ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0818/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(27 mars 2002)

Ämne: Sviktande befolkningsunderlag och arbetslöshetsnivån i Galicien

Gemenskapens rapporter om sysselsättningen och den regionala utvecklingen har alla det gemensamt att de bekräftar att det i Europeiska unionen finns ett direkt samband mellan arbetslöshet och låga inkomstnivåer per invånare. Detta innebär att de regioner som är minst drabbade av arbetslöshet, med ett genomsnitt på 2,7 procent, i princip ligger i rika länder, medan däremot regionerna med högst arbetslöshet, med 21,9 procent i genomsnitt, ligger i det minst utvecklade länderna. I detta sammanhang och mot bakgrund av det sviktande befolkningsunderlag som i dag kännetecknar Galicien visar de senaste arbetslöshetssiffrorna för Spanien att arbetslöshetsnivån i Galicien uppgick till 12,88 procent i februari 2002. Det finns inga tecken på rörelser bland den aktiva befolkningen som skulle kunna antyda en förändring till det bättre på kort eller medellång sikt.

Vilka av de åtgärder som rådet vidtog inom ramen för den process som inleddes i Lissabon och som följdes upp i Barcelona för hållbar utveckling, fattigdomsminskning, ökad social sammanhållning, full sysselsättning, i synnerhet för kvinnor samt främjande av arbetets kvalitet skulle kunna användas för att på ett avgörande sätt ändra situationen i positiv riktning för den aktiva befolkningen och för sysselsättningen i en region som Galicien, för att den skall kunna komma tillrätta med sin relativa eftersläpning?

Svar

(27 juni 2002)

Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att ta del av det svar som rådet gav på skriftlig fråga E-0589/02 från Elisa Damiao om Lissabonstrategin, eftersom Galiciens fall bör behandlas enligt de riktlinjer som anges där.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0358/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(22 februari 2002)

Ämne: Införandet av en europaomfattande frivilligtjänst för solidaritet

I våra dagar har de flesta av EU:s medlemsstater avskaffat värnplikten. Därför skulle det vara förnuftigt att överväga om det kunde införas en europaomfattande solidaritetstjänst för män och kvinnor i myndig ålder, där det bland annat skulle ges garantier för en grundläggande utbildning i första hjälpen, social verksamhet, ekologiska tjänster samt hanteringen av vapen, också för att man skulle lära sig att riktigt förstå hur farliga vapnen är. Denna obligatoriska utbildning kunde räcka två till tre månader och fullgöras i vilket EU-land som helst. Under denna tid skulle både männen och kvinnorna stå till förfogande för insatser i nödsituationer.

Kan rådet ge besked om huruvida rådet anser att detta kunde genomföras och vore nyttigt samt om rådet ämnar inleda en politik som syftar till detta?

Svar

(26 juni 2002)

Rådet ber att få informera den ärade parlamentsledamoten om att det inte ligger inom rådets behörighet att inrätta en sådan tjänst.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0751/02 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till rådet. Privata finansieringsinitiativ i Förenade kungariket.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 229 E , 26/09/2002 s. 0132 - 0132



SKRIFTLIG FRÅGA E-0751/02 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till rådet (19 mars 2002) Ämne: Privata finansieringsinitiativ i Förenade kungariket Känner rådet till tillvägagångssättet med privata finansieringsinitiativ i Förenade kungariket och anser rådet att det är i enlighet med befintlig lagstiftning vad gäller offentlig upphandling? Bedömer rådet vidare att sådan praxis är i linje med kommissionens förslag till ett nytt direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader(1)), särskilt vad gäller artikel 1.7 och artikel 32? Hur skulle rådet slutligen bedöma konsekvenserna om direktivet ändrades i enlighet med de ändringar som godkänts av Europaparlamentet, i synnerhet ändringsförslag 24? (1) KOM(2000) 275 EGT C 29 E, 30.1.2001, s. 11. Svar (26 juni 2002) Rådet har inte för vana att uttala sig om förslag till lagtext som håller på att behandlas men ännu inte antagits. Den ärade parlamentsledamoten uppmanas att fråga kommissionen om metoderna är förenliga med förslaget till nytt direktiv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0817/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(27 mars 2002)

Ämne: Den svarta ekonomin i Spanien

Enligt kommissionens rapporter om den svarta ekonomin i unionen står denna typ av verksamhet för 23 procent av totala BNP, vilket endast slås av de italienska siffrorna.

