unionen (EMU) har haft en positiv effekt på gränsöverskridande utländska direktinvesteringar. Man bör dock tänka på att EMU är enbart en faktor som har påverkat utländska investeringsflöden inom euroområdet under de senaste åren. I synnerhet förändringar inom utländska direktinvesteringar har under de senaste två åren tydligt dominerats av cykliska faktorer. Det minskade antalet företagssammanslagningar och den ekonomiska lågkonjunkturen under 2001 medförde en tydlig nedgång av inflöden från utländska direktinvesteringar i både euroområdet och i andra medlemsstater.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/585

(2004/C 78 E/0619)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3553/03

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(1 december 2003)

Ämne: Försvunna cyprioter

En grupp som tillhör min valkrets, organisationen för släktingar till försvunna cyprioter (Förenade kungariket), vill veta hur det står till med lösandet av frågan om försvunna personer på Cypern.

Tror kommissionen att den turkiska regeringen kunde utöva större påtryckningar på den turkisk-cypriotiska ledningen så att den skulle sköta sina förpliktelser i anslutning till de mänskliga rättigheterna? Om så är fallet undrar jag om kommissionen kunde vara så vänlig och tala om huruvida denna fråga kommer att tas upp som en del av Turkiets anslutningsförhandlingar?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(29 januari 2004)

Glafkos Klerides och Rauf Denktash sammanträffade i juni och juli 2002 för att utbyta förslag i frågan rörande saknade personer. Detta utbyte skedde på grundval av den överenskommelse som ingicks dem emellan den 31 juli 1997. På den grekcypriotiska sidan fortsatte programmet med gravöppningar och identifieringar på områden under dess kontroll. Utredningar genomförs av institutet för neurologi och genetik (Institute for Neurology and Genetics) som omfattar båda befolkningsgrupperna och finansieras av Förenta staterna. På den turkcypriotiska sidan har det ännu inte utsetts några vetenskapsmän som skulle kunna samarbeta med detta institut.

Bland de olika åtgärder beträffande turkcyprioterna som den cypriotiska regeringen antog den 30 april 2003 meddelades en rad åtgärder rörande släktingar till saknade och dödade turkcyprioter. Dessa åtgärder innebär bl.a. att det ges tillgång till information, anordnas möten mellan släktingar till saknade personer och statstjänstemän, genomförs förberedande utgrävningar av begravningsplatser och arrangemang för upprättandet av ett DNA-register. En förteckning över 500 turkcyprioter vars fall överlämnats till kommissionen för saknade personer offentliggjordes av den cypriotiska regeringen i turkcypriotiska dagstidningar den 14 juni 2003. Kommissionen har också erfarit att de statliga myndigheterna på officiell väg har överlämnat uppgifter rörande 201 saknade turkcyprioter till Internationella rödakorskommittén.

I en skrivelse av den 3 december 2003 bad FN:s generalsekreterare Koffi Annan enträget de båda ledarna Tassos Papadopoulos och Rauf Denktash att uppmana sina respektive ledamöter i kommissionen för saknade personer att formellt återuppta mötena med sikte på att nytt få igång arbetet inom denna kommission.

När det gäller Turkiet har kommissionen vid upprepade tillfällen påpekat för landets ledare att de måste utnyttja sitt inflytande över den turkcypriotiska ledningen för att en heltäckande uppgörelse skall kunna uppnås. Efter det att en ny ”regering” bildats i norr under ledning av oppositionsledaren Mehmet Ali Talat har det öppnats möjligheter att få till stånd en uppgörelse på grundval av Annan-planen inom de närmaste månaderna. Om det nås en uppgörelse på grundval av denna plan kommer den fråga som parlamentsledamoten tar upp att lösas i enlighet med de relevanta bestämmelserna.
2.

