ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0435/02

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(12 februari 2002)

Ämne: Den reklambroschyr och TV-kampanj om euron som förekommit i Storbritannien

Skulle kommissionen kunna förklara följande med hänsyn till en reklambroschyr och TV-kampanj med rubriken The Euro. Our Money Getting ready for the Euro vilka båda publicerats i Europeiska centralbankens namn:

Kan kommissionen besvara följande frågor:

a) av vilken anledning har ECB, som anses vara en oberoende centralbank, tagit på sig att förse det brittiska folket med information om euron som detta inte efterfrågat,

b) vilken institution har betalat för annonseringen och broschyren,

c) från vilken budget har medlen för annonseringen och broschyren hämtats,

d) huruvida ett beslut om att ansluta sig till EMU (införa euron) är en nationell fråga i vilken EU-institutionerna har laglig rätt att ingripa?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Parlamentsledamoten hänvisar till en broschyr och ett reklaminslag på TV som har tagits fram av Europeiska centralbanken inom ramen för dess informationskampanj om euron.

De villkor som en medlemsstat måste uppfylla för att kunna anta euron anges i avdelning VII i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0258/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(7 februari 2002)

Ämne: Prognoser för seigniorage-inkomster under 2002

1. Kan kommissionen göra en uppskattning av de seigniorage-inkomster som tillkommer varje medlemsstats centralbank antingen grundat på prognoser för 2002 (där hänsyn tas till de nya reglerna för fördelning av Europeiska centralbankens seigniorage-inkomster) eller genom att tillämpa de nya reglerna på de verkliga seigniorage-inkomsterna under 2001?

2. Kan kommissionen uttrycka detta som en procentandel av BNP för varje enskilt fall?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

1. Europeiska centralbankssystemet (ECBS) är ansvarigt för beräkningen av de monetära inkomsterna (ibland kallade seignorage). Det är centralbankerna i ECBS som skall tillämpa koefficienterna i det justeringssystem som ECB-rådet beslutade den 6 december 2001. Vidare skulle sådana beräkningar bygga på uppskattningar av räntesatserna, som kommissionen har beslutat att inte offentliggöra regelbundet eftersom Europeiska centralbanken (ECB) är ensamt ansvarig för att fastställa räntesatserna i euroområdet. Beräkningarna skulle också i mycket hög utsträckning bero på prognoser för utvecklingen av den monetära basen i euroområdet under 2002, prognoser som är svåra att göra på grund av extraordinära omständigheter (till exempel införandet av sedlar och mynt i EUR och perioden med dubbla valutor i omlopp).

Av dessa skäl kan kommissionen inte lämna beräkningar av varje medlemsstats monetära inkomster. I detta avseende bör det noteras att även centralbankerna i ECBS har informerat allmänheten att de ännu inte kan lämna slutliga beräkningar (så till exempel chefen för Bundesbank, Ernst Welteke, vid en presskonferens den 13 december 2001).

Med avseende på den formel som kommer att användas för att fördela monetära inkomster bör man komma ihåg att den koefficient som används för monetära inkomster under 2002 har fastställts till ett, det vill säga den gamla och den nya fördelningen är identiska för 2002 (för närmare upplysningar se Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1)).

2. likhet med svaret på första frågan kan inga sådana uppgifter lämnas.

(1) EGT L 337, 20.12.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0322/02 från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen. Förberedelser inför Europeiska rådets möte i Barcelona.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 277 E , 14/11/2002 s. 0035 - 0035



SKRIFTLIG FRÅGA E-0322/02 från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen (12 februari 2002) Ämne: Förberedelser inför Europeiska rådets möte i Barcelona Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade rådet och kommissionen att före utgången av 2000 rapportera om den pågående översynen av finansieringsorganen EIB och EIF för att omdirigera medel till stöd för att starta företag, högteknologiföretag och mikroföretag, liksom andra riskkapitalinitiativ som EIB föreslår. Kom det någon rapport? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (25 mars 2002) Ja, kommissionen utarbetade tillsammans med Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden ett meddelande med titeln Översyn av gemenskapens specifika finansieringsinstrument för små och medelstora företag(1). Ekofin-rådet välkomnade meddelandet vid sitt möte den 7 november 2000. (1) KOM(2000) 653 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0856/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(27 mars 2002)

Ämne: De mord som begåtts av Ariel Sharons styrkor i de palestinska flyktinglägren

Det är känt att konflikten mellan Israel och Palestina inte kommer att få ett slut med mindre än att de båda staterna ömsesidigt erkänner varandra samtidigt som allt våld upphör. Det förekommer emellertid en form av våld som är särskilt grymt, otäckt likt det som judarna utsattes för i Europa för 60 år sedan, som utövas av Ariel Sharons styrkor, som igår ännu en gång mördade 22 personer i ett palestinskt flyktingläger och som dessutom med stort förakt har arresterat tusentals palestinier.

