ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-4076/00

från Dominique Souchet (UEN) till kommissionen

(20 december 2000)

Ämne: Utvecklingen av produktionen av foderprotein för att möta det nyligen införda förbudet mot att använda animaliskt mjöl

Förbudet mot att använda animaliskt mjöl som foder till tamboskap kommer att öka behovet av vegetabiliskt protein inom gemenskapen. Vi bör möta detta behov utan att vare sig öka vårt importberoende eller utsätta oss för genmodifierade organismer.

Jag undrar om kommissionen har för avsikt att genomföra en krisplan för att stimulera gemenskapens produktion av vegetabiliskt protein med beaktande av följande huvudpunkter?

1. En höjning av bidraget per hektar vore av avgörande betydelse för proteingrödor som ärter, bondbönor, och klöver som inte är underkastade några internationella begränsningar.

2. Den begränsning av gemenskapsproduktionen av oljeväxter till 4 934 000 hektar som Blair House-avtalet föreskriver upphör att gälla 2002. Då försvinner det särskilda stödet och ersätts av ett kompensationsstöd som i enlighet med Agenda 2000 är gemensamt för alla odlingsbara grödor. Det kritiska året blir alltså 2001 när ett undantag på grund av force majeur måste förhandlas fram med våra partner för att vi skall kunna öka odlingsarealen med nuvarande stödnivåer.

3. Som kraftfoder är lusern en fullgod och hälsosam källa till protein och vi kan avsevärt öka både högsta garantikvantitet och stödet per ton för torkat kraftfoder.

4. EU måste finna medel för att stimulera odlingen av de oljeväxter som används som biobränsle. Förutom den positiva inverkan på växthuseffekten ger varje producerat ton biobränsle två ton foderkakor (av solros eller raps) som biprodukt.

5. Inom ramen för miljövårdsåtgärder bör man stimulera en diversifiering av växelbruket för att bromsa tendensen mot ensidig odling av säd i vissa områden. Det vore mera lättillgängligt än den nuvarande miljövårdsåtgärden inom jordbruket att gynna solrosodling.

6. Slutligen bör kommissionen inrätta ett skyddsnät för odlare av olje- och proteingröda inom EU. Det bör vara i form av en prisgaranti motsvarande den som amerikanska sojaproducenter redan har.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3886/00och P-4076/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(22 januari 2001)

I enlighet med sitt åtagande på rådets möte (jordbruk) den 4 december 2000 om problemet med transmissibel spongiform encefalopati (BSE) och på Europeiska rådets uttryckliga begäran i Nice, gör kommissionen en djupgående analys av utbud av och efterfrågan på oljeväxter och proteinväxter. I denna analys kommer de idéer som framförts av samtliga berörda parter att granskas.

Kommissionen kommer att meddela parlamentet och rådet sina slutsatser så fort de är färdiga. Som rådet och Europeiska rådet har begärt kommer sifferuppgifterna i slutsatserna att ligga i linje med Berlinöverenskommelserna och gemenskapens internationella åtaganden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3582/00

från Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen

(17 november 2000)

Ämne: Uteblivna pengar från ESF

Nyligen har ABB Management Consulting Group i Maastricht tillsammans med fyra besläktade företag lagt in om konkurs. Den direkta orsaken var att stöd som utlovats från Europeiska socialfonden uteblivit.

Genom konkursen kommer nyttiga projekt för innovation och sysselsättning att gå förlorade. ABB-gruppen har en utestående fordran på ESF på sammanlagt omkring 1,8 miljoner gulden.

Ingående granskningar som av revisorer utförts på de berörda företagen har inte givit vid handen att något enda fall av bedrägeri med pengar från ESF skulle ha förekommit.

1. Känner kommissionen till ovan angivna fakta?

2. Hur förklarar kommissionen att pengar som beviljats från ESF inte betalats ut?

3. Ämnar kommissionen faktiskt låta de berörda företagen få de pengar som de i själva verket har rätt att få?

a) Om så är fallet: inom hur lång tid skall detta ske och vilka förfaranden skall föregå utbetalningen?

b) Om så inte är fallet: vilka är orsakerna till detta?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(30 januari 2001)

1. Kommissionen hade ingen känndeom om detta särskilda fall.

2. Den faktiska utbetalningen av medel från Europeiska socialfonden (ESF) sköts av den nationella myndighet som utsetts för detta. I Nederländerna har de nederländska myndigheterna

gett detta uppdrag till ESF-Nederländerna, som sorterar under Arbeidsvoorziening (arbetsmarknadsstyrelsen). I april 2000 överförde kommissionen det sista ESF-beloppet till de nederländska myndigheterna för perioden 19941999. Frånsett ett mindre förbehåll för oregelmässigheter 19941996 har alla ESF-medel för perioden 19941999 utbetalats till de nederländska myndigheterna.

