ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3640/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Regional biståndsplan - Upper Shannon, Irland

Kan kommissionen ange om den för närvarande behandlar den irländska regeringens ansökan om att få införa särskilda skattelättnader för ett program för landsbygdsutveckling i Upper Shannon-regionen, och om denna ansökan behandlas separat i förhållande till den irländska regeringens övriga ansökningar? Vilka andra ansökningar från den irländska regeringen behandlas just nu av kommissionen?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(11 januari 1999)

Kommissionen undersöker för närvarande skattelättnadsordningen i programmet för landsbygdsutveckling, som har anmälts till kommissionen i enlighet med EG-fördraget. Denna ordning behandlas mycket riktigt åtskiljt från de övriga irländska stödordningar som för närvarande är föremål för granskning.

Kommissionen undersöker för närvarande de skattelättnadsordningar som ingår i lagen om utveckling av stadsområden (Urban Renewal Act) från 1998, avdragsrätt för investeringar inom ramen för en ny geografisk utvidgning av hamnområdet Custom house Dublin i Dublin, samt beviljandet av skatteavdrag för dubbel hyra, nedsatt kommunalskatt och investeringsavdrag på grundval av 1994 respektive 1995 års uppbördslag (Finance Act).
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 341 , 29/11/1999 s. 0014



SKRIFTLIG FRÅGA E-3822/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Subventioner till sektorn för indiskt läder Kan kommissionen uppge vilka projekt man har finansierat för att stödja sektorn för handel med indiskt läder (läder-, skodon- och skinnprodukter) samt ange datum när dessa projekt har godkänts samt vilka deras målsättningar är? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies (18 januari 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3811/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(22 december 1998)

Angående: Optikers redovisning av mervärdesskatt

Har kommissionen mot bakgrund av de problem som konstaterats i Storbritannien angående optikers redovisning av mervärdesskatt studerat hur optiker redovisar mervärdesskatt i andra medlemsstater och tror den att den omfattande återbetalning av mervärdesskatt som görs i Storbritannien tillämpas i andra medlemsstater?

Skulle kommissionen kortfattat kunna beskriva vilka krav de olika medlemsstaterna ställer på optikers redovisning av mervärdesskatt?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(28 januari 1999)

Kommissionen har inte mottagit några klagomål från optiker beträffande svårigheter att redovisa mervärdesskatt.

Enligt artikel 13.A.1 c i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund(1) är sjukvårdande behandling som ges av medicinska eller paramedicinska yrkesutövare såsom dessa definieras av medlemsstaten i fråga undantagna från skatteplikt. Domstolen har fastställt(2) att detta undantag inte omfattar tillhandahållande av glasögon för synkorrektion som ordinerats av läkare eller annan auktoriserad person.

De betydande återbetalningar av mervärdesskatt i Förenade kungariket som parlamentsledamoten hänvisar till beror på att de brittiska domstolarna avvisade den brittiska förvaltningens tolkning (HM Customs and Excise) enligt vilken tillhandahållandet av glasögon utgjorde en helhet och därför var fullt ut beskattningsbar snarare än två olika delar - tjänsten (mätning och utprovning) och tillhandahållandet av glasögonen. Optiker i Förenade kungariket gavs 1995 tillfälle att inkomma med begäran om återbetalning av den överskjutande delen av den mervärdesskatt som betalats från och med den 1 september 1988.

(1) EGT L 145, 13.6.1977.

(2) Mål 353/85, kommissionen mot Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4087/98

från José Mendes Bota (PPE) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Lagos och det europeiska medborgarskapets dag

I ett brev till kommissionsledamot João de Deus Pinheiro i oktober 1996 föreslog kommunfullmäktiges ordförande i Lagos, Portugal, att den 9 maj skulle firas som det europeiska medborgarskapets dag. Samtidigt föreslog han att hans vackra stad skulle utgöra scen för festligheter till minne av denna historiska dag.

Till följd av att Europaparlamentet i juli 1998 godkände ett förslag om att den 9 maj skulle vara en europeisk helgdag ber jag kommissionen om information om de åtgärder som vidtagits till följd av förslaget samt om det finns några möjligheter att det under kommissionens beskydd och i samarbete med staden Lagos år 1999 i denna stad anordnas sociokulturella festligheter till minne av den dag då tanken på att bygga Europa lades fram.

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(12 mars 1999)

Kommissionen bedömer att tiden är inne att finna ett nytt sätt att fira den 9 maj mot bakgrund av hur Europeiska unionen nyligen har och i framtiden kommer att förändras till följd av Amsterdamfördraget. Detta firande bör springa ur medborgarnas vilja att närma sig Europa och skall ske med hänsyn till subsidiaritetsprincipen.