Vilka åtgärder avser rådet att vidta mot bakgrund av dessa händelser som orsakar terror och är en skam för alla rättrådiga människor?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0856/02 och E-0859/02

(22 juli 2002)

Rådet kommer inte att kommentera den specifika anklagelse som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, eftersom inte alla nödvändiga fakta föreligger. I sitt uttalande på Europeiska unionens vägnar den 20 april 2002, betonade ordförandeskapet vikten av det initiativ som tagits av Förenta nationernas generalsekreterare för att få utförliga upplysningar om de händelser som ägde rum i flyktinglägret i Jenin. Europeiska unionen har dessutom enträget begärt sjukvårdsorganisationer och humanitära organisationer om att få omedelbart tillträde till den palestinska befolkningen enligt kravet i resolutionen 1405 från FN:s säkerhetsråd av den 19 april 2002, där oro uttrycks för befolkningens förfärliga humanitära situation.

EU har vid upprepade tillfällen uppmanat båda parter att bryta våldsspiralen. Den 10 april 2002 anmodades Israel i ett gemensamt uttalande från ordförandeskapet och den höge representanten, FN:s generalsekreterare, USA och Ryssland, att avstå från att använda överdrivet våld och att vidta alla tänkbara åtgärder för att garantera skydd för civilbefolkningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0795/02

från Feleknas Uca (GUE/NGL) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Förbud mot alevitisk-bektasjitiska institutioner i Turkiet

Den 13 februari 2002 förbjöd den andra distriktsdomstolen förbundet för alevitisk-bektasjitiska institutioner på grund av förmenta brott mot Turkiets föreningslag. I Turkiet räknar sig cirka 20 miljoner människor till den alevitiska trosriktningen.

Såsom grund för förbudet åberopar domstolen föreningslag nr 2098, enligt vars paragraf 5 förolämpningar av den enhet som råder mellan det turkiska folket och dess land och inom folket genom verksamhet som bedrivs i namn av ett språk, en ras, en religion eller en befolkningsgrupp är straffbara handlingar.

Sådana bestämmelser är oförenliga med ett pluralistiskt och demokratiskt samhälle och kränker rätten till religions- och åsiktsfrihet.

1. Har kommissionen hört om förbudet mot denna trosriktning?

2. Hur ser kommissionen på Turkiets föreningsrätt?

Svar Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(29 april 2002)

Kommissionen är medveten om att en civil domstol i Ankara den 13 februari 2002 förbjöd kulturföreningen förbundet för alevitisk-bektasjitiska institutioner.

Kommissionen noterade åklagarens argument att det enligt artiklarna 14 och 24 i Turkiets konstitution och artikel 5(1) i föreningslagen inte får inrättas någon förening med som kallas alevitisk eller bektasjitisk i Turkiet.

Föreningen överklagade nyligen beslutet till kassationsdomstolen. I detta läge hade kommissionen redan underrättats om att ärendet, om överklagan inte godtogs, skulle föras till Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna.

När det gäller föreningslagen har kommissionen i sina återkommande rapporter inte bara noterat lagens restriktiva natur utan även dess restriktiva tillämpning. Detta har varit en återkommande fråga i den politiska dialogen mellan EU och Turkiet.

De senaste lagändringarna, som antogs av Turkiets nationalförsamling den 26 mars 2002, innehåller några ändringar i föreningslagen men inte i artikel 5.5, som låg till grund för förbudet av kulturföreningen förbundet för alevitisk-bektasjitiska institutioner. Kommissionen är därför fortfarande kritisk till hur föreningsfriheten får utövas i Turkiet.

(1) I artikel 5.5 i föreningslagen fastställs att det är förbjudet att grunda en förening i syfte att bedriva verksamhet på grundval av eller i namn av någon region, ras, social klass, region eller sekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1712/02

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(13 juni 2002)

Ämne: Firandet av Europadagen i skolor inom EU

Regeringen i den autonoma regionen Balearerna har förklarat att den 9 maj (Europadagen) inte är vanlig läsdag på grundskolor, gymnasier och universitet i regionen och gör det obligatoriskt att ägna denna dag åt verksamhet med anknytning till EU.

