SKRIFTLIG FRÅGA E-2631/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Den multinationella schweiziska koncernen Nestlès försäljning av torrmjölk till länder i tredje världen

Enligt den senaste statistiken är den multinationella schweiziska koncernen Nestlè ett av de ledande företagen på världsnivå inom området för jordbruksprodukter och livsmedel. Uppskattningsvis har Nestlè etablerat sig i 66 länder med 500 fabriker, 200 000 anställda och en omsättning på cirka 70 000 miljarder ITL per år. Det framgår dessutom att Nestlè säljer 25 % av sina produkter till de sydliga världsdelarna och kontrollerar en andel som ligger på mellan 35 % och 50 % av världsmarknaden för barnmat. Företaget tycks dessutom genom att använda en tämligen skrupellös saluföringsteknik bryta mot den internationella uppförandekodex som utarbetats av Unicef och WHO och som antogs 1981 av Världshälsoförsamlingen (WHA) i syfte att skydda barns hälsa.

Undersökningar som nyligen utförts av WHO strider de facto mot Nestlès information om modersmjölksersättning. Uppskattningsvis skulle 4 000 barn i tredje världen dagligen kunna räddas från en sjukdoms- och näringsbristbetingad död om de blev ammade i stället för att få torrmjölk. Trots detta tycks Nestlè fortsätta sina överträdelser av denna kodex, bara för att inte behöva avstå från sin marknadsandel när det gäller torrmjölk för barn. Kan kommissionen

1. uppge om den är à jour med denna fråga,

2. om så är fallet, uppge om de europeiska institutionerna någonsin har fördömt Nestlès eller andra koncerners uppförande i liknande fall,

3. bekräfta att det finns undersökningar eller rapporter från WHO om modersmjölksersättningens negativa sidor,

4. uppge vilka instrument det finns på europeisk nivå för att kontrollera multinationella jättars, t.ex. Nestlès, kommersiella verksamhet?

5. avge ett detaljerat yttrande om denna fråga?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (25 september 1997)

Fördelarna med amning är allmänt erkända, och amning bör främjas aktivt inom gemenskapen. I de fall där mödrarna inte ammar, eller bara delvis matar barnet genom amning, finns det en legitim marknad för modersmjölkersättning. Gemenskapslagstiftningen grundar sig på dessa principer.

I direktiv 91/321/EEG ((EGT L 175, 4.7.1991. )) om modersmjölkersättning och tillskottsnäring, ändrat genom direktiv 96/4/EG ((EGT L 49, 28.2.1996. )) föreskrivs dessa produkters sammansättning, och vilka marknadsföringsmetoder som är tillåtna inom gemenskapen. Tillämpningen av dessa bestämmelser i medlemsstaterna skall kontrolleras av de nationella myndigheterna.

Gemenskapen kan av naturliga skäl inte anta lagstiftning för områden utanför gemenskapen, exempelvis beträffande marknadsföringsmetoderna för dessa produkter i tredje land. I en resolution från rådet om marknadsföring av modersmjölkersättning i tredje land av tillverkare som är etablerade i gemenskapen ((EGT C 172, 8.7.1992. )) uppmanas företagen att följa Världshälsoorganisationens (WHO) förhållanderegler. Rådet erbjuder sig också att granska klagomål och kritik beträffande marknadsföringsmetoder som tillämpas av företag som är etablerade i gemenskapen om de anmäls av tredje lands myndigheter. Inga sådana klagomål eller kritikanmälningar har hittills inkommit.