ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0752/99

från Fernand Herman (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Fri rörlighet i medlemsstaterna för förtidspensionerade personer

Enligt belgisk lag betraktas en förtidspensionerad belgare som en icke arbetssökande arbetslös och kan i egenskap härav inte lämna Belgien mer än 30 dagar per år trots att han varken är tvungen att stämpla eller att tacka ja till en anställning. Den enda förpliktelsen består i att sända ett kort till ONEM (det belgiska arbetsmarknadsorganet) där han ombeds uppge datum för den semester han tänker ta, fastän han oundvikligen är stadigvarande och definitivt ledig.

Denna absurda situation innebär ett allvarligt hinder för den fria rörligheten för personer inom medlemsstaternas territorium. Den strider mot fördragens anda och bokstav.

Jag vet att kommissionen är medveten om problemet och att den framlagt ett förslag till rådet som har till syfte att föra in de överenskomna bestämmelser som rör förtidspensionerades socialförsäkringsförmåner i det konkreta tillämpningsområdet för förordning nr 1408/71(1). Rådet har hittills inte uppnått den enighet som krävs för att anta förslaget.

Kan kommissionen tala om för mig vad rådets ordförandeland har för avsikt att göra för att sätta fart på detta ärende som sitter fast sedan snart fem år?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(19 april 1999)

Kommissionen skulle vilja fästa frågeställarens uppmärksamhet på att kommissionen faktiskt vid flera tillfällen har föreslagit att de sakområden som omfattas av rådets förordning (EEG) 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när arbetstagare, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen(2) skall utvidgas till att också omfatta systemen för förtidspensionering. Kommissionen kan också bekräfta att rådet hittills inte har uppnått den enighet som krävs för att anta kommissionens förslag från 1996.

Kommissionen har emellertid nyligen antagit ett förslag för att förenkla och reformera förordning (EEG) 1408/71(3). I detta förslag har ett nytt kapitel införts för att inbegripa och samordna systemen för förtidspensionering, i enlighet med innehållet i det tidigare förslaget från 1996. Det nya förslaget bör komma upp på rådets dagordning någon gång under år 1999.

Kommissionen håller samtidigt på att studera enskilda fall för att se om de principer som fastställs i EG-fördraget respekteras i de nationella lagstiftningarna på det sätt som dessa principer nyligen har tolkats av EG-domstolen(4).

(1) EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2) EGT L 149, 5.7.1971, EGT C 169, 9.7.1980 och EGT C 62, 1.3.1996.

(3) EGT C 38, 12.2.1999.

(4) Dom av den 27 november 1997 i mål C-57/96, Meints, och dom av den 24 september 1998 i mål C-35/97, kommissionen mot Frankrike.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0335/99

från Gianni Tamino (V) till kommissionen

(23 februari 1999)

Angående: POM-projekten: utveckling och exploatering av en hållbar turism och skyddet av boskapsstigarna

Boskapsstigarna är gräsbevuxna leder med en bredd mellan 60 och 110 meter som under årtusenden har använts för att transportera får och boskap från betesmarkerna i Abruzzerna och Molise till Tavoliere-slätterna i Apulien. Detta är ett kulturarv av omätbart historiskt och arkeologiskt värde, tack vare det stora inflytande som området har haft på områdets utveckling och användning (som regleras i lag nr 1089/39 om skyddet av historiska, konstnärliga och miljömässiga värden) och ur miljömässig och ekologisk synpunkt, eftersom det rör sig om områden av stort biologiskt och botaniskt värde (bevarande av den biologiska mångfalden).

Det regionala parlamentet i Molise har i beslut nr 304 av den 16 mars 1998 angett en serie prioriteringar för skyddet av boskapsstigarna. Regionen Molise står i begrepp att starta pilotprojektet POM, "Utveckling och exploatering av en hållbar turism i Mål 1-områden - Åtgärd nr 3 - Interregionala kulturvägar""Vägarna till vinterbetet".

Tyvärr verkar det som om detta projekt utarbetats av en elektronikingenjör och en arkitekt, dvs. inte av någon som har expertkunskap när det gäller de tekniska och ekologiska problem som finns i en miljö som boskapsstigarna, t.ex. agronomer, botaniker, biologer, skogvaktare eller arkeologer. Lokala miljövårdsgrupper har dessutom vid revisionsrätten i Campobasso anmält diverse felaktigheter i samband med tilldelningen av offentliga kontrakt.

