SKRIFTLIG FRÅGA E-0242/98

från María Estevan Bolea (PPE) till kommissionen

(13 februari 1998)

Ämne: Biologisk mångfald

Europeiska kommissionen håller på att utarbeta strategin för biologisk mångfald. Har man i förväg utfört några av följande studier för att utarbeta denna strategi?

- Diagnos på den nuvarande situationen för den biologiska mångfalden.

- Vilken är utbredningen av växt- och djurarter och deras biotyper?

- Var finns den största koncentrationen av de fridlysta arterna?

- Vilka är hoten?

- Vilka skyddsåtgärder krävs?

- Vilka verksamheter skulle kunna bedrivas i närheten av skyddszonerna?

Om kommissionen har genomfört de studier, inventarier och projekt som är nödvändiga för att kunna besvara ovanstående frågor, finns då dessa studier tillgängliga? Skulle vi kunna få ta del av dem?

Om de inte finns, skulle kommissionen kunna redogöra för hur den har utarbetat strategin för biologisk mångfald?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0237/98, E-0238/98, E-0239/98, E-0240/98, E-0241/98 och E-0242/98 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen

(31 mars 1998)

Den fjärde februari 1998 antog kommissionen ett meddelande till rådet och parlamentet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald(1). I denna strategi utformas en ram för åtgärder i syfte att integrera frågor om mångfald i lämpliga områden inom gemenskapspolitiken.

Under utarbetandet av denna strategi har man från gemenskapens sida beaktat bakgrundsinformationen i den första rapporten om genomförandet av konventionen om biologisk mångfald av Europeiska gemenskapen(2). I denna rapport finns en sammanfattande bedömning av vikten av biologisk mångfald och dess nuvarande situation i gemenskapen grundat på information från Europeiska miljöbyrån och andra organisationer och institutioner. Detta innefattar bland annat information från Europeiska miljöbyråns "Dobris Assessment" och Corine-biotop databasen, från nyligen utgivna och kommande publikationer om hoten mot den biologiska mångfalden i Europa, samt information från rättsprocesser som inletts av kommissionen under de senaste åren. Genom alla dessa källor får vi avsevärda mängder information om artfördelningen när det gäller vilda djur och växter, skyddade arters livsmiljö, hot mot dessa och nödvändiga skyddsåtgärder, inbegripet dem som skall vidtas runt skyddade områden.

Sålunda grundar sig de åtgärder som beskrivs i gemenskapens strategi för biologisk mångfald på den mest uttömmande information som finns tillgänglig.

I konventionen om biologisk mångfald fastställs att bevarandeåtgärder ex situ i första hand skall vidtas i syfte att fullfölja åtgärder in situ. En av dessa in situ-åtgärder, som definieras i artikel 8 f i konventionen, är att återställa skadade ekosystem och främja återväxten av hotade arter. Det tycks därför som om parlamentsledamoten i sin skriftliga fråga 238/98 felaktigt likställer bevarande ex-situ med återställande av livsmiljöer.

I gemenskapens strategi för biologisk mångfald fastställs dels att "genbanker, anläggningar för avel i fångenskap, djurparker och botaniska trädgårdar kan spela en mycket värdefull roll om deras verksamhet integreras inom ramen för program för samordnat återinförande eller integrerat bevarande" och dels specifika mål i detta sammanhang. Djurparkernas roll inom gemenskapens bevarandepolitik behandlas särskilt i förslaget till en rådsrekommendation om vilda djur i djurpark(3), som lades fram för rådet av kommissionen.

Gemenskapens strategi för biologisk mångfald syftar till att vid källan föregripa, förhindra och bekämpa orsakerna till betydande minskningar och förlust av biologisk mångfald. Detta kommer att bidra både till att vända nuvarande tendenser till minskning eller förlust av den biologiska mångfalden och till att lägga arter och ekosystem, inbegripet ekosystem inom jordbruket, på en tillfredsställande nivå. Därför riktar gemenskapens strategi för biologisk mångfald in sig på integreringen av frågor avseende biologisk mångfald i definitioner och genomförande på andra politiska områden. På detta sätt kommer gemenskapen eftersträva att "populationsstorlek, struktur, fördelning och trender i fråga om vilda arter, som förekommer naturligt, befinner sig i en tillfredsställande situation i fråga om bevarandet, samt i fråga om de mest hotade arterna stödja planer på återställande". Dessutom innefattar strategin ett särskilt mål "att ta fram förvaltningsplaner för utvalda hotade arter...".

Genomförandet av en del av gemenskapspolitiken av både kommissionen och medlemsstaterna kan ha en negativ inverkan på mångfalden. Av denna anledning förordar man i gemenskapens strategi för biologisk mångfald att handlingsplaner och andra åtgärder skall utvecklas och genomföras av kommissionen. Dessa handlingsplaner kommer att i konkret handling omsätta de politiska inriktningar som definieras i strategin för biologisk mångfald för att uppnå integration.

Genomförandet av strategin för biologisk mångfald kommer att innebära fördelar för den biologiska mångfalden i hela gemenskapen. Ett framgångsrikt genomförande av konventionen om biologisk mångfald kräver samarbete både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. Det är av största vikt att man utvecklar och genomför nationella strategier i alla medlemsstater, men ett antal av gemenskapens politiska medel har också en viktig politisk inverkan på den biologiska mångfalden. Gemenskapen bör därför vidta åtgärder på dessa områden för att komplettera men inte störa verksamheten på det nationella planet. Gemenskapens strategi inriktar sig på en vidare utveckling och ett vidare genomförande av gemenskapspolitiken.

Gemenskapens strategi för biologisk mångfald har som specifikt mål att genomföra rådets förordning (EEG) 3626/82 av den 3 december 1982 om genomförande i gemenskapen av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter(4) och att anpassa den så att den återspeglar ytterligare beslut som fattas av CITES partskonferens.

Kommissionen har aktivt deltagit i utarbetandet av gemenskapens strategi för biologisk mångfald.

I sinom tid kommer parlamentet att få möjlighet att beakta de tekniska detaljerna i detta förslag samt de specifika mål som har fastställts för varje politiskt område.

(1) KOM(98) 42 slutlig.

(2) SEK(98) 348.

(3) KOM(95) 619 slutlig.

(4) EGT L 384, 31.12.1982.