SKRIFTLIG FRÅGA P-1262/00

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(12 april 2000)

Ämne: Åsiktskontroll i EU: s medlemsstater

Den ansedda danska tidningen Berlingske Tidende skriver den 4 april 2000 att kommissionsledamot Barnier i samtal med en grupp skandinaviska journalister meddelat att han har ett förslag klart om att införa åsiktskontroll riktad mot EU:s medlemsstater.

Det framgår av artikeln att kommissionsledamoten anser att det är för besvärligt att använda den nuvarande EU-rätten, närmare bestämt artikel 7 i fördraget, som berättigar åtgärder mot medlemsstater som allvarligt och ihållande åsidosätter principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Enligt Berlingske Tidende anser kommissionsledamoten att kommissionen eller rådet fortlöpande måste granska den demokratiska utvecklingen i medlemsstaterna, så att EU snabbt kan vidta interna åtgärder mot ett land om den politiska utvecklingen tar en för kommissionen eller rådet icke önskvärd riktning.

Det handlar uppenbarligen inte om att EU snabbt skall kunna vidta åtgärder vid en militärkupp eller liknande mot landets demokratiskt valda regering sådana riktlinjer finns redan utan om att EU vill bestämma vilka åsikter och uppfattningar som medlemsstaternas befolkning får ha. Åtgärderna mot Österrike kan tolkas som att endast socialdemokratiska, socialistiska och därmed besläktade åsikter är godtagbara.

Det verkar alltså som om de 14 regeringschefernas åtgärder mot Österrike, som har planerats i rådet men som inte har någon grund i den befintliga EU-rätten, nu skall ges rättslig grund inom EU. Det är av yttersta vikt att dessa planer omgående offentliggörs eftersom det uppenbarligen rör sig om ett försök till likriktning och åsiktskontroll i bästa diktaturstil.

Kan kommissionen informera EU:s befolkning om innehållet i det förslag om åsiktskontroll som kommissionsledamot Barnier har klart för behandling senast i maj månad?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(25 maj 2000)

Av artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen framgår att Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna. Kommissionen är i egenskap av EU-institution mycket mån om att dessa grundläggande rättigheter respekteras, särskilt den yttrandefrihet som bland annat grundas på Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Den stadga om grundläggande rättigheter som Europeiska unionen håller på att utarbeta enligt Europeiska rådets beslut vid mötena i Köln och Tammerfors bekräftar hur fäst unionen är vid dessa rättigheter.

I artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen finns ett förfarande som ger unionen rätt att tillfälligt upphäva vissa rättigheter för en medlemsstat som allvarligt och ihållande åsidosatt de princper som avses i artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen. I den pågående regeringskonferensens grupp för reformerna av institutionerna har vissa ledamöter väckt frågan om man i fördraget bör införa särbestämmelser om varning eller bevakning för att förebygga att principerna överträds. Syftet med ett sådant system skulle vara att starta en offentlig debatt om de värderingar som utgör grunden för unionen men naturligtvis inte att, såsom ledamoten tycks befara, utöva någon sorts åsiktskontroll. Kommissionen deltar i regeringskonferensens arbete och har börjat diskutera frågan internt, utan att ännu ha tagit ställning.