Anser kommissionen att det borde vara nödvändigt att genomföra preliminära studier av miljöförenlighet inför finansieringen av projekt som lokaliseras till områden som är så här känsliga, samt att utse personer med en garanterad teknisk-vetenskaplig kompetens för att undvika risken att man inte uppfyller miljöskyddsmålen, vilket i det aktuella fallet påpekats av miljöskyddsgrupperna?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(27 april 1999)

Det italienska ministeriet för turism ansvarar inför premiärministerns kansli för genomförandet av projekten inom det flerregionala operativa programmet "Utveckling och exploatering av en hållbar turism i Mål 1-områden".

Premiärministerns kansli har meddelat kommissionen att förverkligandet av projektet "Vägarna till vinterbetet" i Molise var föremål för ett avtal mellan ministeriet för turism och regionen Molise. Samordningen av verksamheten inom regionen Molise har dess myndigheter sedan delegerat till provinserna Isernia och Campobasso.

De konsulter som parlamentsledamoten nämner har lämnat tekniskt stöd till de två berörda provinserna. Detta stöd har varit begränsat till programplanering och samordning med de kommunala förvaltningarna samt förberedande av det särskilda projektet "logo och anvisningsskyltar".

Enligt kommissionens uppgifter har de övriga gemensamma projekten däremot skötts av externa konsulter som kommunerna själva har valt ut enligt gällande regler för offentlig upphandling.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0975/99

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(7 april 1999)

Angående: Rituell slakt av djur vid religiösa fester

Kan kommissionen redogöra för gällande lagstiftning om religiös slakt av djur under religiösa utomshusfester i medlemsstaterna samt klarlägga hur denna lagstiftning tillämpas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 april 1999)

Enligt rådets direktiv 93/119/EEG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning(1), får rituell slakt endast ske i slakterier och skall uppfylla andra gemenskapskrav rörande hälsa, djurhälsa och välbefinnande.

Kommissionen känner till att det under den religiösa festen Eid-el-Kabir förekommer viss slakt även utanför slakterierna. Kommissionen har behandlat ärendet i Ständiga veterinärkommittén. De flesta medlemsstater har betonat att de genomfört direktivet på ett sådant sätt att slakt utanför slakterier förhindras.

I ett fåtal medlemsstater sker dock rituell slakt utanför slakterierna antingen illegalt eller betraktas med viss tolerans av de berörda myndigheterna.

Kommissionen avser att ta upp ärendet i Ständiga veterinärkommittén och därefter dra slutsatser.

(1) EGT L 340, 31.12.1993, s. 21.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0171/99

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Jordbruk

Tisdagen den 5 januari 1999, vid den 53:e jordbrukskonferensen i Oxford, meddelade kommissionens vice ordförande Leon Brittan att det är nödvändigt att skära ner det direkta stödet till de europeiska jordbrukarna för att Europeiska unionen på ett trovärdigt sätt skall kunna inleda förhandlingsrundan inom detta område i WTO, planerad till december 1999.

Om sådana åtgärder genomförs, kan kommissionen meddela vilka åtgärder som kommer att vidtas för att ersätta denna sektor av stor ekonomisk, social och ekologisk betydelse för Europeiska unionen i allmänhet och för Spanien i synnerhet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 mars 1999)

I sitt tal vid den 53:e jordbrukskonferensen i Oxford betonade kommissionens vice ordförande med ansvar för handelspolitik vikten av att enas om jordbruksförslagen i Agenda 2000 innan nästa förhandlingsomgång inleds inom Världshandelsorganisationen (WTO). Detta skulle göra det möjligt för kommissionen att inte bara inta en trovärdig ställning utan också att ta initiativ. Vice ordföranden hänvisade i synnerhet till reformförslagen när det gäller spannmål, nötkött och mjölkprodukter i Agenda 2000, vilka innebär en sänkning av interventionspriserna tillsammans med ett system med direkta betalningar för att kompensera jordbrukarna för deras inkomstbortfall till följd av de lägre priserna. Han nämnde också att något av det viktigaste för gemenskapen i de kommande WTO-förhandlingarna är att behålla de s.k. "blue box" åtgärderna, dvs. behålla stödåtgärder för produktionsminskande program som inte omfattas av de överenskomna sänkningarna eftersom dessa betalningar är en central del av reformförslagen i Agenda 2000. Han kom också in på frågan om gradvis avtagande direktstöd i samband med debatten om gemenskapens framtida finansiella ramar (2000-2006), detta som svar på flera finansministrars krav, i upptakten till Europeiska rådets möte i Wien, att från och med år 2000 frysa budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) på 1999 års nivå. Som bekant innebär kommissionens reformförslag en ökning av kostnaderna under de första åren efter år 2000 för att kunna genomföra GJP-reformen och att utgifterna minskar i reala termer mot slutet av perioden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1006/99

från Ian Hudghton (V) till kommissionen

(20 april 1999)