Vilka åtgärder avser rådet att vidta för att hejda denna allvarliga situation och vilka åtgärder anser det bör vidtas i Spanien, med tanke på kommissionens analyser?

Svar

(27 juni 2002)

Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att vända sig direkt till de myndigheter som är behöriga i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0860/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(3 april 2002)

Ämne: Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och behovet av en politisk överenskommelse i rådet som gör det möjligt att sätta stopp för de privilegier och diskrimineringar som i dag kännetecknar denna politik

Vilka åtgärder vidtar ordförandelandet Spanien för att uppnå en ny politisk överenskommelse som gör det möjligt att i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken införa åtgärder för att få ett slut på de privilegier och diskrimineringar som kännetecknar denna politik, i synnerhet den orättvisa principen om relativ stabilitet?

Vilka åtgärder vidtog den spanske fiske- och jordbruksministern, Miguel Arias Cañete, efter sina diskussioner med parlamentets fiskeriutskott?

Svar

(27 juni 2002)

Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till det svar som det redan har lämnat på den ärade parlamentsledamotens fråga E-0067/02 i samma ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1243/02

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(30 april 2002)

Ämne: Informationskampanj om risker vid konsumtion av honung

I Förenta staterna och andra länder finns det lämpliga informationskampanjer som varnar för risker p.g.a. botulinbakterien då nyfödda barn intar honung. Procentuellt sett är dessa risker emellertid mycket låga.

Enligt min mening skulle korrekt information till konsumenterna kunna förhindra att det sprids obefogade uppgifter om honungens farlighet, eftersom det gäller enstaka fall med obetydliga risknivåer.

Vilken är kommissionens ståndpunkt till detta?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 juni 2002)

Kommissionen har underättats om nationella bestämmelser som antagits av länder utanför gemenskapen eller som planeras av vissa medlemsstater när det gäller att motverka riskerna för småbarn att drabbas av botulism efter att ha ätit honung.

Kommissionen delar parlamentsledamotens farhågor i fråga om skyddet av konsumenterna, särskilt när det gäller utsatta konsumentgrupper som småbarn. Därför har kommissionen gett Vetenskapliga kommittén för veterinära åtgärder till skydd för människors hälsa i uppdrag att bedöma de mikrobiologiska riskerna hos honung. Efter det att kommittén har yttrat sig i frågan kommer kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder på grundval av yttrandet, till exempel information till konsumenterna genom lämplig märkning av produkten.

Också inom ramen för inspektionsbesöken för att övervaka hälsorisker hos livsmedel får kommissionen dagligen information, bland annat genom systemet för snabb varning. När skadliga effekter anmäls till kommissionen kan tillfälliga åtgärder vidtas omedelbart för att hantera risken och säkerställa eller upprätthålla den höga hälsoskyddsnivå som gemenskapen valt att införa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1283/02

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(8 maj 2002)

Ämne: Tjänstekontrakt tilldelade av Eurostat

1. Kan kommissionen ta fram en förteckning över Eurostats samtliga kontraktsparter mellan 20002002 när det gäller tillhandahållande av tjänster?

2. Kan kommissionen ange hur mycket varje part fick betalt 2000 och 2001?

3. Kan kommissionen ange vilka fall anställda eller tidigare anställda i Eurostat direkt eller indirekt (t.ex. genom att de har ekonomiska intressen i respektive företag) har tilldelats kontrakt?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(21 juni 2002)

1. Förteckningen över Eurostats avtalsparter för tillhandahållande av tjänster under åren 20002002 översänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

2. Uppgifterna om hur mycket var och en av dessa avtalsparter fick betalt under 2000 och 2001 översänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

3. Inga kontrakt tilldelades anställda vid Eurostat. Två kontrakt för utredningar som skulle ligga till grund för en sammanställning av Eurostats 50-åriga historia tilldelades två pensionerade tjänstemän från Eurostat, men för dessa utgick ingen annan ersättning än för de omkostnader som kunnat styrkas med verifikationer. Eurostat för inte något register över nuvarande eller tidigare anställdas aktieinnehav.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1121/02

från Johannes Swoboda (PSE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Möjligheter till EU-stöd för studentbostäder

På vilket sätt stöder EU byggande och renovering av studentbostäder? Finns det eventuellt särskilda bidrag för kvoterade platser för studerande som deltar i EU:s ubytesprogram (t.ex. Erasmus)?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(30 maj 2002)

För byggande och renovering av studentbostäder, som ingår i program för byggande och underhåll inom högre utbildning, ansvarar instituten för högre utbildning själva och/eller de nationella myndigheterna, inte kommissionen.

