SKRIFTLIG FRÅGA E-1569/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2000)

Ämne: Genmanipulerad majs

En femtedel av all den majs som såddes i USA i fjol hade på genetisk väg instruerats att framställa ett eget insektsmedel. Avsikten med detta är att skydda majsen mot larver och andra insekter.

Av undersökningar utförda av biologer vid New York University framgår det nu att giftämnet också påträffats i pollen från majsen och i marken (Nature, december 1999). Giftet förblev aktivt efter 25 dagar under jorden, sannolikt eftersom det skyddats mot biologisk nedbrytning, tack vare att det var bundet till jordpartiklar. Eftersom undersökningen utfördes i ett växthus kunde forskarna inte avgöra vilka inverkningar giftet har på den fullständiga biotopen i och omkring ett äkta majsfält.

1. Känner kommissionen till de negativa biverkningarna av de naturliga gifter som tillverkas av genmanipulerad majs? a) Om så är fallet: vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att förhindra dessa negativa biverkningar?

2. Ämnar kommissionen skaffa sig information om och/eller låta utföra undersökningar om de negativa biverkningarna av de naturliga gifter som tillverkas av genmanipulerad majs? Om inte: varför inte, med tanke på riskerna för den fullständiga biotopen i och omkring majsfält?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 juli 2000)

Rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 berör avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön(1). I del B i direktivet redogörs för tillståndsförfarandet för experimentell utsättning av genetiskt modifierade organismer, och i del C behandlas utsläppandet på marknaden av sådana organismer.

För båda delar av direktivet gäller att tillstånd endast utfärdas efter en omfattande riskbedömning för att undersöka vilka risker de genetiskt modifierade organismerna kan medföra för människors hälsa och miljön.

För närvarande har tillstånd för utsläppande på gemenskapsmarknaden utfärdats för två genetiskt modifierade majssorter som uttrycker toxin från Bacillus thuringiensis som gör dem toleranta mot insekter. Båda sorter har genomgått omfattande miljöriskbedömning innan tillstånd utfärdades av den medlemsstat där ansökan först anmälts. Dessa bedömningar omfattade samråd med oberoende vetenskapliga kommittéer som upprättats av kommissionen. Dessa kommittéer avgav positiva yttranden, som offentliggjordes i december 1996 och februari 1998, och i september 1999 offentliggjordes en omprövning av ärendet.

I artikel 16 i direktiv 90/220/EEG ingår en skyddsklausul som ger medlemsstaterna rätt att provisoriskt inskränka eller förbjuda användning och försäljning av produkter om en medlemsstat har välgrundade skäl att anse att en sådan produkt innebär en risk för människors hälsa eller miljön. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna skall omgående informeras om detta och om skälen till åtgärden.

Kommissionen känner till att Bacillus thuringiensis (Bt) sedan länge har använts inom det organiska jordbruket, uppenbarligen med goda resultat vad gäller säkerheten. Kommissionen känner också till den undersökning som genomförts avseende utsöndring av det insektsdödande toxinet från majsplantor med resistens mot insekter. Till följd av att dessa nya rön offentliggjordes har Tyskland nyligen inlett ett förfarande i enlighet med artikel 16 i direktiv 90/220/EEG. Motiveringen för tillämpningen av det förfarande som fastställs i artikel 16 har sänts till den vetenskapliga kommittén, som skall ta ställning till huruvida de anförda skälen utgör relevanta forskningsrön som gör att den ursprungliga riskbedömningen för dessa produkter blir ogiltig.

Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder utgående från den vetenskapliga kommitténs yttrande i frågan.

Inom ramen för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling stöder kommissionen forskning inom biosäkerhet, som bl.a. skall behandla alla aspekter av genetiskt modifierade organismers inverkan på miljön. Inom kort kommer resultaten av denna verksamhet att offentliggöras i ett allmänt tillgängligt format, och då även att ställas till Europaparlamentets förfogande.

(1) EGT L 117, 8.5.1990.