Angående: Djurskydd

Vilka åtgärder har vidtagits för att övervaka och driva på genomförandet av direktiv 95/29/EG(1) om skydd av djur vid transport?

Och framför allt, vilka steg har tagits för att säkerställa att fordon som transporterar djur uppfyller normer vad gäller tillgång till lämpligt foder och vatten under transporten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

Medlemsstaterna var skyldiga att före den 31 december 1996 genomföra rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om ändring av direktiv 90/628/EEG om skydd av djur vid transport, samt att meddela kommissionen sin lagstiftning på detta område. De hade emellertid ytterligare en övergångsperiod fram till den 31 december 1997 i fråga om kraven i kapitel VII.3 angående de transportmedel som avses i punkterna 3 och 6 i det kapitlet.

Förfarandet för fördragsbrott inleds automatiskt när ett direktiv inte genomförs korrekt.

Kommissionen mottog den begärda lagstiftningen på området i fråga från alla medlemsstater utom en.

Dessutom besöker kommissionen hädanefter medlemsstaterna för att kontrollera att gemenskapens lagstiftning om djurs välbefinnande efterlevs. I samband med dessa besök kontrolleras även hur bestämmelserna om att djuren under transport skall ges tillräckligt med foder och vatten efterlevs i praktiken.

(1) EGT L 148, 30.6.1995, s. 52.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0794/99

från Raimondo Fassa (ELDR) till kommissionen

(6 april 1999)

Angående: Kommissionens insatser för en rättvis och solidarisk handel

Europaparlamentet har antagit ett betänkande om rättvis och solidarisk handel (A4-0198/98), där det anger klara definitionskriterier och ett antal politiska prioriteringar för att främja och skydda denna viktiga samarbetsform.

I sin resolution om kommissionens arbetsprogram för 1999 (B4-1072/98), som antogs i december 1998, efterlyste parlamentet på nytt ett kommissionsinitiativ till stöd för en rättvis och solidarisk handel på grundval av parlamentets betänkande.

En rättvis och solidarisk handel blir allt viktigare. Man bör främja denna form av handel och fastställa bestämmelser som förhindrar alla former av missbruk och som skyddar konsumentens rätt till information och insyn samt producenternas och handelsparternas rättigheter. Vilka åtgärder har kommissionen hittills vidtagit för att följa upp förslagen i parlamentets betänkande?

Vilka tidsfrister har man fastställt för utarbetandet av en generell politik till stöd för en rättvis och solidarisk handel, först och främst när det gäller frågan om certifieringssäkerhet?

Kan kommissionen slutligen utan dröjsmål uppge vilka projekt som hittills har finansierats samt klart och tydligt ange bidragsmottagare, projekttyp och projektets längd?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

Kommissionen välkomnar Europaparlamentets betänkande om rättvis handel. Den är i färd med att slutföra ett meddelande i denna fråga som snart kommer att kunna offentliggöras. I anslutning till offentliggörandet väntas en bred diskussion med alla dem som berörs av och intresserar sig för rättvis handel. Efter det att denna samrådsperiod löpt ut bör kommissionen vara i stånd att utforma en heltäckande politik avseende rättvis handel.

Information om de projekt som finansierats av kommissionen sänds direkt till frågeställaren och Europaparlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0334/99

från Gianni Tamino (V) till kommissionen

(23 februari 1999)

Angående: Förbränningsanläggning för hönsgödsel

Provinsen Forlì är det viktigaste centret för fjäderfäuppfödning i Italien, med en koncentration av uppfödare som fullständigt förändrar relationerna mellan odlingsbar jord, antalet uppfödda djur och befintlig population, vilket leder till en mycket kraftig påverkan på miljö och sanitära förhållanden.