Det är därför som kommissionen tillsammans med medlemsstaterna har inlett en diskussion i denna fråga för att komma fram till konkreta förslag. I denna diskussion ingår givetvis de synpunkter som parlamentsledamoten framför i frågan.

För 1999 planerar kommissionen inte att ta något särskilt initiativ med anknytning till någon speciell stad i unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2703/98

från Luisa Todini (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Jordbävningen i Marche och Umbrien - beslut av Europeiska kommissionen

Vid ett officiellt besök i Umbrien den 19-20 juli 1998 försäkrade kommissionens ledamot med ansvar för regionalpolitik, Monika Wulf-Mathies, för de lokala myndigheterna att kommissionen senast den 31 juli 1998 skulle underteckna besluten om en ny programplanering för mål 5b avseende Umbrien och Marche.

Efter en kontakt med kommissionens ledamot med ansvar för jordbruk och landsbygdens utveckling, Franz Fischler, förefaller det som om dessa beslut inte kommer att undertecknas före den 31 juli 1998 utan först efter sommaruppehållet.

Om så är fallet, varför har kommissionen inte fattat besluten i fråga inom utsatt tid, trots Wulf-Mathies försäkringar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 september 1998)

Den 4 augusti 1998 fattade kommissionen beslut om ändring av de samlade programplaneringsdokumenten för mål 5b i regionerna Marche och Umbrien(1). Italien underrättades om dessa beslut den 5 augusti 1998. Besluten översändes samtidigt för kännedom till styrelserna i de två berörda regionerna.

(1) Kommissionens beslut C(98) 2335 av den 4 augusti 1998 om ändring av kommissionens beslut C(94) 3485 om godkännande av det samlade programplaneringsdokumentet för gemenskapens strukturåtgärder i regionen Umbrien enligt mål 5b och kommissionens beslut C(98) 2336 av den 4 augusti 1998 om ändring av kommissionens beslut C(95) 736 om godkännande av det samlade programplaneringsdokumentet för gemenskapens strukturåtgärder i regionen Marche enligt mål 5b.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3986/98

från Heidi Hautala (V) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Fördelningen av produktionskvoter för champinjoner

Utbudet av europeiska champinjoner är, både när det gäller kvaliteten och kvantiteten, mycket litet och begränsat till bara några varuleverantörer. Skörden i EU-länderna har under den senaste tiden minskat, bl.a. på grund av en sjukdom som förekommit i Nederländerna. Dessutom har exporten av champinjoner till Förenta staterna ökat, något som har lett till att utbudet minskat på den inre marknaden.

Importen av kinesiska champinjoner har begränsats och de nya medlemsstaternas konsumtionsbehov har inte kunnat täckas. De traditionella importörernas ställning och konkurrensförmåga har försvårats genom importkvoter. Importörerna anhåller om och köper importlicenser och det är oklart hur dessa licenser fördelas per medlemsstat.

Kan kommissionen offentliggöra statistik över hur importkvoterna för champinjoner fördelas per medlemsstat? Enligt vilka kriterier beviljas licenserna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 februari 1999)

Tilldelning ur gemenskapens tullkvoter för konserverad svamp av släktet Agaricus sker i form av importlicenser som beviljas importörerna allt eftersom de ansöker om tilldelning (kommissionens förordning (EG) 2493/98 av den 18 november 1998 om ändring av kommissionens förordning (EG) 2125/95 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för svampkonserver(1)).

Uppgifter om hur dessa kvoter utnyttjas skickas regelbundet till medlemsstaterna. Slutresultatet för 1998 (i ton, nettovikt i avrunnet tillstånd) är följande: Belgien 33, Danmark 290, Tyskland 15 963, Grekland 275, Spanien 73, Frankrike 474, Italien 7 496, Nederländerna 9 422, Österrike 2 658, Portugal 30, Finland 301, Sverige 2 299, totalt 39 315. Av den sammanlagda tullkvoten på 68 215 ton för 1998 användes inte 28 900 ton.

I motsats till vad parlamentsledamoten anger visar gemenskapens statistiska uppgifter inte på någon tendens till ökad export, varken i allmänhet eller till USA i synnerhet. Däremot har producenterna i gemenskapen, under de senaste åren, drabbats av sjunkande priser på grund av överproduktion till följd av stagnerande efterfrågan. Produktionen inom gemenskapen är således, både kvantitativt och kvalitativt, tillräcklig för att tillfredsställa gemenskapens behov.

