SKRIFTLIG FRÅGA E-2276/00

från Reinhold Messner (Verts/ALE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: På- och avfartsmotorväg Tirreno Brennero, Italien

Motorvägsbolagen Autocisa och Autobrennero avser att bygga en på- och avfartsmotorväg kallad Tibre (Tirreno Brennero) och föreslår två alternativa sträckningar: den höga varianten mellan Nogarole Rocca och Fontevivo di Parma stöds av Autocisa, medan den låga varianten från Mantova Sud till Fontevivo di Parma stöds av Autobrenneros företrädare. Under tiden håller en förbindelse mellan de båda motorvägarna redan på att byggas i och med att motorvägen mellan Autobrennero Reggiolo Rolo och Parma förstärks. Denna sträcka finansieras av italienska staten, regionen Emilia-Romagna och Autobrennero. När arbetena har avslutats kommer båda alternativen för sträckan Tibre att utgöra en onödig fördubbling av redan existerande infrastruktur som tjänar samma område(1).

Nyligen har förespråkarna för en av de båda varianterna uppgivit för pressen att Europeiska unionen skulle vara beredd att finansiera Tibre till 10 procent(2), motsvarande ungefär 200 miljarder lire, med beaktande av att de totala kostnaderna för förbindelsen uppskattas till ungefär 2 000 miljarder lire. Ett sådant åtagande skulle strida mot de nationella och europeiska investeringar som för närvarande görs för att flytta godstransporter från väg till järnväg mot Brennerpasset, för att förbättra järnvägssträckningen Tirreno Brennero och för den planerade järnvägstunneln under Brennerpasset.

Kommissionen har under tiden föreslagit ett europeiskt program för klimatförändring i syfte att uppnå målet att minska utsläppen av växthusgaser såsom överenskoms i Kyoto(3). Vägtransporterna gav år 1996 upphov till 22 procent av utsläppen av växthusgaser i unionen (Eurostat) och dess andel kommer att öka fram till år 2010. Italien har åtagit sig att minska sina utsläpp med 6,5 procent till år 2010 i förhållande till 1990 års utsläppsnivåer(4), men år 1995 hade dess utsläpp redan ökat med 3,2 procent. Båda alternativen för Tibre kommer dessutom att gå igenom ett av de absolut mest produktiva jordbruksområdena i Europa.

Är det sant att kommissionen är beredd att finansiera motorvägen Tibre?

Anser inte kommissionen att det med hänsyn till åtagandena för att minska utsläppen av växthusgaser är nödvändigt att minska investeringarna i ny motorvägsinfrastruktur, i synnerhet då dessa läggs till investeringar i vägar som redan förekommer, vilket är fallet med Autocisas och Autobrenneros vägförbindelse?

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att en miljökonsekvensbedömning skall göras avseende projektet i syfte att kontrollera att det faktiskt är lämpligt och ett allmänt intresse att anläggningen genomförs?

(1) Se en examensuppsats som ventilerades i oktober 1999 vid Milanos tekniska högskola och som presenterades vid ett seminarium i Mantova (Tirreno-Brennero: Strada? Ferrovia? Quale strada? Quale ferrovia?, opponent: professor Giuseppe Boatti, kandidater: Mahmoud Mataei och Simona Mattioli, läsåret 1998-1999). I denna bekräftades att den månatliga genomsnittliga trafiken på Tibre, baserat på de årliga trafikflödena, skulle uppgå till ungefär 69 000 jämförbara fordon per riktning, motsvarande tolftedel av kapaciteten. Infrastrukturen kan således bara förklaras med att man önskar tillföra nya trafikströmmar, i synnerhet genom vägtransporter av gods till hamnarna vid Tyrrenska havet.

(2) Gazzetta di Mantova, 30 maj 2000, s. 17.

(3) Jfr kommissionens meddelande KOM(2000) 88, 8 mars 2000.

(4) Jfr kommissionens meddelande KOM(1999) 230, 19 maj 1999.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Den förbindelse mellan de båda motorvägarna som parlamentsledamoten nämner finns angiven som planerad förbindelse på kartan över vägnätet i bilaga I till gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1), som antogs av Europaparlamentet och rådet 1996. Den italienska regeringen lämnade in en formell ansökan om finansiellt stöd till detta projekt inom ramen för det transeuropeiska transportnätet (budgetåret 2000). Kommissionen tillstyrkte emellertid inte stöd till projektet: med utgångspunkt i villkor och urvalskriterier som fastställts i rådets och parlamentets förordningar(2) gjorde kommissionen bedömningen att projektet inte kunde mäta sig med andra projekt som också ansökte om finansiellt stöd från den begränsade budgeten.

I det transeuropeiska transportnätets budget prioriterar kommissionen finansiering av järnvägsprojekt. Denna politiska hållning överensstämmer med målen i 1992 års vitbok om den gemensamma transportpolitiken(3), dvs. minskningar av skillnaderna mellan transportsätt och utveckling av en hållbar rörlighet med hänsyn till skyddet av miljön. I vissa fall kan emellertid investeringar i ny motorvägsinfrastruktur anses vara projekt av gemensamt intresse, t.ex. i avlägsna regioner, i samband med regional utveckling eller för att förbinda dessa områden med resten av gemenskapen. Om det däremot konstateras att projektet överlappar investeringar i andra vägar kommer det förmodligen inte att vara lönsamt och därför inte kunna tas i beaktande som ett projekt av gemensamt intresse.

Enligt artikel 8 i beslut 1692/96/EG skall medlemsstaterna vid utarbetandet och genomförandet av projekt av gemensamt intresse för det transeuropeiska transportnätet ta hänsyn till skyddet av miljön genom att företa utvärderingar av enligt rådets direktiv 85/337/EEG, ändrat genom direktiv 97/11/EG(4), och med tillämpning av rådets direktiv 92/43/EEG(5). Om organisationer eller privatpersoner tvivlar på att relevanta bestämmelser i dessa direktiv har tillämpats på rätt sätt är de välkomna att rapportera eventuella felaktiga tillämpningar till kommissionen. Eftersom det inte inkommit något klagomål som gäller tillämpningen av gemenskapslagstiftningen kan kommissionen inte, mot bakgrund av parlamentsledamotens information, konstatera att någon överträdelse av lagstiftningen har skett.

(1) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, EGT L 228, 9.9.1996.

(2) Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 av den 19 juli 1999, EGT L 197, 29.7.1999.

(3) KOM(92) 494 slutlig.

(4) Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.

(5) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.