Under de senaste ett och ett halvt åren har oregelmässigheter uppdagats i en lång rad nederländska ESF-projekt. Den nederländska social- och arbetsmarknadsministern skrev i ett meddelande till det nederländska parlamentet den 19 oktober 2000 att de kontroller som Arbeidsvoorziening dittills hade genomfört tydde på en mycket hög andel oregelmässigheter. För 1998 bedömdes andelen oregelmässigheter vara så hög som 47 %. Detta innebär att avsevärda belopp kanske måste återbetalas till kommissionen.

3. a) Det är inte kommissionen utan de nederländska myndigheterna som avgör om projekten är berättigade till hela det stöd från ESF, som angavs i deras ursprungliga projektansökningar som godkändes av Arbeidsvoorziening. Programperioden 19941999 skall vara avslutad senast den 31 december 2002. Det är i princip möjligt att de nederländska myndigheterna beslutar att avvakta med sin begäran om utbetalning från kommissionen ända till detta datum. Detta skulle ge de nederländska myndigheterna gott om tid att behandla slututbetalningarna av ESF-medel till de olika projekten.

b) Kommissionen själv fattar inga beslut om medel skall utbetalas till enskilda projekt eller inte. Detta tillhör helt och hållet de nederländska myndigheternas ansvarsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3626/00

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Etiopien/Eritrea

Kan kommissionen berätta närmare om vilken exakt roll EU:s utsände i Eritrea och Etiopien för närvarande har?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(5 januari 2001)

I januari 2000 utsågs Rino Serri till Europeiska unionens särskilda representant med uppdrag att bistå Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) i dess ansträngningar att uppnå en fredlig lösning på konflikten mellan Etiopien och Eritrea. Alla inblandade parter har uttryckt sin tillfredsställelse över denna utnämning. Rino Serri har ingående kunskaper om Afrikas horn och problemen där. Rino Serri har sedan han utnämndes oavbrutet varit i nära kontakt med Algeriet, som innehar ordförandeskapet i OAU, i syfte att bidra till att medlingsinitiativet skall bli framgångsrikt. OAU har uttryckt sin stora uppskattning för EU:s stöd till fredsprocessen, för insamlingen av information och åsikter om samt bedömningar av de orsaker som ligger till grund för konflikten, liksom för utarbetandet av scenarier för en fredlig lösning på konflikten. I egenskap av unionens särskilda representant besökte Rino Serri för första gången Asmara och Addis i februari 2000. Han träffade Eritreas president och Etiopiens premiärminister och utrikesminister.

I oktober 2000 deltog Rino Serri i de fredssamtal som hölls i närheten av Alger, vid vilka han fortsatte att stödja fredsprocessen. Även vid det åttonde toppmötet med stats- och regeringscheferna inom ramen för den mellanstatliga myndigheten för utveckling (IGAD) i Khartoum i oktober 2000 förde han åter samtal med Eritreas president och Etiopiens premiärminister samt med de båda ländernas utrikesministrar. Under tiden har den ständiga kontakten mellan Serri och OAU:s ordförandeskap oavbrutet upprätthållits. Alla parter uttryckte sin uppskattning över EU:s bidrag via den särskilda representanten.

Rino Serri utgör inte enbart ett konkret bevis på EU:s stöd till den fredsprocess som leds av OAU utan förser dessutom både medlemsstater och kommissionen med mycket värdefull aktuell information om fredsprocessen och svårigheterna i samband därmed. Detta hjälper EU att förstå de problem som ligger till grund för konflikten och gör det möjligt för EU att bidra till att lösa den.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3019/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Corus stålfabriker

Kan kommissionen bekräfta att inga av Corus stålfabriker mottager otillåtna medlemsstatsbidrag?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(24 oktober 2000)

Enligt gemenskapens regler om stöd till stålindustrin skall medlemsstaterna till kommissionen i förväg anmäla alla planer på att bevilja eller överföra statliga medel till stålföretag. Det är kommissionens uppgift att bedöma om sådana åtgärder utgör statligt stöd och om detta är fallet, huruvida stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

Kommissionen kan meddela att ingen av de medlemsstater där Corus har stålfabriker har anmält några planer på att bevilja statligt stöd till dessa fabriker.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3823/00

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Den nordiska passunionen kontra artikel 45 i Schengenkonventionen

Kommer den nordiska passunionen att undergrävas av artikel 45 i Schengenkonventionen, enligt vilken alla deltagande länder förpliktigas att se till att alla utländska gäster registreras och samtidigt uppvisar giltig legitimation i alla hotell, vandrarhem och andra övernattningsplatser?

