SKRIFTLIG FRÅGA P-2637/01

från Toine Manders (ELDR) till kommissionen

(21 september 2001)

Ämne: Banksekretess

Olika länder inom och utanför Europeiska unionen erbjuder via sin banksekretess möjlighet för kriminella, terrorister och/eller diktatorer att spara och förränta pengar som de fått genom kriminell verksamhet. Detta kan vara negativt för EU genom missade skatteinkomster och valutautflöde. Till och med underrättelsetjänster och skattemyndigheter har ingen eller mycket liten möjlighet att få upplysningar om kontoinnehavare.

Terrorattackerna i USA har visat att banksekretessen kan få ännu mer vittgående följder. Det är tydligt att det till och med finns en koppling mellan banksekretess och terrorism.

Internationell terrorism och attentat av den magnitud som krigshandlingarna i USA är bara möjliga genom en omfattande och noggrann organisation och dessutom mycket stora penningbelopp.

Det säger sig självt att banksekretessen gör det möjligt för terrororganisationer att säkert parkera sina (kriminella och svarta) pengar och att också låta dem förränta sig i skatteparadis.

Det får inte vara så att medlemsstater i EU tillåter banker att oavsiktligt underlätta verksamheten för terrorister och/eller kriminella.

Jag anser att länder som håller alltför strikt på banksekretessen indirekt hjälper kriminella organisationer som inte kan verka utan mycket pengar på en säker och anonym plats.

Otillåten konkurrens med banker som endast hanterar vita pengar kan vara en orsak. En annan (kanske långsökt) orsak kan vara önskan att skydda de konsumenter som utnyttjar bankernas tjänster och som kan utsättas för risker genom det ovan nämnda olagliga beteendet.

Kan sanktioner såsom böter eller ekonomisk blockad tillämpas mot medlemsstater och även länder utanför EU som genom sin banksekretess accepterar pengar som härrör från kriminell verksamhet och sålunda underlättar för kriminella och/eller terrorister att genomföra sina aktioner?

Om så är fallet, vilka sanktioner skulle kunna komma i fråga och när skulle de kunna införas?

Om så inte är fallet, kan och ämnar kommissionen lägga fram förslag som kan ligga till grund för sanktioner i framtiden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 oktober 2001)

Kommissionen undersöker tillsammans med medlemsstaterna en rad möjligheter att förhindra kriminella element, och särskilt terrorister, från att finansiera sin verksamhet.

Enligt EU-direktivet om bekämpning av penningtvätt(1) är banker och andra finansiella institut för närvarande skyldiga att bryta mot banksekretessen om det finns tecken på penningtvätt och rapportera sina misstankar till behöriga myndigheter. Antalet brott som omfattas av detta rapporteringskrav skiljer sig från en medlemsstat till en annan, men kommer enligt förslaget till ett andra direktiv, som för närvarande är föremål för ett förlikningsförfarande, att utökas avsevärt.

Kommissionen godtar således inte att banksekretess skapar en välkomnande miljö för brottslingars eller terroristers pengar inom unionen.

På internationell nivå leds kampen mot penningtvätt av arbetsgruppen Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF), i vilken samtliga medlemsstater och kommissionen deltar. I flera år har FATF ägnat sig åt att identifiera och namnge länder och territorier som inte samarbetar tillräckligt i de internationella ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, till exempel genom att upprätthålla alltför strikt banksekretess eller genom att inte erbjuda juridiskt samarbete. FATF har redan uppmanat sina medlemsstater att uppmana sina banker och finansiella institut att vara särskilt uppmärksamma på finansiella transaktioner som omfattar ett antal sådana länder. Deras svar har i allmänhet varit positiva och åtgärder för att komma till rätta med problemen har redan vidtagits i flera av dessa länder. När det gäller länder som inte reagerar på ett tillfredsställande sätt är FATF:s medlemmar beredda att vidta ytterligare åtgärder mot.

En samordnad reaktion från medlemsstaterna på de motåtgärder som FATF beslutat om kommer åter att diskuteras vid rådets möte den 16 oktober 2001, där ministrarna med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor och rättsliga och inrikes frågor (Ecofin/JAI) kommer att delta.

Närmare uppgifter om FATF:s initiativ och om länderna i fråga kan hittas på FATF:s hemsida: http://www.oecd.org/fatf.

(1) Rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar, EGT L 166, 28.6.1991.