SKRIFTLIG FRÅGA P-1664/01

från Francesco Fiori (PPE-DE) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Obalans i den inre marknaden för elkraft

Det ojämna genomförande av gemenskapsdirektiv om avreglering av sektorer för affärsdrivande verk håller på att skapa allvarliga förskjutningar i den inre marknaden.

Detta gäller i synnerhet energisektorn där Frankrike i allt väsentligt lyckats bevara den roll som Electricité de France (EDF) spelar i kraft av sitt statliga monopol inom marknaden för el.

I skydd av landets lagstiftning utnyttjar EDF idag sin dominans på den franska marknaden för att förvärva stora andelar i privata företag inom samma sektor i andra medlemsstater. I dagarna rapporteras det om EDF:s köp av 3,9 procent av Montedison Spa, ett italienskt storföretag med ägarintressen i ett antal sektorer, bland annat inom marknaden för el.

Denna situation är ohållbar då den innebär, stick i stäv med syftet med gemenskapens bestämmelser för att skapa enhetliga förutsättningar, att sektorns olika aktörer ges olika förutsättningar beroende på vilken medlemsstat de kommer från. Därmed utsätts de medlemsstater som nått längst i liberaliseringsarbetet för diskriminering.

Detta innebär även att gemenskapens liberaliseringsprocess omintetgörs, med risk för att medlemsstaterna avskräcks från att gå vidare i avregleringen. Detta innebär även skada för den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

Med hänsyn till dessa omständigheter, kan kommissionen upplysa om vilka konkreta åtgärder den tänker föreslå för att hindra att statsägda företag med ett monopol som skyddas genom nationell lagstiftning kan utnyttja sin privilegierade ställning för att vinna kontroll över bolag som inte åtnjuter samma privilegium?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-1664/01 och P-1688/01 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(13 juli 2001)

I många avseenden har det gradvisa inrättandet av den inre marknaden för el varit i hög grad framgångsrikt. Enligt direktiven behöver endast 30 % av marknaden vara öppen (detta höjs till cirka 35 % år 2003), men en överväldigande majoritet av medlemsstaterna har beslutat sig för att gå mycket längre. Fyra medlemsstater har redan öppnat 100 % av sina elmarknader, ytterligare fyra kommer att göra detta senast 2003, och tre till kommer att öppna sina marknader fullt ut senast 2007.

En liknande situation föreligger när det gäller kvalitativt marknadsöppnande - dvs. säkerställande av effektivt tillträde för tredje part till näten. Inte ofta bestrids att den mest effektiva metoden för att säkerställa icke-diskriminerande tillträde till dessa viktiga anläggningar är via reglerad tillgång för tredje part, varvid tillämpningen säkerställs av en oberoende tillsynsmyndighet, samt genom äkta och effektiv åtskillnad mellan överföring/distribution och produktion/försörjning.

Den oväntat snabba övergången till en helt öppen marknad, och tillämpningen av reglerad tillgång för tredje part, har emellertid lett till mycket betydande snedvridningar av marknaden samt ökande ojämlikhet mellan konkurrerande företag i gemenskapen. Vissa medlemsstater har begränsat öppnandet av marknaden till det minimum som krävs i lagstiftningen. Denna stora skillnad i fråga om både kvantitativ och kvalitativ marknadsliberalisering har lett till den gradvisa framväxten av en mycket ojämn marknad.

Den 20 juni diskuterade kommissionen begränsningar av gränsöverskridande investeringar och snedvridningar på energimarknaden.

När det gäller skillnader i aktuell liberaliseringsgrad inom energisektorn, bekräftade kommissionen att dessa bör åtgärdas genom att rådet och Europaparlamentet skyndsamt antar kommissionens förslag från mars 2001 om ytterligare liberalisering av energimarknaderna (marknaderna för all el och gas för andra kunder än hushåll skall vara öppna för konkurrens senast den 1 januari 2003 respektive den 1t januari 2004, och för samtliga kunder (även hushållskunder) senast den 1 januari 2005 - se IP/01/356).

För att åtgärda konkurrenssnedvridningar och ojämlikheter på kort sikt före antagandet av ytterligare liberaliseringsförslag beslutade kommissionen att följande åtgärder skulle vidtas:

- Se till att medlemsstaterna korrekt och inom utsatt tid genomför de gällande direktiven om liberalisering av el- och gasmarknaderna.

- Se till att EG-fördragets konkurrensregler tillämpas i sin helhet inom energisektorn. I synnerhet kommer kommissionen att fortsätta att vidta följande åtgärder: tillämpa fördragens bestämmelser om konkurrensbegränsande affärsmetoder och missbruk av dominerande ställning mot begränsningar och snedvridningar av konkurrensen i leverantörsledet och mot diskriminering i samband med tillträde till nät; noggrant undersöka eventuellt statligt stöd till el- och gasföretag (däribland statligt stöd inom

kärnkraftssektorn); tillämpa konkurrensreglerna mot begränsningar av konsumenternas rätt att välja leverantör. Exempel på sådana ärenden som kommissionen behandlat under de två senaste åren är ingripandena mot gemensam försäljning (t.ex. GFU och EDF/CNR), förstärkning av en dominerande ställning genom företagskoncentrationer (t.ex. VEBA/VIAG, EDF/EnBW), privilegierat tillträde till nätet (t.ex. dansk/tyska och fransk/brittiska förbindelseledningar), system för icke-återvinningsbara kostnader och system som binder upp viktiga kunder (Gas Natural/Endesa).

Kommissionen beslutade också att den - om antagandet av förslagen till ytterligare liberalisering av energimarknaderna skulle drabbas av förseningar - skulle överväga att själv anta beslut eller direktiv med stöd av artikel 86 (f.d. artikel 90) i EG-fördraget, särskilt punkt 3 i denna, för att åtgärda eventuella snedvridningar av konkurrensen som uppstår på grund av skillnader i liberaliseringens omfattning. Detta tillvägagångssätt har kommissionen tillämpat tidigare inom telekommunikationssektorn, då den med stöd av artikel 86.3 i EG-fördraget antog direktiv riktade till medlemsstaterna.