(1) EGT L 309, 19.11.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2404/98

från Ria Oomen-Ruijten (PPE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: EU-förbud mot användning av bekämpningsmedlet "Drion"

Känner kommissionen till att förekomster av bekämpningsmedlet Drion i floden Maas orsakar problem för vattenförsörjningen i Nederländerna?

När kommer utvärderingskommittén att offentliggöra sitt yttrande beträffande ett förbud mot Drion?

Kan man förvänta sig initiativ eller rekommendationer om ett frivilligt stopp för användningen av Drion, vilket är fallet i Nederländerna?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(23 oktober 1998)

I enlighet med de bestämmelser som ingår i rådets direktiv 91/692/EEG av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön(1) har Nederländerna lagt fram en rapport för perioden 1993-1995, avseende en rad direktiv som berör vattenfrågor, inbegripet Rådets direktiv 80/778/EEG av den 15 juli 1980 om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten(2). För närvarande granskas dessa uppgifter av kommissionen inom Europeiska miljöbyråns centrum för inlandsvatten. Resultaten av denna granskning kommer att läggas fram under de kommande månaderna. Pesticider på diuronbas ställer till problem för vissa vattenleverantörer i Nederländerna, särskilt under sparrissäsongen. Leverantörerna försöker att delvis lösa detta problem genom att övervaka råvattenintaget i stora lagerreservoarer och att stänga intaget vid behov.

På gemenskapsnivå fastställs reglerna för försäljning av växtskyddsmedel i rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(3). I en första prioritetsförteckning som utvecklats i enlighet med kommissionens förordning (EEG) 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden(4) ingår 90 aktiva beståndsdelar. Diuron, den aktiva beståndsdel som frågeställaren avser, ingår inte i förteckningen, men i samband med att en ny förteckning sammanställs i framtiden kommer man att överväga att ta med ämnet. Kommissionen känner till att kommittén för tillståndsgivning för pesticider (CTB) i Nederländerna har för avsikt att från och med den 1 december 1998 förbjuda alla produkter som innehåller diuron på grund av att ämnet är så svårnedbrytbart, såvida tillverkarna inte kan visa att produktens miljöinverkan är försumbar. Ett slutgiltigt beslut väntas i början av 1999.

Kommissionen kommer att granska enskilda ämnen i enlighet med bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG, utgående från prioriteringslistor. På gemenskapsnivå planeras för närvarande inga arrangemang för frivilliga avtal inom detta område.

(1) EGT L 377, 31.12.1991.

(2) EGT L 229, 30.8.1980.

(3) EGT L 230, 19.8.1991.

(4) EGT L 366, 15.2.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3454/98

från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen

(9 november 1998)

Angående: Den ständiga arbetsgruppen för säker transport av radioaktivt material

På Europaparlamentets uppmaning inrättade kommissionen 1982(1) en ständig arbetsgrupp för att hantera frågor om transport av radioaktivt material. Kommissionen publicerar regelbundet meddelanden om arbetsgruppens rapporter; det senaste kom i april 1998. Dessa meddelanden ger emellertid inte tillräckliga besked om vad som diskuteras i arbetsgruppen. I samband med transportskandalen i början av sommaren 1998 uppmanade Europaparlamentet kommissionen flera gånger att göra arbetsgruppens sammanträdesprotokoll tillgängliga.

1. Var förvaras arbetsgruppens sammanträdesprotokoll?

2. När och hur kommer kommissionen att ge Europaparlamentet insyn i dessa protokoll?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(24 februari 1999)

Den ständiga arbetsgruppen för säker transport av radioaktivt material består av experter från medlemsländerna som har utnämnts av sina behöriga säkerhetsmyndigheter, men uttalar sig enbart talar på sina egna vägnar och uttrycker sina åsikter i största förtroende.

Det arbete gruppen åtar sig består dessutom uteslutande av åsiktsutbyte och har en rent rådgivande och förberedande funktion för kommissionen i dess utövande av sina befogenheter.

Protokollen från mötena i den ständiga arbetsgruppen har därför bara varit tillgängliga för gruppens medlemmar och för de berörda avdelningarna inom kommissionen.

Efter samråd med den ständiga arbetsgruppen kan kommissionen meddela att dessa protokoll hädanefter kommer att vara tillgängliga för parlamentets utskott för forskning, teknologisk utveckling och energi.

