SKRIFTLIG FRÅGA E-0803/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Stödköp av nötkött BSE-krisen

1. Känner kommissionen till i vilken utsträckning det inom eller utom EU förekommit åtal eller skadeståndsanspråk på grund av att tillverkning av djurfoder inte skett i enlighet med gällande bestämmelser? Om kommissionen inte känner till några sådana förfaranden, hur ser denna då på det faktum det inte väckts åtal mot djurfoderproducenterna?

2. Anser kommissionen att det i det fall att bestämmelserna inte efterlevs inte skall förekomma någon ansvarsskyldighet från producenternas sida?

3. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta med hänsyn till BSE-krisen vad gäller en ändring av direktivet om produktansvar?

4. Kommer kommissionen att vidta åtgärder som syftar till att foder förses med innehållsdeklaration?

5. Kommer kommissionen att vidta åtgärder för att upprätta en positivlista över ämnen som ingår i foder och därmed se till att det krävs en tydlig deklaration av om foder är av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung?

6. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att ta fram alternativ till användningen av kött- och benmjöl samt kadavermjöl i djurfoder?

7. När kommer kommissionen att organisera en konferens om kött- och benmjöl liknande den som anordnades i juli 1997?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(4 juli 2001)

Kommissionen har inte kännedom om att åtal väckts i någon medlemsstat, men den känner till att åtminstone ett mål för närvarande är under utredning i Frankrike.

Genom rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister(1) infördes principen om strikt skadeståndsansvar inom EU. Enligt denna princip är en tillverkare av en defekt produkt skyldig att ersätta enskilda personer för skador på deras hälsa eller egendom, oberoende av om tillverkaren har gjort sig skyldig till försumlighet eller inte. Det bör dock noteras att det i artikel 4 i direktivet, i enlighet med de generella ansvarsbestämmelserna, slås fast att Den skadelidande måste kunna bevisa skadan, defekten och orsakssambandet mellan defekten och skadan. Artikel 7, som anger de tillfällen då tillverkaren undantas från ansvar, omfattar i punkt (e) att det vetenskapliga och tekniska vetandet vid den tidpunkt då han satte produkten i omlopp inte var sådant att det var möjligt att upptäcka defekten.

Den ursprungliga versionen av direktivet täckte alla produkter, med undantag av jordbruksråvaror och jaktprodukter. Med jordbruksråvaror menas produkter från jorden, från boskapsskötsel och från fiske, men inte produkter som genomgått en första bearbetning. Därmed omfattades djurfoder som i princip har genomgått en första bearbetning redan av rådets direktiv 85/374/EEG.

Mot bakgrund av BSE-krisen (bovin spongiform encefalopati) föreslog kommissionen att ändra direktivet så att det kom att omfatta även jordbruksråvaror och jaktprodukter. Enligt parlamentets och rådets direktiv 1999/34/EG av den 10 maj 1999 om ändring av rådets direktiv 85/374/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister(2) måste nu medlemsstaterna hålla tillverkarna ansvariga för oberarbetade jordbruksprodukter. Vi vill rikta frågeställarens uppmärksamhet på kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 85/374/EEG, som kommissionen antog den 31 januari 2001(3).

Kommissionen antog den 7 januari 2000 ett förslag om att införa ett nytt märkningssystem4(4). Detta förslag behandlas nu i parlamentet och rådet. I kommissionens förslag föreskrivs det att varje ingrediens i foderblandningar skall vara angiven på etiketten för att göra det möjligt för lantbrukaren att göra ett medvetet val. Det skall således inte längre vara tillåtet att gruppera flera ingredienser under ett namn. Förslaget behandlas fortfarande i rådet och parlamentet i enlighet med medbeslutandeförfarandet.

Kommissionen överväger att låta utföra en genomförbarhetsstudie när det gäller denna fråga, bl.a. om fastställande av bestämmelser för att upprätta och underhålla en positivlista.

I enlighet med rådets beslut att låta förbudet att använda bearbetat animaliskt protein i foder även gälla icke-idisslare, i syfte att ge konsumenterna garantier om livsmedelssäkerhet, och i enlighet med dess begäran om en analys av utbud och efterfrågan på växtprotein, har kommissionen lagt fram två dokument för parlamentet och rådet, som frågeställaren uppmanas att konsultera:

- det första är ett arbetsdokumentet(5) om utbud och efterfrågan av proteinrika grödor inom EU till följd av BSE-krisen,

- det andra är ett meddelande(6) till parlamentet och rådet om möjligheter att främja odlingen av västproteiner i EU. Meddelandet är baserat på arbetsdokumentet.

Ingen uppföljning av konferensen om animaliskt protein som organiserades i juli 1997 planeras under 2001.

(1) EGT L 210, 7.8.1985.

(2) EGT L 141, 4.6.1999.

(3) KOM(2000) 893 slutlig.

(4) KOM(1999) 744 slutlig.

(5) SEK(2001) 431.

(6) KOM(2001) 148 slutlig.