SKRIFTLIG FRÅGA E-1152/03

från Joke Swiebel (PSE) till rådet

(1 april 2003)

Ämne: Semesterfirare på genomresa i Bulgarien utpressning

De senaste åren har personer som är bosatta i Nederländerna, i samband med att de varit på genomresa i Bulgarien på väg mot Turkiet under (sommar)semestrarna, synnerligen regelbundet blivit utsatta för utpressning och andra ojusta metoder från myndigheternas sida. De avkrävs pengar på alla möjliga sätt, bland annat under förevändning av att det handlar om tullavgifter, böter eller visum vid gränsen. Ni kommer att tillställas en redogörelse som sammanställts av den nederländska stiftelsen Inspraakorgaan Turken in Nederland och innehåller bevis för att sådant förekommit.

Enligt min åsikt är det här problemet redan nogsamt bekant för rådet det spanska ordförandeskapet tog ju upp frågan till diskussion i maj 2002 med Bulgariens utrikesminister. Jag har också förstått att EU-ländernas ambassader och konsulat i Bulgarien diskuterar eller har diskuterat om att ta upp den här problematiken med de bulgariska myndigheterna.

Efter några månader står semestersäsongen åter för dörren och då kommer många att vilja resa till Turkiet via Bulgarien och Balkan. Kan rådet ge mig besked om vad de ovannämnda diskussionerna lett till för resultat? Kan rådet informera mig om vilka åtgärder rådet därefter vidtagit för att göra de berörda myndigheterna i Bulgarien uppmärksamma på problemet med utpressning av semesterfirare i Bulgarien? Och vilken lösning har man kommit fram till för att i fortsättningen förhindra att ännu flera semesterfirare råkar ut för sådant agerande? Vilka möjligheter erbjuder EU-ländernas ambassader och konsulat i Bulgarien att ta emot klagomål och hänvisa personer som råkat ut för sådana bedrägerier till det bulgariska rättsväsendet för att där eventuellt resa krav på skadestånd för de pengar som de har förlorat?

Svar

(29 september 2003)

Rådet delar den ärade parlamentsledamotens oro för säkerheten för semesterfirare i Bulgarien. De beklagliga händelserna under senare år har gett ytterligare tyngd åt de redan existerande påtryckningarna från EU inom ramen för unionens kontakter med Bulgarien.

Fastän rådet inte självt kan undersöka enskilda fall, spelar det indirekt en roll i processen med att övervaka i vilken utsträckning kandidatländerna har anpassat sig till regelverket för rättsliga och inrikes frågor, i vilket ingår respekten för rättsstaten. Enligt vår information har till dags dato de bulgariska myndigheterna vidtagit en serie åtgärder mot korruption vars genomförande nu övervakas och kommer att övervakas av både rådet och kommissionen fram till tidpunkten för anslutningen(1). I kommissionens återkommande rapport 2002 om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutningen, angavs också att framsteg gjorts på detta område.

Inom ramen för Europaavtalet med Bulgarien, förhandlingarna om utvidgningen och partnerskapet för anslutning med Bulgarien, har kommissionen och medlemsstaterna upprepade gånger begärt att Bulgarien skall vidta de åtgärder som behövs för att förhindra sådana incidenter som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till. I det nyligen framlagda förslaget till ett rådsbeslut om principerna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Bulgarien(2), uppmanas myndigheterna till exempel att stärka bekämpningen av korruptionen i de rättsvårdande organen genom att () utarbeta ett program för bekämpning av korruption samt en etisk kod för tjänstemän i inrikesministeriet, särskilt trafik- och gränspolisen ().

Unionen kommer att fortsätta att övervaka utvecklingen på detta område, särskilt inom ramen för de organ som inrättats genom Europaavtalet (associeringsrådet, associeringskommittén och underkommittéerna).

Det är slutligen av intresse att i detta sammanhang erinra om att ett av de fyra projekt mot korruption som godkändes inom 2002 års Phareprogram just behandlar korruption inom polisen.

(1) Inspektionsmyndigheten har inrättat en avdelning som särskilt skall behandla korruption inom inrikesministeriet. En särskild sektion inom NSCOC utreder eventuella korruptionsbaserade kontakter mellan medlemmar av allmänheten och lokala förvaltningar och grupper av organiserad brottslighet. Rikspolisen har utvecklat ett program mot ekonomisk brottslighet för 20002006, där åtgärder mot brottslighet i samband med korruption ingår. Gränspolisen har vidtagit flera åtgärder för att bekämpa korruption; ett anonymt hotline-telefonnummer, en brevlåda för passagerare som vill klaga på gränspolisen och en specialiserad enhet som har ansvar för förebyggande och upptäckt av korruption.

(2) KOM(2003) 142 slutlig av den 26 mars 2003.