SKRIFTLIG FRÅGA E-2331/02

från Dorette Corbey (PSE) till kommissionen

(26 juli 2002)

Ämne: Injicerad kycklingfilé medför risk för BSE

Den 8 juli 2002 stod det i den brittiska dagstidningen The Guardian att stora mängder djupfryst kycklingfilé som importerats från Nederländerna till Förenade kungariket injicerats med protein från nötkreatur och svin och att detta eventuellt innebar en risk för BSE. Dessa proteiner fanns inte angivna på etiketterna till den djupfrysta kycklingfilén. Kommissionsledamoten Byrne har givit den nederländska regeringen en skrapa för mislabelling (vilseledande av konsumenterna genom oriktig märkning av produkter) och tillkännagett att det eventuellt kommer att bli aktuellt med nya åtgärder om han skulle få nya upplysningar om bedrägligt förfarande. Rapporten i The Guardian över en eventuell risk för BSE har vållat sådan uppståndelse som brukar bli fallet vid dylika tillfällen.

1. Kan kommissionen bekräfta att det enligt gemenskapslagstiftningen är tillåtet att injicera kycklingfilé med protein från nötkreatur och svin?

2. Anser kommissionen att det innebär en potentiell risk för BSE om kycklingfilé injiceras med protein från nötkreatur och svin och att detta således utgör en fara för folkhälsan?

3. Anser kommissionen att det också i fortsättningen bör vara tillåtet att injicera kycklingfilé med protein från nötkreatur och svin?

4. (I anslutning till fråga 2) På vilket sätt har kommissionen gått ut med information om detta till allmänheten?

5. Vid vad lägger kommissionen tonvikten i sin information till allmänheten? Betonar kommissionen att det brutits mot gemenskapslagstiftningen eller att det finns en eventuell risk för livsmedelssäkerheten?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 oktober 2002)

Den 21 maj 2002 informerade den irländska myndigheten för livsmedelssäkerhet kommissionen genom systemet för tidig varning för livsmedel och foder om att det fanns kycklingfiléprodukter som inte uppfyllde kraven i direktiv 2000/13/EG(1). Dessa produkter var tillverkade i Nederländerna och salufördes i Irland.

När dessa uppgifter släpptes i pressen väcktes frågan om risken för bovin spongiform encefalopati (BSE) på grund av nötköttsproteinets ursprung. I själva verket finns det två frågor som måste behandlas separat märkningen av produkterna med avseende på den information som ges till konsumenterna samt risken för folkhälsan.

1. Kommissionen anser att märkningen av dessa produkter innebär en tydlig överträdelse av EU-lagstiftningen om märkning av livsmedel.

Kycklingfiléprodukterna hade behandlats genom tillsats av proteiner, vatten och andra ingredienser och kunde därför inte betecknas som kycklingfiléer, eftersom denna beteckning endast får användas för färskt fågelkött. Tillsats av proteiner, vatten samt köttinnehåll måste framgå av märkningen.

Tillsats av proteiner (inbegripet proteiner från nötkreatur och grisar) till färskt fågelkött för att få fram en köttprodukt är inte förbjuden enligt EU-lagstiftningen om följande villkor uppfylls:

- Inga rättsliga krav får finnas som innebär att sådana tillsatser inte är tillåtna för produktkategorin i fråga.

- De proteiner som tillsätts måste vara lämpliga som livsmedel.

- Proteinerna ska märkas enligt de bestämmelser som gäller för ingredienserna.

Kommissionen anser att det aktuella fallet främst innebär bedrägeri på grund av en överträdelse av lagstiftningen om märkning av livsmedel. Frågan rör således inte en översyn av gällande EU-lagstiftning, utan genomförande och tillsyn av denna lagstiftning. De nederländska myndigheterna har åtagit sig att vidta de åtgärder som behövs för att se till att ovanstående villkor uppfylls samt att överlämna periodiska rapporter till kommissionen och till de andra medlemsstaterna om resultaten av dessa åtgärder.

2. Kommissionen har också begärt in information om nötköttsproteinets ursprung med tanke på risken för BSE.

Vävnader som kan vara BSE-smittade avlägsnas enligt gällande lagstiftning från nötdjur som specifikt riskmaterial och förstörs. Protein från andra delar av nötdjur som befunnits vara lämpliga som livsmedel anses dock säkra. Enligt uppgifter från de nederländska myndigheterna producerades nötköttsproteinet av godkända företag i Tyskland och Spanien. De spanska och tyska myndigheterna har ombetts kontrollera källan till det nötköttsmaterial som används i dessa företag. På grundval av hittills tillgänglig information förefaller det inte finnas anledning att misstänka att material som kan vara BSE-smittat har sprutats in i kycklingfiléerna. Kommissionen kommer att fortsätta följa den pågående utredningen av det tillsatta nötköttsproteinets ursprung och säkerhet.

3. Kommissionens kommunikation med allmänheten.

Kommissionens talesman besvarade journalisternas frågor om detta fall med kycklingsfiléer. Hon påpekade att det var lagligt att använda nötköttsprotein från säkra källor på det sätt som beskrivs ovan, men att detta måste framgå av märkningen. Risken för folkhälsan föreföll mycket liten, men proteinets ursprung måste kontrolleras genom vidare undersökningar i samarbete med de nederländska myndigheterna. Man har inte utarbetat något mer pressmeddelande i frågan.

I allmänhet kommunicerar kommissionen direkt med allmänheten när det föreligger en allvarlig risk för folkhälsan och när kommunikation är mer effektiv på EU-nivå än på nationell nivå. När det gäller frågan om kycklingfiléer har kommissionen informerat de nationella myndigheterna och begärt att de ska vidta de åtgärder som krävs för att garantera konsumentskyddet.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel, EGT L 109, 6.5.2000.