Under 2003 utgjorde icke-statliga organisationers direktfinansierade projekt ungefär 35 procent av det totala antalet. Under perioden 1992-2001 var de icke-statliga organisationernas andel i genomsnitt 25 procent. En jämförelse mellan dessa siffror visar att dessa organisationers andel är stabil eller tenderar att öka. Offentliga myndigheter (lokala och nationella) är dock fortfarande de viktigaste stödmottagarna inom Life-Nature, med en genomsnittlig andel på 73 procent mellan 1992 och 2001. Det bör också noteras att de icke-statliga organisationerna väldigt ofta deltar som samarbetsparter i projekt ledda av offentliga myndigheter, vilket i praktiken ökar deras andel av budgeten för Life-Nature. Den planerade ändringen kommer inte heller att påverka de icke-statliga organisationernas möjligheter att lämna in förslag till Life-Nature, och kommissionen förväntar sig att dessa organisationer kommer att fortsätta spela en central roll för genomförandet av Life-Nature-projekt.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenPesaro,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPesarolagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenPesarobeviljatsmedelfördessaprojekt?
3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/045) SKRIFTLIGFRÅGAE-1086/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(31mars2003)
Ämne:KommunenPisasutnyttjandeavmedlenfrånhandlingsplanenförattfrämjaensäkrareanvändning
avInternet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissa lokalamyndigheter, tillexempel kommunenPisa, har särskiltstortbehov av attkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPisalagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenPisabeviljatsmedelfördessaprojekt?
3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/046) SKRIFTLIGFRÅGAE-1087/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(31mars2003)
Ämne:Kommunen Pistoias utnyttjande av medlen från handlingsplanen för att främja en säkrare
användningavInternet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.6.3.2004SV C58E/37 Europeiskaunionensofficiellatidning
SvarfrånRomanoProdipåkommissionensvägnar
(16maj2003)
Kommissionen hänvisar till sitt svar på ledamotens frågor E-0827/03(1), E-0828/03(2), E-0829/03(3),
E-0860/03(4),E-0861/03(5),E-0862/03(6),E-0863/03(7)ochE-0864/03(8).
(1) EUTC242E,9.10.2003,s.184.
(2) EUTC242E,9.10.2003,s.192.
(3) EUTC268E,7.11.2003,s.144.
(4) EUTC11E,15.1.2004,s.148.
(5) Ses.32.
(6) EUTC268E,7.11.2003,s.156.
(7) EUTC268E,7.11.2003,s.157.
(8) EUTC242E,9.10.2003,s.208.
(2004/C58E/035) SKRIFTLIGFRÅGAE-0861/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(20mars2003)
Ämne:UtnyttjandeavmedelfrånhandlingsplanenförattfrämjaensäkeranvändningavInternetfrån
Frosinoneskommun
Iseptember2002presenteradedetitalienskaekonomiministerietsgranskningskommittésinredovisning
överhurdemedelsomställtstillförfogandeavEUhadeutnyttjats.Avdenredovisningenframgårävendenlångsamhetochineffektivitetmedvilkenvissalokalamyndigheterharbehandlatansökningaromolikaprojektpåettoroväckandesätt.
Dessa larmsignaler när det gäller det otillräckliga utnyttjandet av europeiska medel från vissa lokala
myndigheterssidaharocksåvidfleratillfällenunderstrukitsavEuropeiskakommissionen.
Medbeaktandeavattvissalokalamyndigheter,tillexempelFrosinoneskommun,harstortbehovavatt
utnyttjaeuropeiskafonderförattfrämjaensäkeranvändningavInternetochuppmuntraenmiljösomfrämjarutvecklingenavdennasektorpåeuropeisknivå,ombedskommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarFrosinoneskommunlämnatinprojekttillhandlingsplanenförattfrämjaensäkeranvändningav
Internet?
2. OmFrosinoneskommunharerhållitbidragtillsådanaprojekt?3. Omså,hardenisåfallutnyttjatdem?
(2004/C58E/036) SKRIFTLIGFRÅGAE-0884/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(21mars2003)
Ämne:KommunenFiumicinosutnyttjandeavmedlenfrånhandlingsprogrammetförsäkeranvändningav
Internet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.C58E/32 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning