SKRIFTLIG FRÅGA E-1195/01

från Lousewies van der Laan (ELDR) och Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(19 april 2001)

Ämne: Politiken om att inte vaccinera då en epidemi av mul- och klövsjuka brutit ut

Efter vad vi vet är man över hela Europa orolig för att djur som för det mesta är friska slaktas ner i stor skala på grund av mul- och klövsjukeepidemin. Nederländernas jordbruksminister vill nu ändra på den politik som gällt sedan 1991, nämligen att det inte skall vaccineras mot sjukdomen, men hittills har Europeiska kommissionen inte givit något stöd till detta.

I Nederländerna har man från och med början av femtiotalet till och med att den europeiska politiken om att det inte skulle vaccineras infördes 1991 haft en politik som gick ut på att i princip endast nötkreatur vaccinerades. Dessa nötkreatur fanns ofta på jordbruksföretag där de blandades med andra kreatur. Likväl var hela den nederländska kreatursstocken fri från mul- och klövsjuka från och med femtiotalet.

1. Känner kommissionen till detta?

2. Anser kommissionen att detta tillvägagångssätt, ifall det tillämpades i europeisk skala skulle leda till att den europeiska kreatursstocken hölls fri från mul- och klövsjuka?

a) om inte, varför tror kommissionen att det som fungerat i Nederländerna inte skulle fungera på det europeiska planet?

b) om kommissionen anser det, varför tar kommissionen de stora kostnaderna för att vaccinera alla 300 miljoner kreatur i Europa som argument till förmån för en politik som går ut på att djuren inte heller i fortsättningen skall vaccineras, då det ju skulle räcka med att ungefär 50 miljoner kreatur vaccinerades?

3. Kommissionen hävdar att det tar sex dagar från och med att ett djur vaccinerats till och med att vaccinationen börjar verka. Kan kommissionen ange på vilka vetenskapliga undersökningar den därvid baserat sig?

4. Kommissionen hävdar att EU skulle förlora en del av sin marknad om EU skulle upphöra med sin politik att djuren inte skall vaccineras. Håller kommissionen med oss om att den nuvarande mul- och klövsjukeepidemin och de massnedslaktningar som iscensätts för att bekämpa den, är till ännu mindre nytta för att kött från EU skall få ökad åtgång, både inom och utanför EU?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(27 juli 2001)

Med hänvisning till den första, andra och fjärde frågan som parlamentsledamöterna tog upp skulle kommissionen vilja fästa uppmärksamheten på det svar den gav på den skriftliga frågan E-1143/01 av Erik Meijer(1), som innehåller information om gemenskapens strategi när det gäller kontroll av mul- och klövsjuka och om kommissionens granskning av denna strategi. Den omfattar godkännandet av både suppressiv och preventiv vaccinering i Nederländerna.

Med hänvisning till den tredje frågan om vetenskaplig kunskap och forskning om den tid som krävs för att utveckla immunitet efter vaccinering mot mul-och klövsjuka, sammanfattar kommissionen den information den har på följande sätt:

Det tar flera dagar att utveckla immunitet mot mul- och klövsjukeviruset efter vaccinering.

Denna period beror på bl.a. följande variabler:

- Typ av vaccin som används med särskild hänvisning till antigenkoncentrationen (material från mul- och klövsjukevirus som ger särskild immunitet) och hjälpämnen (andra ämnen som ytterligare stimulerar immunsystemet) i vaccinet.

- Virulensen i den mul- och klövsjukevirusstam och infektionsdos (t.ex. mängden virus) som djuren kan exponeras för efter vaccinering.

- Arter som vaccineras (nötkreatur, grisar, får etc.).

- Åldern hos de djur som skall vaccineras och andra individuella faktorer.

Med beaktande av det ovan utvecklar nötkreatur i genomsnitt tillräcklig immunitet sex till tio dagar efter vaccineringen. Tillräcklig immunitet ovan betyder att efter exponering för mul- och klövsjukevirus reduceras i stor utsträckning de kliniska tecknen på sjukdomen och virusreplikationen hos en vaccinerad djurbesättning när man jämför med en som inte är vaccinerad. Därför kan mul- och klövsjuka lättare kontrolleras och kan slutligen försvinna i den vaccinerade djurbesättningen.

Fall av mul- och klövsjuka kan dock fortfarande uppkomma hos vaccinerade nötkreatur, vilka senare kan sprida mul- och klövsjukevirus till djur som inte är vaccinerade, eftersom det krävs cirka tre veckor för att utveckla maximal immunitet. När det gäller den effektivitetskontroll av mul- och klövsjukevaccin som krävs av Europafarmakopén och Internationella byrån för epizootier (OIE) görs tester 21 dagar efter vaccinering. Vaccinerade nötkreatur kan dock vara virusbärare efter exponering för mul- och klövsjukevirus.

Ovanstående uppgifter grundas på den information som ges av producenter av mul- och klövsjukevaccin och i flera vetenskapliga tidskrifter och som har publicerats i välrenommerade facktidskrifter och/eller presenterats vid årliga möten i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations forskningsgrupp för kontroll av mul- och klövsjuka, som huvudsakligen finansieras av kommissionen.

I samband med den sista frågan är det viktigt att notera att det inte fanns något stöd varken i rådet eller i parlamentet för att införa allmän profylaktisk vaccination på något stadium under det nuvarande utbrottet av mul- och klövsjuka. Denna brist på stöd återspeglar väl de begränsningar som en sådan policy kan leda till, bl.a. effekter på handeln. I detta avseende har det nuvarande utbrottet haft effekt på handeln, eftersom många länder utanför gemenskapen har antagit temporära restriktioner på import från hela eller delar av gemenskapen. Man kan dock vara helt säker på att om en allmän vaccinationspolicy infördes, skulle betydande och permanenta restriktioner införas på export från hela gemenskapen i de länder som insisterar på import endast från länder som är helt fria från mul- och klövsjuka utan vaccination. Dessa restriktioner skulle även ha effekt på gemenskapens interna produktion och saluförande av djur och animaliska produkter. De medlemsstater som inte var berörda av det nuvarande utbrottet skulle inte vara särskilt angelägna om att deras sjukdomsstatus och export skulle komprometteras.

Slutligen stöder kommissionen helt en översyn av den nuvarande strategin när det gäller vaccination i motsats till vad parlamentsledamoten antyder i sin fråga. Kommissionen välkomnar därför den kommande konferensen som har föreslagits under det belgiska ordförandeskapet om mul- och klövsjuka samt konsekvenserna av det nuvarande utbrottet och de lärdomar man kan dra av det. Kommissionen vill även skapa möjlighet att helt se över den nuvarande strategin i sitt kommande förslag till ett rådsdirektiv om mul- och klövsjuka.

(1) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 82.