Med andra ord: Kommer Schengenkonventionen att betyda att exempelvis danskar i fortsättningen skall ha pass med sig till exempelvis Sverige, om de önskar övernatta, och därmed innebära en förändring i förhållande till den nordiska passunionens nuvarande regler?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(22 januari 2001)

Enligt artikel 13. 3 i avtalet mellan rådet och Norge och Island påverkar inte detta avtal samarbetet inom ramen för den nordiska passunionen så länge sådant samarbete inte strider mot eller hindrar avtalet.

I artikel 45.1 a i Schengenkonventionen föreskrivs följande: De avtalsslutande parterna förbinder sig att vidta nödvändiga åtgärder som garanterar att den som driver hotell- eller pensionatrörelse eller av denne utsedd föreståndare skall se till att utländska gäster, till vilka även räknas övriga avtalsslutande parters medborgare samt medborgare i andra medlemsstater i Europeiska gemenskapen mldr personligen fyller i och undertecknar registreringskort och att de styrker sin identitet genom uppvisande av giltig identitetshandling.

Denna artikel har integrerats i unionens ramar som en del av bestämmelserna om det polisiära och rättsliga samarbetet (tredje pelaren), genom att artiklarna 34 och 30. 1 i Fördraget om Europeiska unionen angivits som rättslig grund (rådets beslut 1999/436/EC av den 20 maj 1999 om fastställande, i enlighet med relevanta bestämmelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Fördraget om Europeiska unionen, av rättslig grund för samtliga bestämmelser och beslut som utgör Schengenregelverket(1)).

I denna bestämmelse föreskrivs endast att en persons identitet skall bekräftas med hjälp av en giltig identitetshandling. Det anges inte vilken identitetshandling som avses. Men det anges inte uttryckligen att ett identitetskort eller ett pass är nödvändigt.

Med hänsyn till att artikel 13 i avtalet mellan rådet och Norge och Island, där det fastställs att samarbetet inom ramen för den nordiska passunionen inte påverkas så länge sådant samarbete inte strider mot eller hindrar detta avtal, kan termen giltig identitetshandling i artikel 45 alltså tolkas så att handlingar som tills nu har godkänts av de nordiska länderna för att styrka en persons identitet är tillräckliga för att uppfylla bestämmelserna i artikel 45 i Schengenkonventionen.

(1) EGT L 176, 10.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3737/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(30 november 2000)

Ämne: TV-licenser

1. Kan kommissionen för varje medlemsstat ange några licenser, avgifter eller skatter tas ut för användning av tv, och också hur höga dessa för närvarande är i varje medlemsstat, både i nationell valuta och i euro?

2. Görs det några undantag i medlemsstaterna för blinda personer?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(22 januari 2001)

Kommissionen har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den avser att meddela honom resultatet av efterfrågningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2612/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Fri rörlighet för minderåriga som nekas pass

Är det förenligt med Europarådets konvention om mänskliga fri- och rättigheter att en medlemsstat vägrar en medborgare (minderårig) rätten att inneha pass, även ett tillfälligt sådant, då den ena föräldern/vårdnadshavaren inte ger sitt samtycke till detta? En fri rörlighet för personer inom EU-området bör ju gälla även minderåriga EU-medborgare, men den fungerar alltså inte om en förälder/vårdnadshavare sätter sig på tvären. Vad anser kommissionen om detta brott mot fördragets grundtanke?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(25 september 2000)

Det nationella rättsväsendet skall värna om de minderåriga och förebygga försvinnanden eller kidnappningar, som ibland utförs av någon av föräldrarna. Därför brukar man kräva båda föräldrarnas samtycke för att utfärda pass till minderåriga.