(1) EGT C 40, 15.2.1982, s. 42.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3175/98

från John Iversen (PSE) till kommissionen

(12 oktober 1998)

Angående: Zoonosdirektivet

Medlemsstaterna skulle senast den 1 september 1997 ha satt i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa zoonosdirektiv. Vilka medlemsstater uppfyllde detta krav, eller har uppfyllt det nu?

Vad har kommissionen gjort för att uppfylla sin plikt att säkerställa genomförandet av EU:s bestämmelser i de medlemsstater som inte har uppfyllt kravet?

Kommissionens skulle före den 1 november 1997 till rådet överlämna en rapport med förslag på åtgärder som bör vidtas för att förhindra zoonoser. Varför har kommissionen inte gjort detta?

När tänker kommissionen lägga fram denna rapport och dessa förslag?

Medlemsstaterna skulle senast den 1 januari 1998 ha infört de minimiåtgärder som fastställs i zoonosdirektivet. Vilka medlemsstater uppfyllde detta krav, eller har uppfyllt det nu? Vad har kommissionen gjort för att uppfylla sin plikt att säkerställa genomförandet av EU:s bestämmelser i de medlemsstater som inte har uppfyllt kravet?

Medlemsstaterna skulle före den 1 mars 1998 för kommissionen ha redovisat de nationella åtgärder som de har vidtagit eller tänker vidta för att uppnå syftet med zoonosdirektivet. Vilka medlemsstater uppfyllde detta krav, eller har uppfyllt det nu? Vad har kommissionen gjort för att uppfylla sin plikt att säkerställa genomförandet av EU:s bestämmelser i de medlemsstater som inte har uppfyllt kravet?

Senast den 31 december 1998 skall kommissionen ha fattat beslut om tredje lands program med uppgifter om de garantier som det enskilda landet kan lämna i fråga om kontroll av zoonoser; om inget beslut avseende landet har fattats skall det landets införande på gemenskapens lista över länder som kan exportera till EU skjutas upp. Om vilka länder har beslut fattats? Tänker kommissionen hålla tidsfristen för alla länder?

Zoonoser är ett av de allvarligaste hoten mot folkhälsan i EU. Hur många människor har i varje enskild medlemsstat blivit sjuka respektive avlidit av vilka zoonoser?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(23 oktober 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3145/98

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Målgruppernas möjligheter att påverka genomförandet av kommissionens utbytesprogram

Kommissionen har betonat arbetsmarknadsparternas roll i sina utbildnings,- ungdoms- och praktikantutbytesprogram för åren 2000-2006. För att utveckla och förverkliga programmen är det viktigt att öka påverkningsmöjligheterna för de målgrupper som programmen i sista hand riktar sig till.

På vilket sätt ämnar kommissionen betona användardemokrati och öppenhet och ta med de målgrupper som programmen i sista hand riktar sig till i förvaltningen och förverkligandet av programmen?

Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar

(27 november 1998)

De målgrupper som parlamentsledamoten tar upp deltar fullt ut i kommissionens utbildnings- och ungdomsprogram. Det är en mycket bred målgrupp som kommer att kunna dra nytta av dessa program. Deras behov och bekymmer kan komma till uttryck inom ramen för gemenskapens beslutsprocesser via rådet och olika parlamentsorgan, och på programförvaltningsnivå bland annat via förvaltningskommittéerna, i enlighet med bestämmelserna för kommittéförfaranden, och via de nationella organ som ansvarar för genomförandet i de länder som deltar i programmet.

När det gäller Sokrates-programmet(1) anordnar kommissionen också regelbundet samrådsmöten med vissa målgrupper, som till exempel europeiska universitetssammanslutningar eller andra sammanslutningar som verkar på utbildningsområdet.

När det gäller Leonardo da Vinci-programmet(2) deltar arbetsmarknadens parter i sin egenskap av arbetstagar- respektive arbetsgivarrepresentanter i genomförandet av programmet på två nivåer. På gemenskapsnivå finns de i enlighet med bestämmelserna om kommittéförfaranden representerade i programkommittén. Ledningsstrukturerna på nationell nivå uppmanas koppla in arbetsmarknadens parter i genomförandet av programmet. Dessutom kan medlemsstaternas ledningsstrukturer engagera olika representanter för de målgrupper som programmet riktar sig till, beroende på nationell praxis.

När det gäller Ungdomsprogrammet(3) är aktivt deltagande från ungdomarnas sida ett centralt inslag i programmet. Därför utarbetar unga volontärer, grupper av ungdomar och ungdomsledare själva olika projekt som får stöd genom programmet. Kommissionen avser dessutom att med utgångspunkt från de erfarenheter som gjorts de senaste tio åren engagera dessa målgrupper genom ungdomsforumet och även genom att man anordnar besök och löpande utvärdering.