De fyra största uppfödarna i provinsen har nu kommit överens om att låta uppföra en förbränningsugn med en kapacitet av 220 000 ton/år för att bränna fågelgödsel.

För tillfället tas hönsgödslet om hand genom en kontrollerad utspridning direkt på marken inom ramen för ett system för organisk gödsling. Den enda negativa effekten är de dåliga lukterna som emellertid kan tas bort genom förkompostering i smärre anläggningar med liten effekt på miljön, som kan byggas i närheten av själva hönseriet. Förbränning av hönsgödslet skulle beröva jordbruket en viktig gödselkälla, vilken i stället skulle ersättas med en massiv användning av kemiskt sammansatta gödselmedel, vilket skulle leda till en ökad miljöpåverkan i ett område som redan är hårt exploaterat på grund av det intensiva jordbruket och en risk för ökenomvandling på grund av en konstant minskning av halten av organiska ämnen i marken. Projektet har fått avslag från Cesenas kommun, men det har på nytt presenterats för Soglianos kommun, regionen Emilia-Romagna och industri- sjukvårds- och miljödepartementen.

Tycker kommissionen att ett sådant projekt kan anses vara i överensstämmelse med den europeiska målsättningen vad gäller skyddet av markområden som riskerar ökenomvandling och med direktivet 85/337/EEG(1) om miljökonsekvensutredning?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(26 april 1999)

Mot bakgrund av frågeställarens information verkar det som om det aktuella projektet (förbränningsugn med en kapacitet av 200.000 ton per år) omfattas av rådets direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(2). Det verkar dessutom som om projektet tillhör de kategorier som anges i bilaga II. För sådana projekt måste en miljökonsekvensbedömning göras, om medlemsstaterna anser att de är av sådan art. Medlemsstaterna är dock skyldiga att för denna typ av projekt göra en förbedömning för att utreda om en miljökonsekvensbedömning måste göras.

Det aktuella projektet bör betraktas som förenligt med direktiv 85/337/EEG om det överensstämmer med dess bestämmelser. Om en miljökonsekvensbedömning, eller en förbedömning för att fastställa om det är nödvändigt med en miljökonsekvensbedömning, skulle göras föreligger inget brott mot gemenskapslagstiftningen. Övriga kommentarer från frågeställaren är inte relevanta för denna fråga.

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EGT L 175, 5.7.1985.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0151/99

från José Barros Moura (PSE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Följder av förbudet mot export av tjurfäktningstjurar

Med anledning av min fråga E-3620/98, borde kommissionen ta hänsyn till innehållet i Ana Fernandez Gracianis artikel i tidskriften "Toros", nr 23 från den 15 december 1998.

Hon skrev att i likhet med förra året, då regnet kom som en skänk från ovan för boskapsuppfödarna som befann sig i en förtvivlad situation, kommer de spanska uppfödarna av tjurfäktningstjurar denna säsong att gynnas av en situation med mindre konkurrens i samband med försäljningen av sina produkter eftersom stängningen av gränsen mot Portugal, på grund av galna kosjukan, avsevärt minskar det totala utbudet av tjurar.

Tillåter gemenskapsrätten ett "underverk" av detta slag som undergräver konkurrensreglerna på den inre marknaden och som leder till att en åtgärd till skydd för folkhälsan omvandlas till en åtgärd för skydd av de spanska uppfödarnas ekonomiska intressen, i strid med samtliga gällande bestämmelser, bl.a. artikel 30 (f.d. artikel 36) i EG-fördraget?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 mars 1999)

Som redan uppgivits i svaret på parlamentledamotens skriftliga fråga E-3620/98(1) är syftet med kommissionens beslut 98/653/EG av den 18 november 1998 om nödåtgärder som krävs med hänsyn till förekomsten av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal(2) att skydda människors och djurs hälsa. Varje ansökan om att undanta tjurfäktningstjurar från det allmänna förbudet mot utförsel av levande nötkreatur från Portugal måste granskas mot bakgrund av sannolikheten att djuren kommer att ingå i näringskedjan och möjligheterna att förhindra bedrägerier.

Kommissionen delar inte parlamentsledamotens åsikt att beslutet att begränsa handeln från den berörda medlemsstaten skulle ha ekonomiska motiv.

(1) EGT C 320, 6.11.1999, s. 60.