Kommissionen anser att denna praxis är förenlig med gemenskapsrätten. Om föräldrarna inte kan enas skall saken behandlas i nationell domstol, som skall avgöra om en av föräldrarna kan tänkas missbruka sina rättigheter och om det är lämpligt att utfärda pass eller inte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2540/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Cap de la Hague

Kan kommissionen säga om den anser att den föreslagna utbyggnaden av en upparbetningsanläggning i Cap de la Hague på Normandiekusten är nödvändig eller önskvärd med tanke på den senare tidens problem med andra upparbetningsanläggningar inom EU, och kan kommissionen också garantera att mina väljare i sydöstra England inte kommer att utsättas för någon fara från flytande avfall eller andra utsläpp från en sådan anläggning och dess utbyggnader?

Kommer kommissionen att se över säkerhetsförfaranden i ljuset av den senare tidens utveckling?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 oktober 2000)

Om en utbyggnad av upparbetningsanläggningen i Cap de la Hague planeras måste allmänna upplysningar sändas till kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget.

När kommissionen erhåller sådana upplysningar tar den hänsyn till de följdverkningar planerade och oplanerade utsläpp av spillvatten kan få för den exponering befolkningen i andra medlemsstater utsätts för samt till den aktuella utvecklingen, genom att inhämta ett yttrande från en expertgrupp vid gällande tidpunkt.

Kommissionen har emellertid inte erhållit några sådana upplysningar beträffande en möjlig utbyggnad i Cap de la Hague.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2565/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Moms på väg- och broavgifter

Kan kommissionen bekräfta, i händelse av att EG-domstolen delar generaladvokatens uppfattning, att man kommer att momsbelägga avgifter som tas ut av såväl offentliga som privata bolag som hanterar driften av broar och tunnlar i Förenade kungariket, och att man även kommer att momsbelägga avgifter på vägar och motorvägar i hela Europeiska unionen?

Vad är kommissionens uppskattning av det totala värdet av vägavgifter som för närvarande tas ut utan moms inom EU?

Är det så att man skulle slopa kravet på att vägbrukarna skall betala moms, i det fall nationella eller lokala myndigheter skulle besluta sig för att inte ta ut avgifter för vägar, broar eller tunnlar i deras ägo?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Det framgår av domstolens domar av den 12 september 2000 i målen C-276/97, C-358/97, C-359/97, C-408/97 och C-260/98 att tillhandahållande av vägar, tunnlar eller broar mot en avgift är en tjänst som hör till mervärdesskattens tillämpningsområde och som därmed är skattepliktig.

Om verksamheten bedrivs av ett offentligrättsligt organ och om verksamheten utförs i enlighet med de specifika rättsregler som gäller för sådana organ, anses emellertid detta organ inte som skattskyldigt. När båda dessa villkor är uppfyllda samtidigt, skall ingen mervärdesskatt erläggas på de avgifter som tas ut.

Eftersom det ankommer på medlemsstaterna att uppbära mervärdesskatt, har kommissionen för närvarande inte tillgång till konkreta siffror på det sammanlagda värdet av de avgifter som, felaktigt, inte är belagda med mervärdesskatt.

En tjänst är mervärdesskattepliktig om den tillhandahålls mot ersättning och om det finns en direkt koppling mellan den tillhandahållna tjänsten och det motvärde som erhålls. Däremot skall ingen mervärdesskatt erläggas vid gratis nyttjande av en väg, bro eller tunnel.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2677/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Europarörelsen

Kunde kommissionen vänligen underrätta parlamentet om vilken budgetpost som stödet till Europarörelsen utbetalas från, hur mycket pengar det handlar om och hur organisationen använder dessa medel?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(12 oktober 2000)

Budgetmyndigheten anmodade i anmärkningarna till budgetposterna A-3021 och B3-301 kommissionen uttryckligen att utbetala bidrag till Europarörelsen.

Under budgetpost A-3021 har ett bidrag på 300 000 euro avsatts för verksamheten vid det internationella sekretariatet för Europarörelsen i Bryssel.

Vad gäller verksamheten erhåller Europarörelsen bidrag under artikel B3-301 Informationscentrum enligt anmärkningarna i denna artikel. Bidraget som är avsett att täcka finansieringen av informationsåtgärder riktade till allmänheten och informationsförmedlare uppgår till ungefär 600 000 euro för 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1957/00

från Mario Mauro (PPE-DE), Johan Van Hecke (PPE-DE) och Antonio Tajani (PPE-DE) till rådet

(19 juni 2000)

Ämne: Kränkningar av de mänskliga rättigheterna i norra Uganda

1. Känner rådet till vad som försiggår i norra Uganda, där över tiotusen barn bortförts de senaste åren och ytterligare barnarov nästan dagligen förövas av upprorsmännen i Herrens motståndshär (the Lord's Resistance Army, LRA)?