Kan kommissionen ge upplysningar om liknande åtgärder i andra länder och regioner inom EU? Skulle kommissionen kunna gå med på att lägga fram ett förslag om att man den 9 maj skall ägna sig åt verksamhet med anknytning till den europeiska integrationen i alla skolar i hela Europeiska unionen?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(24 juli 2002)

Kommissionen har inte tillgång till någon undersökning som översiktligt visar vilka medlemsstater eller regioner som har förklarat att den 9 maj ska vara undervisningsfri dag och obligatoriskt ägnas åt verksamhet med anknytning till Europeiska unionen.

Kommissionen välkomnar inte desto mindre det initiativ som tagits av myndigheterna i den autonoma regionen Balearerna. Men kommissionen har för närvarande inga planer på att föreslå att detta ska göras till generell praxis.

Troligen väljer många skolor den 9 maj som ett symboliskt datum, men när det gäller diskussionen om den europeiska integrationen kan man också tänka sig andra datum. Förra året deltog t.ex. tusentals skolor i en europeisk Comenius-vecka mellan den 24 och 27 november. Tidpunkten hade fastställts i samarbete med de nationella kontoren i de 30 länder som deltar i Sokrates-programmet. När det gäller 2003 har flera av parlamentets ledamöter i konventet föreslagit att den 21 mars ska ägnas åt diskussion om Europeiska unionens framtid i alla europeiska gymnasieskolor.

Kommissionen stöder också, inom ramen för sina möjligheter och befogenheter, andra initiativ i skolor (Europa i skolan, europeiska ungdomsparlament osv.). Varje enskild medlemsstat ansvarar helt och hållet själv för utformningen av sina utbildningssystem och innehållet i sina program.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1888/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 juli 2002)

Ämne: Yrkesutbildning i Grekland

Arbetslösa personer som deltar i subventionerade yrkesutbildningsprogram i Grekland får vänta på sina pengar för ersättning för deltagande upp till 8-10 månader efter avslutad utbildning. Lärarna erhåller sina arvoden 2-3 år efter det att yrkesutbildningsprogrammen avslutats.

1. Anser kommissionen att den tidsperiod inom vilken de arbetslösa och lärarna erhåller sina pengar kan betraktas som tillfredsställande?

2. Är kommissionen nöjd med resultaten av yrkesutbildningen i Grekland inom ramen för gemenskapens andra stödram?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(19 augusti 2002)

1. Under åren 19941999 fastställde det grekiska arbetsministeriet i överenskommelse med kommissionen allmänna bestämmelser och förordningar för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av utbildningsinsatser som får finansiellt stöd från Europeiska socialfonden inom gemenskapsstödramen i Grekland.

Enligt dessa bestämmelser skall stödet utbetalas av den som anordnar utbildningen då kursen har avslutats.

Årliga utgifter för utbildningsinsatser inom olika verksamhetsprogram utbetalades på grundval av årliga slutliga betalningsanspråk som medlemsstaterna riktar till kommissionen sex månader efter slutet av det berörda året.

2. Man kommer att undersöka hur effektivt yrkesutbildingsinsatserna inom 19941999 års gemenskapsstödramar fungerade som helhet efter det att efterhandsbedömningen har genomförts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1452/02

från Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Pisksnärtsskador (whiplash)

Såsom Europeiska kommissionen påpekar i sitt svar av den 21 mars 2002 på fråga E-0310/02(1) är pisksnärtsskador (whiplash) ett av de viktigaste problemen med säkerhet i bilbranschen. Kommissionen framhåller ytterligare att det inom det fjärde ramprogrammet fattats beslut om utveckling av initiativ till forskning kring nya rygg- och nackstöd.

Under tiden har vi avslutat det femte femåriga ramprogrammet. När kan man se fram emot resultat, konkreta åtgärder och ny lagstiftning beträffande förebyggandet av pisksnärtsskador?

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002, s. 111.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(26 juni 2002)

I sitt svar av den 21 mars 2002 informerade kommissionen frågeställaren om att EG-bestämmelserna om nackstöd redan ändrats 1997 för att ta hänsyn till TNO:s (den nederländska organisationen för tillämpad vetenskaplig forskning) forskningsresultat. Kommissionen underströk också att ytterligare förbättringar behövs för att pisksnärtskador skall kunna förebyggas mer effektivt.

Program för forskning och teknisk utveckling med inriktning på pisksnärtskador genomförs över hela världen, även inom det fjärde och det femte ramprogrammet där följande två projekt ingår:

- Whiplash I: Minskning av nackskador och de kostnader för samhället som dessa medför vid kollisioner bakifrån (projektet avslutat i oktober 2000).