Eventuellt stöd från kommissionen skulle kunna ges i samband med strukturfonderna. I enlighet med subsidiaritetsprincipen och enligt villkoren i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), ingår både valet av projekt och deras genomförande i medlemsstaternas ansvarsområde.

Mottagandet av universitetsstuderande som deltar i EU-finansierade utbytesprogram är mer en fråga för universitetsmyndigheterna än för kommissionen. Universiteten måste komma överens om sådana frågor innan stipendier kan delas ut.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0109/02 från Theresa Villiers (PPE-DE) till rådet. Euron och ERM II.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 229 E , 26/09/2002 s. 0055 - 0055



SKRIFTLIG FRÅGA E-0109/02 från Theresa Villiers (PPE-DE) till rådet (29 januari 2002) Ämne: Euron och ERM II Om Förenade kungariket beslutade sig för att delta i euro-samarbetet, skulle landet då vara tvunget att delta i ERM II? Och om så är fallet, hur länge skulle det då vara tvunget att vara anslutet till ERM II? Svar (25 juni 2002) Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att se det svar som gavs på fråga 3180/00 vilken hon 2000 ställde i samma ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0418/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Djurexportbidraget till tredje land

Hur stor var den sammanlagda utgiften för kommissionen under 2001 i utbetalningar av exportbidrag för export av levande djur till tredje land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0418/02 och E-0420/02ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(4 april 2002)

Den sammanlagda summan exportbidrag som betalades ut för djurexport under 2001 var 44,4 miljoner euro(1). Under de senaste åren har stödet till nötkreatur avsedda för slakt minskat betydligt, från 60,50 euro/100 kg (1999) till 41,00 euro/100 kg ( 32 %). Exportbidraget för nötkreatur avsedda för avel sänktes från 63,00 euro/100 kg till 53,00 euro/100 kg ( 16 %).

När det gäller åtgärderna för att minska exporten av levande djur hänvisar kommissionen parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan nr P-0480/02 från Proinisias de Rossa(2). (Det bör noteras att rapporten från Vetenskapliga kommittén för djurs hälsa och välbefinnande under transport antogs den 11 mars 2002.)

(1) På grundval av licensansökningar för Gatt-året 2000/2001.

(2) EGT C 160 E, 4.7.2002, s. 220.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0264/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(8 februari 2002)

Ämne: Dödsfall, tortyr och försvinnanden i Tjetjenien

De ryska människorättsorganisationerna och sammanslutningarna av soldatmödrar fortsätter att anmäla förekomsten av dödsfall, tortyr och försvinnanden i Tjetjenien under en intensifierad kampanj iscensatt av den ryska armén, som efter den 11 september verkar ha tillstånd att kväsa den tjetjenska befrielserörelsen genom angrepp på civilbefolkningen och brott mot de mänskliga rättigheterna.

Hur förhåller sig rådet till detta uppträdande från en stat som Ryssland som betecknar sig som vän till EU:s medlemsstater?

Svar

(21 maj 2002)

EU har med djup oro tagit del av rapporter från OSSE:s stödgrupp, Europarådets parlamentariska församling samt de icke-statliga organisationerna Memorial och Läkare utan gränser. På grundval av dessa och andra rapporter har EU väckt frågan om situationen i Tjetjenien vid alla den senaste tidens möten inom den politiska dialogen med Ryssland och kommer att fortsätta med det. Detta bör inte komma som någon överraskning, då ju EU gång på gång har uttalat sig klart och tydligt mot alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna liksom också mot den svåra situation som civilbefolkning, internflyktingar och andra flyktingar i Tjetjenien befinner sig i. EU har konsekvent intagit en principiell ståndpunkt och för Ryssland klargjort sin beslutsamhet att fortsätta att kräva en ändring, så länge oroligheterna i Tjetjenien pågår.

Naturligtvis fördömer EU alla terroristdåd på det strängaste, men det har alltid stått klart att kampen mot terrorism och extremism måste föras inom rättsstatens ram och med full respekt för mänskliga rättigheter. Urskillningslöst våld hotar bara att bli en draksådd med skördar under många år framöver.

Rådet tror att allt fler i Ryssland inser detta. En del steg har också tagits i rätt riktning, låt vara senkomna och otillräckliga. EU välkomnade särskilt uttalanden av president Vladimir Putin om att de medlemmar av de ryska väpnade styrkorna som bär ansvaret för kränkningar av de mänskliga rättigheterna kommer att åtalas och dömas. EU väntar sig att ryska myndigheter fullföljer detta åtagande och förhindrar ytterligare kränkningar.