(2) EGT L 311, 20.11.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0698/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131 slutlig)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Hur stor andel av de regionala inkomsterna kommer från den "grå marknaden" respektive från den "officiella marknaden" i regionen Valencia under vart och ett av de berörda åren?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0535/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen

Under sammanträdesperioden i juni 1998 diskuterade och godkände Europaparlamentet betänkandet om konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen (A4-0137/98)(1). I slutsatserna till betänkandet uppmanade Europaparlamentet kommissionen att främja och bevilja finansiellt stöd till innovationer och forskning i nya produktionssystem, nya produkter, bearbetning av arter som för närvarande inte har något handelsvärde, samt nya berednings- och presentationsmetoder.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder man vidtagit för att följa upp Europaparlamentets uppmaning?

(1) EGT C 210, 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0662/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonder

De regioner vars inkomst per capita understiger 75 procent av den genomsnittliga inkomsten per capita i gemenskapen benämns "mål 1-områden" och åtnjuter betydande gemenskapsstöd.

I förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna KOM(98) 131(1) fastställs att man för att få reda på om denna tröskel överskridits eller inte skall beakta siffrorna från de senaste tre åren för vilka Eurostat förfogar över uppgifter.

För närvarande har man endast tillgång till uppgifter för åren 1994, 1995 och 1996.

Vilka siffror uppvisade regionen Kanarieöarna för ovannämnda år?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0339/99

från Edith Müller (V) till kommissionen

(23 februari 1999)

Angående: Överlämnande av kommissionens interna undersökningsrapporter

I en skrivelse av den 9 oktober 1998 meddelade kommissionens ordförande parlamentets ordförande att budgetkontrollutskottet hädanefter skulle få ta del av de slutgiltiga interna undersökningsrapporterna innan de överlämnas till behöriga rättsliga myndigheter. Trots detta överlämnade kommissionen sin interna undersökningsrapport om oegentligheterna i samband med uttagningsprovet KOM/A/8-12/98 den 23 november 1998 till de belgiska rättsliga myndigheterna utan att först informera parlamentet.

1. Kan kommissionen ange varför parlamentet inte informerades på det sätt som kommissionens ordförande meddelat?

2. När kommer rapporten att ställas till budgetkontrollutskottets förfogande?

3. Vilken avdelning tillhör de tjänstemän som genomfört undersökningen?

4. Har enheten för bedrägeribekämpning, UCLAF, varit inkopplad?

5. Innehåller rapporten rekommendationer om att disciplinära åtgärder skall vidtas mot vissa tjänstemän?

6. Har disciplinåtgärder vidtagits eller har tjänstemän avsatts från sin tjänst? Om detta är fallet, i hur många fall och med vilket resultat? Om detta inte är fallet, varför inte?

7. Kan kommissionen bekräfta att den känner till att anställda vid en kommissionsledamots eller flera kommissionsledamöters kabinett skulle kunna vara inblandade i oegentligheterna?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(7 april 1999)

Inledningsvis vill kommissionen klargöra att så fort oegentligheterna vid uttagningsprovet den 14 september 1998 upptäckts, inledde tillsättningsmyndigheten en administrativ undersökning.

När undersökningen var klar lät tillsättningsmyndigheten den 28 oktober 1998 anmäla "NN" till åklagarmyndigheten i Bryssel, eftersom omständigheterna var så allvarliga. NN anklagades för bedrägerier och oegentligheter i samband med det allmänna uttagningsprovet KOM/A/12. Under undersökningen framkom dock inte tillräckliga uppgifter för att ett disciplinförfarande skall kunna inledas.

Omständigheterna motiverade inte att kommissionens enhet för bedrägeribekämpning (UCLAF) skulle kopplas in, men på begäran av tillsättningsmyndigheten leddes undersökningen av en tjänsteman från UCLAF.

De rättsvårdande myndigheterna i Bryssel har begärt att fallet skall behandlas med största möjliga diskretion för att inte äventyra förundersökningen; de har också bett kommissionen att avbryta alla interna utredningar i avvaktan på deras ingripande.

Jag informerade parlamentet om läget vid budgetkontrollutskottets sammanträde den 25 november 1998.

Kommissionen känner inte till något i ärendet som tyder på att en anställd vid någon av kommissionärernas kabinett skulle vara inblandad.

Kommissionen kommer att redovisa alla fakta i ärendet för parlamentet så fort pågående utredningar är färdiga.