SKRIFTLIG FRÅGA E-0956/01

från Luciana Sbarbati (ELDR) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Kusterosion

Kustområdena har stor betydelse inom väldigt många politiska områden, såsom fiske, transport, energi, resursförvaltning, skydd av vilja djur, växter och livsmiljöer, sysselsättning, regional utveckling, turism, industri, avfallshantering och utbildning, och de har därför stor ekonomisk, miljömässig och kulturell betydelse i Europa. Icke desto mindre, och trots denna frågas akuta karaktär, är det mycket lite som görs för att finna lösningar på problemet med kusterosion, som man i stor utsträckning struntar i.

Denna oåterkalleliga process, som pågår i nästan samtliga EU-stater, beror bland annat på den globala uppvärmningen. Italien, vars kustlinje är nästan 8 000 kilometer lång, är mycket medvetet om problemet när det gäller att tygla denna naturprocess. Även om landet bemödar sig om att vidta åtgärder på lokal och regional nivå är det väldigt lite det kan göra på egen hand för att lösa ett problem som i stället kräver åtgärder på gemenskapsnivå, vilka överensstämmer med de övriga ländernas miljöpolitik och omfattar gränsöverskridande samarbete i kustområdena.

Det är svårt att bedöma vilka skador som det smältande istäcket och den stigande havsnivån kommer att innebära, och lösningarna är svåra att finna och visar sig ofta vara rena nödåtgärder som, om de skulle konsolideras på nationell nivå, skulle bli allt för kostsamma.

Genom att finansiera olika pilotprojekt skulle man uppmuntra experterna och forskarna att undersöka problemet närmare, samtidigt som man skulle ge många unga universitetsstuderande och forskningscenter möjlighet att arbeta med konkreta projekt. En analys av sådana undersökningar skulle kunna leda till effektiva lösningar och förslagen och resultaten skulle kunna komma samtliga medlemsstater till del.

Kan kommissionen således ange:

- hur goda kunskaper den har om problemet med kusterosion,

- om några åtgärder vidtagits för att bemöta medlemsstaternas behov på detta område,

- om den har lagt fram något program och avsatt några medel för detta ändamål,

- om den tänker avsätta medel för pilotprojekt, och hur lång tid det kommer att ta innan sådana kan inledas?

Med tanke på att reparationsarbete inte får tillfredsställande resultat och inte gör det möjligt att kontrollera processen, kommer dessutom de skador som kusterosionen innebär att fortsätta öka.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta på lång sikt för att tillgodose behoven i de medlemsstater som dagligen konfronteras med detta problem?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 juni 2001)

Den 27 september 2000 antog kommissionen sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet om integrerad förvaltning av kustområden: en gemenskapsstrategi(1). Detta dokument grundar sig på resultaten av ett treårigt demonstrationsprogram inom ramen för vilket kustområdenas problem analyserades och potentiella verktyg för att lösa problemen granskades.

I ovan nämnda meddelande nämns erosion som ett allmänt problem i kustområdena. Men de allt allvarligare problemen med kusterosion och översvämningar nämns också i många andra kommissionsdokument, och kommissionen har finansierat undersökningar om de potentiella effekterna av ökade mängder av växthusgaser i atmosfären. Kommissionen känner därför väl till problemet med erosion i kustområdena.

Kommissionen bedriver en rad olika program som kan komma i fråga för finansiering av projekt som syftar till ökad kunskap om de mekanismer som ligger till grund för kusterosion eller till att utveckla innovativa metoder för att hantera eller minska effekterna av denna erosion. Ett helt avsnitt av forskningsprogrammet Miljö och hållbar utveckling inom gemenskapens femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling är inriktat på Skydd av kuster mot översvämningar och erosion, och på senare tid har 7,5 miljoner euro givits ut för forskningsprojekt inom detta område. Dessutom har forskningen kring dessa frågor redan fått stöd inom gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling ända sedan 1989.

Utöver möjligheten att finansiera forskning inom gemenskapens ramprogram för forskning finns det också möjlighet att lägga fram projektförslag som berör kusterosion i samband med integrerad planering och förvaltning av kustområden inom Life-programmet. Kommissionens strategi för en integrerad förvaltning av kustområden skall även stimulera utveckling och spridning av bästa praxis i fråga om förvaltning av kustområden genom upprättandet av ett nätverk för aktörer som arbetar praktiskt med kustområden.

Kommissionen har lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation till medlemsstaterna om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområden(2), i vilket medlemsstaterna uppmanas att utveckla nationella strategier för integrerad förvaltning av kustområden.

Kommissionen strävar också efter att begränsa klimatförändringens sannolika omfång genom åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser och genom att verka för att Kyotoprotokollet ratificeras och tillämpas.

Men kommissionen vill betona att ansvaret för rutinmässig förvaltning och lindring av kusterosion i enlighet med subsidiaritetsprincipen ligger hos medlemsstaterna. Det kommer att krävas särskilda åtgärder på lokal nivå för att införa lämpliga strategier, och dessa kommer att behöva grundas på en bedömning av de tekniska möjligheterna och kostnaderna och intäkterna för tänkbara insatser (som inbegriper kontrollerat återtåg) från fall till fall. Vissa åtgärder kan eventuellt införas i strukturfondsprogrammen, i de områden som är stödberättigade.

Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) antogs den 1011 maj 1999 i samband med avslutning av det informella rådsmötet för gemenskapens ministrar för fysisk planering och skall ställa de politiska ramarna för medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna samt kommissionen i deras strävan efter en välavvägd och hållbar utveckling i Europa.

I flera av de politiska valmöjligheter som läggs fram inom ESDP tas de gemensamma problem som kustområdena står inför uttryckligen upp. ESDP främjar effektivare metoder för att begränsa den okontrollerade stadstillväxten och för att minska överbelastning genom bebyggelse, inte minst i kustområdena. Dessutom uppmuntrar ESDP till utveckling av integrerade strategier för fysisk planering i skyddade områden som kustområden. Sådana strategier skall finna en jämvikt mellan skydd och utveckling med hjälp av konsekvensbedömningar avseende miljön och området, och i samverkan med alla berörda parter.

I syfte att omsätta ESDP i praktiken och öka kunskapen, forskningen och informationen om fysisk planering och markanvändning har kommissionen för avsikt att inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg III samfinansiera upprättandet av ett europeiskt observationsorgan för regional utvecklingsplanering (European Spatial Planning Observation Network - ESPON) under perioden 20012006 (6 miljoner euro för hela perioden 20012006).

I ESPON-riktlinjerna för perioden 20012006 ingår forskning om tendenser som påverkar olika typer av riskområden (t.ex. kustområden), och geografisk hanteringen av klimatförändringar (undersökning av vilka effekter åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser kan få, prognoser om klimatförändringens geografiska effekter) bland de verksamhetsområden som skall prioriteras.

(1) KOM(2000) 547 slutlig.

(2) KOM(2000) 545 slutlig.