SKRIFTLIG FRÅGA E-3041/01

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Tillämpning av ny teknik i Grekland

Enligt uppgifter i en publikation från Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivarorganisationer, Unice, vilka till stor del tidigare har publicerats av kommissionen och Eurostat och andra stora internationella organisationer, visar det sig att Grekland i mycket liten skala har införlivat och använder sig av ny teknik.

Värt att notera är t.ex. att det 1999 var endast 6 av 100 greker som hade en dator. Motsvarande genomsnittssiffra för gemenskapen var 25. Grekland placerade sig genom detta på sista plats av medlemsländerna, och även efter vissa kandidatländer, t.ex. Polen och Tjeckien. Grekland ligger även på sista plats när det gäller investeringar per capita för 1998 (enligt uppgifter från OECD) och s.k. on-line banking. För det senare ligger andelen bankärenden som görs på nätet i relation till totalantalet transaktioner obetydligt över noll. Vidare är användningen av datorer negligerbar både i grundskola och gymnasium. När det gäller de första sex åren i grundskolan anger kommissionen att andelen är noll, och för högstadium och gymnasium har Grekland den klart lägsta siffran i unionen.

Hur ställer sig kommissionen till dessa nedslående uppgifter om användandet och införandet av ny teknik i Grekland? Har den funnit vilka orsaker som ligger bakom detta trista faktum? Anser kommissionen att de gemenskapsanslag som Grekland har beviljats (gemenskapsstödramar, andra gemenskapsinitiativ, etc.) har använts på det mest effektiva och insynsbefrämjande sättet i strävan mot konvergens?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(12 december 2001)

Den statistik som offentliggjorts om medlemsstaternas utgifter för forskning och utveckling, samt om deras integration av informationssamhället, visar på ett fenomen som är allmänt för hela EU, nämligen den berörda medlemsstatens bristande förmåga att utnyttja tekniska nyheter. Utan att ta ställning till vilken orsak som väger tyngst kan följande skäl till detta nämnas: de ekonomiska och sociala strukturerna är för oflexibla, arbetsmarknaden är för oflexibel, det förekommer stor obalans på det makroekonomiska planet, vilket leder till ett ogynnsamt ekonomiskt klimat, och slutligen saknas det större direktinvesteringar från utlandet.

Vad beträffar medlemsstatens integration av informationssamhället anser kommissionen att de senaste enkäterna för Eurobarometern visar att medlemsstaten har gjort stora insatser för att komma ikapp det europeiska genomsnittet. Det krävs fortfarande en rad insatser på nationell nivå för att införa den senaste tekniska utvecklingen i landet. Därför stöder kommissionen det program för informationssamhället som medlemsstaten har inlett inom ramen för strukturfonderna. Detta program har samma inriktning som handlingsplanen för e-Europa, d.v.s. det skall leda till billigare, säkrare och snabbare tillgång till Internet, främja användningen av Internet och bidra till investeringar i människorna och deras kompetenser.

Kommissionen anser att en avgörande faktor för handlingsplanen för e-Europa är att ny teknik måste utnyttjas på bästa möjliga sätt inom alla tänkbara verksamhetsområden. Om man jämför de framsteg som de olika medlemsstaterna har gjort i fråga om integration av informationssamhället får man en mer sammanhängande och detaljerad bild av denna utveckling, både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, vilket i sin tur gör det möjligt att fatta mer målinriktade beslut i framtiden.