Ytterst är EU förvissad om att det krävs en politisk lösning på den tjetjenska konflikten. Därför är det rådets fasta och bestämda övertygelse att engagemang är det bästa redskap EU har att tillgå för att förbättra situationen i Tjetjenska republiken inom Ryska federationen. Själva det faktum att unionen har ett strategiskt partnerskap med Ryssland är vad som medger ingående och uppriktiga diskussioner om dessa frågor.

Ett trojkabesök av EU:s beskickningschefer i Moskva planeras de närmaste månaderna. Detta blir ett viktigt tillfälle för EU att göra en egen bedömning av läget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0736/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(15 mars 2002)

Ämne: Komorerna

Beträffande Komorerna: Kan kommissionen redogöra för de projekt som finansierats från EU:s budget under år 2000?

Kan kommissionen ange vilket totalbelopp stödet uppgick till under år 2000 till samtliga projekt som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 och E-0741/02ingivet av Nielson för kommissionen

(13 maj 2002)

Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0353/02

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(14 februari 2002)

Ämne: Skatteändringar vid arbeten och leveranser över gränsen till Tyskland

Från och med den 1 januari 2002 skall det innehållas 15 procent i skatt på arvoden som betalas för byggtjänster som i Tyskland utförts för en offentligrättslig juridisk persons räkning eller för en sådan privatpersons räkning som är att anse som företagare i den bemärkelse som avses i lagen om omsättningsskatt. De enda gånger det är tillåtet att inte göra en sådan innehållning är om den som levererar tjänsten företer ett intyg om skattebefrielse för uppdragsgivaren från den behöriga tyska skattemyndigheten.

Enligt de tyska skattemyndigheternas gängse förvaltningspraxis måste österrikiska företagare som inte är etablerade i Tyskland varje gång de levererar en byggtjänst i Tyskland göra en separat ansökan om skattebefrielse, med allt det byråkratiska krångel detta innebär. När företagen på det här sättet påförs extra skyldigheter att gå myndigheterna till handa med upplysningar innebär det framför allt att små och medelstora företag får det avsevärt svårare att leverera tjänster i Tyskland, i all synnerhet som skattemyndigheterna i Tyskland, tack vare dubbelbeskattningsavtalet och det tysk-österrikiska avtalet om handräckning myndigheterna emellan, skulle kunna få de uppgifter som de behöver genom att de fick ta del av utdrag ur register som skall föras i Österrike. Det som får en särskilt diskriminerande inverkan är att sådana företag som omfattas av vinstbeskattningen i Tyskland (alltså alla tyska byggföretag) enligt praxis inom förvaltningen i regel kan få intyg om skattebefrielse vilka utfärdats att gälla i upp till tre år och på det sättet besparas en avsevärd mängd byråkrati. Detta har ju en positiv inverkan på de tyska företagens ställning inom konkurrensen.

Sett mot bakgrund av Europeiska gemenskapernas domstols dom i målet De Coster: innebär de tyska skattemyndigheternas handlingssätt ett brott mot gemenskapslagstiftningen?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 april 2002)

Utöver det svar som kommissionen gett på den skriftliga frågan E-2875/01 från Elly Plooij-van Gorsel(1) och som den önskar hänvisa parlamentsledamoten till kan följande ytterligare anmärkningar göras:

- Den direkta beskattningen hör till medlemsstaternas behörighetsområde, vilka härvid skall respektera den princip om friheten att tillhandahålla tjänster som garanteras enligt artikel 49 i EG-fördraget.

- Syftet är här att bekämpa fall av skattebedrägerier inom byggindustrin. I samband med detta önskar kommissionen informera parlamentsledamoten om att det lämnats in ett klagomål till kommissionen om lagstiftningen i fråga och att kommissionen för närvarande håller på att undersöka detta Innan kommissionen inom ramen för överklaganden som inletts slutligen tar ställning i frågan huruvida det enligt artikel 226 i EG-fördraget är befogat att inleda ett överträdelseförfarande, krävs ytterligare efterforskningar, däribland en granskning av en förvaltningsföreskrift som räknas komma under våren.

(1) EGT C 172 E, 18.7.2002, s. 17.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0186/02

från María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Projekt som Spanien lagt fram för samfinansiering genom Sammanhållningsfonden

Vilka projekt har Spanien lagt fram för samfinansiering genom Sammanhållningsfonden?