- Whiplash II: Utveckling av nya konstruktions- och provningsmetoder för skydd mot pisksnärtskador vid fordonskollisioner (projektet startade i mars 2001).

Det övergripande målet för dessa två projekt är att bidra till utvecklingen av dels en ny generation fordon som ger bättre skydd mot nackskador genom en förbättrad konstruktion av rygg- och nackstöd, dels en ny strategi för hela fasthållningsanordningen.

De hittills uppnådda resultaten ger många möjligheter och är mycket lovande. Vissa viktiga frågor återstår dock att besvara, t.ex. vad det är för mekanismer som orsakar nackskador. Det är därför för närvarande svårt att säga vilka resultat den pågående forskningen kommer att leda till och huruvida nya bestämmelser sedan kommer att införas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0917/02

från Giles Chichester (PPE-DE) till kommissionen

(5 april 2002)

Ämne: Sidex

Har kommissionen fått all relevant information om LNM/Ispat:s uppköp av Sidex och anser kommissionen att alla informationskrav uppfyllts?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

I och med kommissionens och rådets beslut 94/907/EKSG, EG, Euratom av den 19 december 1994 om slutande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Rumänien, å andra sidan(1) åtog sig Rumänien att garantera insyn på området för offentligt stöd, genom ett fullständigt och kontinuerligt utbyte av information, inklusive stödbelopp, intensitet och ändamål och en detaljerad omstruktureringsplan.

Vad beträffar Sidex SA Galati mottog kommissionen i oktober 2001 handlingar om privatiseringen av företaget från den rumänska myndigheten för privatisering och förvaltning av statligt ägande. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar, som lämnades i april 2002. Kommissionen granskar för närvarande uppgifterna och kommer vid behov att begära ytterligare upplysningar eller klargöranden från de rumänska myndigheterna.

(1) EGT L 357, 31.12.1994; svensk specialutgåva, område 11, volym 35, s. 3.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1981/02

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Väntelistor inom den offentliga hälsovården i Rom och Italien

I Rom och i hela Italien pågår sedan länge en diskussion om det allvarliga problemet med så kallade väntelistor för att få tillträde till kostnadsfria hälsovårdstjänster. Problemet riskerar att skärpas i synnerhet i fråga om nödfall och särskilda sjukdomar. Detta gäller t.ex. många patienter som tvingas vänta över sex månader på analyser.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Finns det exempel på bästa praxis i detta sammanhang?

2. Har kommissionen utarbetat dokument eller forskat i denna fråga?

3. Kan kommissionen yttra sig generellt om ärendet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(27 augusti 2002)

Kommissionen är medveten om att väntetiden för hälso- och sjukvård är ett problem i en rad medlemsstater. Kommissionen har däremot ingen information om väntelistor. Inom det nya folkhälsoprogrammet, som nyligen antogs av parlamentet och rådet, planerar man dock att upprätta ett omfattande hälsoinformationssystem som kan utgöra en ram för några av de frågor som väcks på detta område.

Kommissionen hoppas dock att medlemsstaternas svar på ett nyligen utskickat frågeformulär om hälsa och långtidsvård för äldre ska ge insikter i problemet och eventuellt visa hur det skulle kunna lösas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0986/02

från Sérgio Marques (PPE-DE) till kommissionen

(12 april 2002)

Ämne: Första lägesrapporten om sammanhållningen

Det var med en blandning av överraskning, tillfredsställelse och oro som jag i den första lägesrapporten om sammanhållningen från januari 2002 tog del av uppgifterna om Madeiras BNP/per capita och dess förhållande till gemenskapsgenomsnittet (72 procent). Förändringen var i verkligheten mycket större än väntat, eftersom sättet att beräkna nationalräkenskaperna ändrats sedan 1999. Madeiras BNP-andel ökade i själva verket från 54,5 procent av gemenskapsgenomsnittet (uppgifterna härstammar från den andra sammanhållningsrapporten från 2001) till 72 procent vilket fastställdes i den nyligen publicerade framstegsrapporten om sammanhållningen.

Jag skulle därför vilja ställa följande frågor till kommissionen:

1. Vilka ändringar av kriterierna för beräkning av nationalräkenskaperna förklarar att BNP för den autonoma regionen Madeira ökat så mycket?

2. Hur bidrog samtliga nya ändringar till den här utvecklingen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(17 maj 2002)

De regionala siffrorna för Portugal som anges i Första lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen(1) som antogs av kommissionen den 30 januari 2002 är beräknade utifrån föreskrifterna i rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (SEK 95)(2). Uppgifterna i Andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning(3), beräknades enligt det tidigare systemet för nationalräkenskaper (SEK 79).