2. Har rådet fått uppgifter om vilken roll försvarsmakten i Sudan spelar för att militärt utbilda och beväpna dessa barn för att sedan använda dem för militära insatser mot Ugandas armé och SPLA i södra Sudan?

3. Har rådet fått uppgifter om att många av barnen ligger för döden i kolera i läger i södra Sudan eller dör av misshandel eller av de livsfarliga förhållandena på slagfälten i både Uganda och södra Sudan?

4. Om svaret på dessa frågor är jakande, vad avser rådet göra i anledning av det ovansagda? Om svaret är nekande: vad avser rådet göra för att undersöka det som inträffat?

5. Vad gör rådet för att underlätta, genomdriva och påskynda ett förverkligande av det fredsavtal som i december undertecknades mellan Uganda och Sudan i Nairobi och av den amnestilag som antogs av Ugandas parlament i december men fått vidkännas allvarliga dröjsmål?

6. Känner rådet till att det i vissa medlemsstater vistas företrädare för LRA, som gjort sig skyldiga till de mest graverande förbrytelser mot barn som förekommit någonstans i världen och som det oaktat verkar kunna resa fritt och obehindrat både inom och utom Europeiska unionen? Om rådet känner till detta, vilka konkreta åtgärder ämnar rådet företa för att hindra dessa personer att verka och uppbåda stöd i dessa medlemsstater?

Svar

(20 november 2000)

Rådet är medvetet om de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i norra Uganda och södra Sudan och fortsätter att särskilt uppmärksamma det som händer de barn som förts bort av Lord's Resistance Army (LRA).

Rådet anser att den enda lösningen på denna mänskliga tragedi är att relationerna mellan staterna i denna region varaktigt förbättras. Därför uppmanade Europeiska unionen i sitt uttalande den 31 januari 2000 de sudanesiska och de ugandiska myndigheterna att respektera bestämmelserna i det avtal som undertecknades den 8 december 1999. Europeiska unionen uppmanade de båda parterna att avstå från all militär aktivitet, att upphöra med allt militärt eller logistiskt stöd till de rebellgrupper som befinner sig på den andra partens territorium och att få slut på det fientliga klimat som har orsakat civilbefolkningen oerhörda lidanden.

Inom ramen för den politiska dialog som Europeiska unionen har återupptagit med Sudan fortsätter unionen att uppmuntra de sudanesiska myndigheterna att verka för normalisering av relationerna med dess grannar och att respektera internationell humanitär rätt. De första positiva resultaten har nåtts på detta område.

När det gäller eventuell närvaro i vissa medlemsstater av företrädare för LRA kan rådet tyvärr varken bekräfta eller dementera detta påstående från de ärade parlamentsledamöterna, eftersom en sådan närvaro hittills aldrig har kommit till rådets kännedom.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1672/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Betalning till entreprenörer och leverantörer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 103 E , 03/04/2001 s. 0020 - 0020



SKRIFTLIG FRÅGA E-1672/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (29 maj 2000) Ämne: Betalning till entreprenörer och leverantörer Skulle kommissionen mot bakgrund av Schreyers svar på min skriftliga fråga E-0505/00(1) kunna ange det totala belopp som utbetalades under 1999 varav man tidigare angett den andel betalningar som genomförts inom 60-dagarsperioden? (1) EGT C 46 E, 13.2.2001, s. 10. Kompletterande svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar (25 september 2000) Av statistiken för budgetåret 1999 framgår att summan av de betalningar som utförts inom högst 60 dagar uppgår till 39 238 miljoner euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3123/00

från James Nicholson (PPE-DE) till rådet

(16 oktober 2000)

Ämne: Förtryck av kristna i Egypten

Engagerade människor inom Europeiska unionen fortsätter att belysa förtycket av de koptiska kristna i Egypten och uppmärksammar speciellt fallen Fakhri Ayyad Mus'ad, Souroial Gayed Isshak, Aziz Tawfik Rezkalah och Shaiboub William Arsal.

Kan rådet indikera vilka framställningar som har riktats till den egyptiska regeringen och vilka åtgärder som vidtagits för att skydda liv och egendom i den koptiska kristna församlingen?

Svar

(20/21 december 2000)

1. Den ärade parlamentsledamoten hänvisas till rådets svar på de nyligen ställda frågorna E-2456/00 (fallet William Shaiboub), E-1995/00 (den koptiska minoriteten i Egypten) och H-0454/00 (mänskliga rättigheter i Egypten).