Vilka av dessa projekt har Europeiska kommissionen godkänt och vilka kommer att genomföras i regionen Madrid?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 mars 2002)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat förteckningen över de projekt som Spanien föreslagit och som godkändes 2001. För de projekt som godkändes mellan 1994 och 2000 hänvisar kommissionen till Sammanhållningsfondens olika årsrapporter som finns tillgängliga under rubriken Dokument på följande webbplats: http://www.inforegio.cec.eu.int.

Av projekten på denna förteckning kommer följande projekt att genomföras i regionen Madrid:

- Vattenförsörjning i Tajos avrinningsområde.

- Avloppssystem och avloppsrening i Tajos avrinningsområde (grupp 2).

- Avloppssystem i Tajos avrinningsområde (grupp 3).

- Anläggning för biometanutvinning och kompostering i Pinto.

- Insamling av sorterat avfall i Zarzaquemada (södra delen) och utbyggt insamlingssystem i Zarzaquemada (norra delen).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1218/02

från Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(30 april 2002)

Ämne: Livsmedelsprodukter som innehåller presenter

Den 16 maj 2000 kom kommissionen och företrädare för de femton medlemsstaterna fram till att den information som finns tillgänglig inte gör det möjligt att avgöra om presenter som läggs med livsmedel medför särskilda risker, eftersom förpackningarna för exempelvis chokladägg och frukostflingor är olika.

Europeiska undersökningar visar emellertid att barn i olika åldrar skadas eller till och med dör till följd av olyckor som dessa produkter förorsakar. ANEC, en europeisk förening med syfte att samordna konsumentdeltagandet i standardiseringsarbetet, har kämpat för att det skulle införas förbud mot att blanda livsmedelsprodukter med produkter som inte går att äta. Sådana bestämmelser har ännu inte trätt i kraft inom EU, men däremot i Förenta staterna, Australien och Malaysia, där det finns lagar som förbjuder försäljning av sådana produkter.

Vad anser kommissionen bör göras för att man skall kunna få ett slut på det vanliga bruket inom handeln att sälja föremål som inte kan ätas framför allt i livsmedelsförpackningar som i synnerhet riktar sig till barn?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1008/02 och E-1218/02ingivet av David Byrne för kommissionen

(21 maj 2002)

Kommissionen har tagit upp ämnet i frågeställarens fråga ett flertal gånger i tidigare parlamentsfrågor. Parlamentsledamoten hänvisas därför till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0504/02 från Anna Karamanou och E-0548/02 från Alexandros Alavanos(1), samt de skriftliga frågorna E-2630/00 från Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 från Elisa Maria Damião och E-2632/00 från Carlos Lage(2).

(1) Se s. 153.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0648/02 från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen. Dumpning av radioaktivt avfall i Atlanten.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 205 E , 29/08/2002 s. 0185 - 0185



SKRIFTLIG FRÅGA E-0648/02 från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen (11 mars 2002) Ämne: Dumpning av radioaktivt avfall i Atlanten I januari i år avslöjades i pressen att Förenade kungariket under 1960-talet dumpat plutoniumhaltigt radioaktivt avfall i Atlanten utanför Spaniens nordvästra kust, och att vissa fartyg som använts för att dumpa kärnavfall förirrade sig så till den grad att myndigheterna i Förenade kungariket inte har några exakta uppgifter om var utanför kusten avfallet dumpades. Vad tänker kommissionen göra för att utreda vilka risker den marina miljön och fiskerinäringen utsatts för till följd av detta? Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar (23 april 2002) Som redan bekräftats i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-0334/02(1) har kommissionen undersökt miljökonsekvenserna av de senaste dumpningarna av brittiskt kärnavfall i Atlanten i sin rapport om befolkningens exponering för strålning från radioaktivitet i norra Europas hav, projektet Marína (The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in North European marine waters, project Marína, Radiation Protection 47, 1990). Rapporten håller nu på att uppdateras. Den uppdaterade versionen kommer återigen att ta upp effekterna av det kärnavfall som dumpats i Atlanten, inbegripet radiologiska följder av kontaminering av fisk, och därvid använda sig av all tillgänglig information. Undersökningen väntas offentliggöras i mitten av 2002. (1) Se s. 120.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0741/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(15 mars 2002)

Ämne: Elfenbenskusten

Beträffande Elfenbenskusten: Kan kommissionen redogöra för de projekt som godkänts för finansiering från Europeiska unionens budget för 2001 och ange vilket totalbeloppet är för detta års investeringar?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 och E-0741/02ingivet av Nielson för kommissionen

(13 maj 2002)

Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.