För närvarande håller alla medlemsstater på att uppdatera sina uppgifter och använder sig då av det nya systemet för national- och regionalräkenskaper SEK 95. Portugals statistiska institut offentliggjorde sina första beräkningar i denna nya serie ekonomiska siffror i juli 2001, samtidigt som uppgifterna skickades till EU:s statistikkontor Eurostat.

Förändringarna i BNP per capita i den självständiga regionen Madeira beror till stor del på skillnader i de båda systemens beräkningsmetoder. Det nya systemet är mer rättvisande och speglar av naturliga skäl bättre dagens situation än det tidigare, framför allt när det gäller uppgifter för tjänstesektorn. De siffror som nyligen publicerades gäller dock endast åren från och med 1995, och kan komma att korrigeras. De största förändringarna i förhållande till tidigare offentliggjorda beräkningar återfinns inom turist- och fastighetssektorn samt på området för finansiella tjänster i frizonen.

(1) KOM(2002) 46 slutlig.

(2) EGT L 310, 30.11.1996.

(3) KOM(2001) 24 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1904/02

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(25 juni 2002)

Ämne: MOX-sändning från Japan till Förenade kungariket

Är kommissionen övertygad om att lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits för den återresa som planeras till augusti/september för MOX-sändningen från Japan till den brittiska hamnen Barrow-in-furness?

Skulle kommissionen vilja vara vänlig och i detalj meddela vilka säkerhetsåtgärderna är och huruvida alla nödvändiga säkerhetsanordningar finns på plats för att skydda europeiskt territorium och europeiskt vatten?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(17 juli 2002)

Kommissionen har varken ansvar för eller rättslig befogenhet att bedöma säkerhetsarrangemangen för återtransporten av MOX-bränsle till Förenade kungariket.

Ansvaret för säkerheten vid civila operatörers transport av känsliga kategorier kärnmaterial ligger på byrån för civil kärnsäkerhet (Office of Civil Nuclear Security OCNS) i Förenade kungariket. I detta sammanhang är detta organ den nationella tillsynsmyndighet britterna har utsett enligt konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, för transport till och från andra delar av världen.

Denna återtransport av MOX-bränsle från Japan ingår direkt i OCNS befogenhet och ansvar. OCNS granskade alla säkerhetsarrangemang, särskilt med tanke på terroristattacken i september 2001 i USA. Dessa säkerhetsarrangemang granskades också av USA:s och Japans tillsynsmyndigheter. Alla säkerhetsmyndigheter är övertygade om att säkerhetsarrangemangen är mer än tillräckligt väluppbyggda för att kunna möta varje eventuellt hot.

Enligt kommissionens information tycks säkerhetsåtgärderna vara tillräckliga. Frågeställaren uppmärksammas emellertid på konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, och särkilt stycket om konfidentialitet beträffande information om säkerhetsåtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1212/02

från James Provan (PPE-DE) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Reform av den gemensamma fiskeripolitiken

Är kommissionen beredd att beakta det dokument som ingivits av UK Recreational Sea Angling Group (den brittiska föreningen för havsfiske i rekreationssyfte) när det gäller det minskade fiskbeståndet i våra hav? Kommer kommissionen även att överväga föreningens förslag i fråga om åtgärder och förvaltning av fiskbestånden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 juni 2002)

Kommissionen är medveten om värdet av fritidsfisket till havs och dess betydelse för välståndet i vissa kustområden. Kommissionen anser dock att fritidsfisket rent allmänt hanteras bäst av medlemsstaterna med hänvisning till avståndet till verksamheten och att det i många fall saknas en tydlig transnationell dimension.

Det betyder emellertid inte att gemenskapen skall bortse från verksamhet av detta slag. I vissa fall kan fritidsfisket till havs mycket väl vara en gemenskapsfråga, till exempel när de arter som fångas redan regleras av gemenskapen, eller i fall där det inte går att bortse från fritidsfiskarnas del i minskningen av vissa bestånd. I dessa fall anser kommissionen att det kan bli nödvändigt med åtgärder på gemenskapsnivå, och medlemsstaterna kan då behöva vidta åtgärder mot havsfisket som ett led i gemenskapspolitiken.

När det gäller fritidsfiskarnas deltagande i beslutsfattandet på gemenskapsnivå är frågan om hur det skall kunna ökas en av de mest prioriterade i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. I den mån kommissionen tar initiativ angående fiskefrågor av betydelse för fritidsfisket kommer givetvis fritidsfiskarnas organisationer att konsulteras i egenskap av berörda intressenter.