Kommissionen undersöker också andra möjligheter att stärka ungdomars aktiva deltagande i politik och samhällsliv och i de olika beslutsprocesserna på lokala, nationell och europeisk nivå.

(1) KOM(98) 329 slutlig.

(2) EGT C 309, 9.10.1998.

(3) EGT C 311, 10.10.1998.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 348 , 03/12/1999 s. 0009



SKRIFTLIG FRÅGA E-4058/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (13 januari 1999) Angående: EU-medel för förvaltningsområdet South-East of England Kan kommissionen i detalj redogöra för alla de EU-medel som Förenade kungarikets nya region South-East har tagit emot sedan juli 1994, inklusive strukturella och sociala medel, LIFE- och forskningsmedel samt andra medel för olika gemenskapsinitiativ med uppgift om mottagare, belopp och partner samt kort beskriva varje projekt? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer (19 januari 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3048/98

från Mirja Ryynänen (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Konsekvenserna för de finska jordbrukarna av den försenade kartläggningen av åkerarealen

Finlands jordbruksstyrelse hann inte färdigställa det åkerregister som EU kräver före denna vegetationsperiods stödkontroll påbörjades. Av denna orsak kunde man påbörja den på åkerregistret baserade kontrollen genom dubbelräkning först i augusti. Den största orsaken till detta var att det irländska företag som valts på grundval av den av EU fastställda anbudsinfordran inte i tid kunde färdigställa de åkerkartor som behövdes för registret. Problemet bestod i felritade områden och därav felmätta arealer; avverkningsområden var exempelvis angivna som åkrar. Det fanns inte tid att låta jordbrukarna införa rättelser och därför kunde man inte använda kartorna i denna sommars stödkontroll.

Kommissionen har krävt att Finland skall fördubbla det antal jordbruk vars areal granskas, eftersom kommissionen anser att kontrollerna genom dubbelräkning måste vara tidsmässigt väl anpassade. Enligt kommissionens uppfattning betyder detta tydligen att kontrollerna genom dubbelräkning måste genomföras innan de jordbruk väljs ut som skall granskas på plats. Enligt de finska myndigheterna grundar sig detta krav inte på några bestämmelser.

Underligt nog kräver kommissionen att stödkontrollerna skall ökas först i juli, vilket har lett till att flera jordbruk kommer att få sitt EU-stöd mycket senare än normalt. Detta förorsakar orimliga problem både på det ekonomiska och det psykiska planet för de finska jordbrukarna som detta år har lidit de värsta förlusterna på flera årtionden. Därför frågar jag följande:

Vad har kommissionen för avsikt att göra för att underlätta situationen för de jordbrukare som har det svårt, och för att lösa detta problem för vilket jordbrukarna själva inte kan vara ansvariga?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 oktober 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på skriftlig fråga P-2826/98 från Heidi Hautala.(1)

Kompensationsbidrag för jordbruksgrödor betalas normalt ut mellan den 16 oktober och den 31 december efter skörden. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till kommer de finska myndigheterna att hålla den tidsfristen. Kommissionen, som är mån om att uppfylla sina åtaganden att se till dels att det görs effektiva kontroller, dels att jordbrukarna får ersättning inom de fastställda tidsfristerna, anser därför inte att den begärda ökningen av antalet kontroller på plats kommer att leda till att utbetalningar av stöd till finska jordbrukare försenas.

(1) Se s. 13.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3803/98

från Luigi Moretti (NI) till kommissionen

(4 december 1998)

Angående: Radio- och TV-master i bostadsområden

Den italienska pressen har nyligen publicerat olika artiklar om de skadliga effekter på människans hälsa som härrör från magnetiska vågor från radio- och TV-master.

Den 5 november 1998 ingav jag en fråga till kommissionen om hur skadliga sådana master är i bostadsområden.

Kan kommissionen utan dröjsmål ta ställning till frågan och fastställa exakt hur skadliga dessa konstruktioner är?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pádraig Flynn

(22 januari 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-3491/98(1).

(1) Se s. 77.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3899/98

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kommissionsledamoten Emma Boninos deltagande i 1998 års Bilderbergmöte

Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Boninos deltagande i Bilderbergmötet i Turnberry i Skottland den 14-17 maj 1998, uppge

1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna,

2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta,

3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade,

4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa?