ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0897/00

från Vincenzo Lavarra (PSE) till kommissionen

(16 mars 2000)

Ämne: Kris för citrusodlare i Syditalien

Sicilianska och syditalienska citrusproducenter är oroliga över den senaste tidens kris inom citrussektorn. Sicilien lämpar sig geografiskt för apelsinodling av hög kvalitet, men regionen har också nackdel av att den är ekonomiskt mindre utvecklad och att den ligger långt ifrån de europeiska marknaderna.

Detta får, tillsammans med den stärkta konkurrensen från citrusprodukter som produceras till lägre kostnader av länder utanför gemenskapen, allvarliga negativa konsekvenser för tiotusentals företags möjligheter att överleva på marknaden, med allvarliga sociala återverkningar på sysselsättningsnivån och därmed på ekonomin i en region där arbetslösheten är mycket hög och där den viktigaste sysselsättningskällan är just jordbruk.

Inte mindre viktiga förefaller mig effekterna på miljön och det stora genetiska arv som skulle gå förlorat om man verkligen skulle lägga ned citrusodlingen.

Skulle kommissionen, för att lugna citrusodlarna, kunna ange följande:

1. Vad ämnar kommissionen göra för att upprätthålla den sicilianska och syditalienska citrusproduktionen?

2. Avser kommissionen att, när det gäller reformen av den gemensamma marknaden för citrusfrukter, omstrukturera stödsystemet genom att främja arealstöd som överensstämmer bättre med principerna i Agenda 2000 och överge det nuvarande systemet med stöd för produkter som är avsedda för förädling?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 april 2000)

1. För att lösa den italienska citrusodlingens strukturella problem, finns i gemenskapens regelverk två slags åtgärder: verksamhetsprogrammen för producentorganisationer enligt rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt- och grönsaker(1) och föreskrivna åtgärder inom ramen för landsbygdsutvecklingen enligt beslut genom rådets förordning (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor(2).

2. Kommissionen anser att införande av stöd per hektar inte lämpar sig för gemenskapens citrussektor. Den typen av stöd främjar inte den artomställning som krävs för att svara emot förändringar i efterfrågan.

Dessutom kan stöd per hektar endast övervägas om det ges till samtliga arealer, också sådana vars produktion är avsedd för marknaden för färsk varor.

(1) EGT L 297, 21.11.1996.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0463/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(24 februari 2000)

Ämne: Bestridande av om det är lagligt att förlänga An Post:s kontrakt för att utföra betalningar från systemet för social välfärd i Irland

En advokatfirma i Dublin(1) har vidtagit rättsliga åtgärder angående förlängningen av An Post:s kontrakt om utbetalningar från systemet för social trygghet i Irland. Kan kommissionen, med tanke på att sådana tjänster är av betydelse för postkontoren på landsbygden och för landsbygdens överlevnad, informera om hur det för tillfället förhåller sig med denna rättssak, ange vid vilket datum förhandlingarna kommer att vara slutförda och yttra sig över ärendet?

(1) McCann Fitzgerald Solicitors for Transactions Network Services, Dublin.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(4 april 2000)

Kommissionen har mottagit ett klagomål enligt artikel 86 (tidigare artikel 90) jämförd med artiklarna 43, 49 och 82 (tidigare artiklarna 52, 59 och 86) i EG-fördraget. Klagomålet riktar sig mot irländska regeringens beslut att förlänga avtalet med An Post, det statliga postmonopolet, om distribution av utbetalningar från det sociala trygghetssystemet. Avtalet förlängs med ytterligare tre år från och med 1 januari 2000. Klagomålet innehåller både konkurrens- och inremarknadsaspekter.

Kommissionen har ännu inte tagit ställning till klagomålet. Ytterligare upplysningar krävs för detta och kommissionen har därför begärt uppgifter från klaganden och den irländska regeringen.

Beroende på vad parterna lämnar för uppgifter kan resultatet antingen bli en formell underrättelse till den irländska regeringen eller ett avvisande av klagomålet. Kommissionen kommer utan dröjsmål att vidta åtgärder när uppgifterna inkommit.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0930/00

från Stefano Zappalà (PPE-DE) till kommissionen

(22 mars 2000)

Ämne: Jordskalvsoffer i regionen Latium

Den 11 mars 2000 drabbades vissa kommuner i den italienska regionen Latium av svåra jordskalv. Kommunerna ligger i ett högland och har särskilda ekonomiska och sociala problem samt infrastrukturproblem.

Kommunerna karakteriseras av historiska byggnader som inte har anpassats till de senaste bestämmelserna om förebyggande av jordskalv och som därför lätt tar skada.

Myndigheterna utför för närvarande en närmare undersökning av skadorna, som enligt preliminära uppskattningar uppgår till tiotals miljarder ITL, dvs. tiotals miljoner euro.

Den berörda befolkningen har varit tvungen att tillfälligt söka skydd i tält, containrar eller hos släktingar i avlägset belägna lokaliteter. Det är generellt fråga om äldre personer med ekonomiska problem, vilket även ger upphov till emotionella olägenheter.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Vilka brådskande åtgärder ämnar den vidta för att återuppbyggnaden av de berörda områdena skall inledas utan dröjsmål?

2. Vilka initiativ ämnar den ta för att påskynda lämpliga insatser från de regionala och nationella myndigheternas sida?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(10 maj 2000)

Kommission är ytterst medveten om de sociala och ekonomiska följderna av det jordskalv som drabbade vissa kommuner i Latium den 11 mars 2000.

Även om det inte längre finns någon särskild budgetpost för katastrofhjälp vid naturkatastrofer, kommer kommissionen att göra allt som står i dess makt för att hjälpa till att återuppbygga det som förstörts i de olycksdrabbade områdena och för att hjälpa de människor som drabbats.

Det är viktigt att understryka att gemenskapens struktur- och sammanhållningspolitik främst syftar till att bidra till att minska de sociala och ekonomiska skillnaderna men att strukturfonderna inte utgör katastrofhjälp. Med hänsyn till deras räckvidd kan de dock ge ett betydande stöd till ekonomisk och social återuppbyggnad i de olycksdrabbade områdena.

I rådets nya förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) för programperioden 20002006 återfinns flera instrument som kan användas för att bidra med stöd i återuppbyggnad av infrastruktur, produktionsmöjligheter och produktionsverktyg som behövs för den ekonomiska utvecklingen i gemenskapens regioner.

De områden som kommer att omfattas av det nya mål 2 för Italien kommer att kunna motta stöd från strukturfonderna. De olycksdrabbade områden som inte kommer att omfattas av mål 2 men som tidigare var stödberättigade enligt de gamla mål 2 och 5b kommer också att kunna motta bidrag enligt bestämmelserna om stöd under en övergångsperiod. De olycksdrabbade områden som inte är stödberättigade kan inte motta stöd enligt strukturfondernas mål 2.

Kommissionen kommer att med största noggrannhet granska alla ansökningar som inkommer från de nationella och regionala italienska myndigheterna inom ramen för denna förordning.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0207/00

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(4 februari 2000)

Ämne: WTO-reformen

På vilket sätt bidrar kommissionen till det grundläggande arbetet för en genomgripande reform av WTO? Kommer kommissionen att fastställa en tidsfrist på ett år så att behovet av att bygga upp organisationens trovärdighet uppmärksammas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0207/00 och E-0342/00 ingivet av Pascal Lamy för kommissionen

(29 februari 2000)

Som parlamentsledamoten känner till lade kommissionen för ministerkonferensen i Seattle fram genomgripande förslag avseende mera öppna förfaranden inom Världshandelsorganisationen (WTO). Efter ministerkonferensen i Seattle redogjorde den ledamot som ansvarar för handel för kommissionens synpunkter i denna fråga inför kommittén för industri, utrikeshandel, forskning och teknik under ett anförande den 25 januari 2000. Fastän kommissionen medger att tydliga brister vad gäller förfarandena framkom under konferensen i Seattle, anser den dock att det skulle motverka sitt syfte att inleda en total översyn av WTO innan en ny runda har inletts. Många av de problem som framkom i Seattle var klart hänförliga till skillnader vad gäller innehåll och praktiska problem såsom otillräcklig förberedelse av konferensen.

Kommissionen förespråkar därför ett tillvägagångssätt som innefattar två faser, där den första fasen skulle kunna leda till förbättringar av förberedelserna och organisationen av ministerkonferensen, förbättrat deltagande särskilt av utvecklingsländer, och ökad öppenhet för den bredare allmänheten.

Mer genomgripande reformer, exempelvis reformen av strukturer och system för beslutsfattande, behöver undersökas under den andra fasen (kanske av en grupp framträdande personer på uppdrag av rådet (allmänna frågor) för att utröna vad som skulle kunna vara genomförbart innan några konkreta förslag läggs fram.

Det behöver säkert inte framhävas att alla reformåtgärder på kort och lång sikt måste diskuteras och överenskommas med partnerna i Världshandelsorganisationen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0561/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. EU:s respekt för befogenheter och ansvarsområden.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0218 - 0218



SKRIFTLIG FRÅGA E-0561/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (29 februari 2000) Ämne: EU:s respekt för befogenheter och ansvarsområden Kan kommissionen ange i vilka fall EG-domstolen har ansett att EU överskridit sina befogenheter? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi (7 april 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0196/00

från Mario Mantovani (PPE-DE) till kommissionen

(27 januari 2000)

Ämne: Oegentligheter och bedrägerier vid Gemensamma forskningscentret i Ispra

I dagstidningarna i Italien, särskilt i provinsen Varese, har oroväckande uppgifter publicerats om misstänkta oegentligheter och bedrägerier vid Europeiska forskningscentret i Ispra. Enligt uppgifterna skall centret ha utnyttjat gemenskapsmedel felaktigt genom att lägga ut entreprenader på företag som inte var tillräckligt kompetenta, rekommenderade eller som till och med saknade kvalifikationer. I dagstidningarna rapporteras att frågan behandlas i 1998 års rapport om bedrägeribekämpning och att den fortfarande undersöks.

Vad har framkommit i de delar av undersökningen som anses vara avslutade och i synnerhet vilka åtgärder har vidtagits gentemot dem som gjort sig skyldiga till dessa bedrägerier till skada för EU?

Vad har hittills framkommit i de delar av undersökningen som fortfarande pågår och vilka åtgärder kommer att vidtas eller har redan vidtagits?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(24 februari 2000)

Kommissionen konstaterar inledningsvis att årsrapporten för 1998 om skydd av gemenskapens finansiella intressen och kampen mot bedrägerier(1) inte innehåller några uppgifter om det ärende som parlamentsledamoten tar upp. Å andra sidan är inte alla utredningar med i rapporten.

Ärendet gäller misstänkta oegentligheter och bedrägerier i samband med upphandling, i synnerhet av tjänster, vid Gemensamma forskningscentret i Ispra. Händelserna skall ha ägt rum under åren 19941996.

De administrativa undersökningar som kommissionen bedrivit visar att oegentligheter har förekommit i samband med upphandling. Disciplinära åtgärder har beslutats mot fyra anställda. Ärendet har överlämnats för granskning till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

(1) KOM(1999) 590 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0257/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2000)

Ämne: Regeringskonferensen

Kan kommissionen ange de områden där den i högre grad vill se beslut med kvalificerad majoritet vid nästa regeringskonferens?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(23 februari 2000)

Såsom framgår av yttrandet av den 26 januari 2000(1) anser kommissionen att beslutsfattande med kvalificerad majoritet i rådet, utöver de fall där enkel majoritet räcker, bör bli huvudregeln och enhällighet undantagsregeln. I bilaga 1 till yttrandet återfinns alla de bestämmelser i EG-fördraget där enhällighet fortfarande skulle krävas därför att det finns allvarliga och varaktiga skäl för att avvika från huvudregeln. I bilaga 2 återfinns de bestämmelser i EG-fördraget som endast skulle kräva beslutsfattande med kvalificerad majoritet i rådet.

(1) Institutionella reformer en förutsättning för utvidgningen, Kommissionens yttrande enligt artikel 48 i Fördraget om Europeiska unionen om sammankallandet av en konferens med företrädare för medlemsstaternas regeringar i syfte att ändra fördragen, KOM(2000) 34 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0113/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(31 januari 2000)

Ämne: Avskrivning av de fattigaste ländernas skuld till Europeiska unionen

Är rådet i färd med, eller kommer rådet inom den närmaste framtiden, att ta initiativ till att samtliga EU-medlemsstater skall bevilja att de fattigaste ländernas skulder till dem avskrivs? Detta skulle kunna vara en åtgärd som alla förstår och som skulle bidra till en ny och mer välbalanserad fas i världens utveckling genom att avskaffa den fattigdom som många länder idag lider av.

Svar

(28 mars 2000)

Vid Bretton Woodsinstitutionernas årliga möten i september 1999 i Washington fattade givarsamfundet ett antal långtgående politiska beslut och slog bland annat fast att det finns en nära koppling mellan strategierna för fattigdomsbekämpning, programmen för strukturanpassning och skuldlättnadsinitiativet.

Mot denna bakgrund beslutade ministerrådet AVS-EG i december 1999 att ännu icke fördelade programmedel från den åttonde Europeiska utvecklingsfonden och tidigare utvecklingsfonder får utnyttjas som anslag för att täcka betalningar av räntor och amorteringar på utestående skulder hos gemenskapen i de AVS-länder som är stödberättigade inom ramen för kraftigt skuldtyngda fattiga länder-initiativet (320 miljoner euro) och för att med högst 680 miljoner euro stödja den globala finansieringen av kraftigt skuldtyngda fattiga länder-initiativet genom bidrag till den särskilda fond som har knutits till kraftigt skuldtyngda fattiga länder-initiativet och som förvaltas av Världsbanken.

Den externa skuldsättningen för kraftigt skuldtyngda fattiga länder utanför AVS-gruppen kommer att bli föremål för särskilda beslut enligt lämpliga förfaranden och budgetmedel kommer att utnyttjas i detta syfte inom ramen för gemenskapens politik för utvecklingsbistånd till länderna i Asien och Latinamerika.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0304/00

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(4 februari 2000)

Ämne: Försenade projekt inom ramen för Sammanhållningsfonden i Grekland: Biologisk rening av avloppsvatten och omorganisering av avfallsdeponeringen i Thessaloniki

Genomförandet av projekten Utvidgning och integrering av de biologiska reningsanläggningarna i Thessaloniki första skedet och Omorganisering av avfallsdeponeringsplatserna samt studie inför och anläggning av en centralstation för avfallsdeponeringen i Thessaloniki är av stor betydelse med tanke på skyddet av miljön och förbättrandet av livskvaliteten för invånarna i Thessaloniki. Utförandena av dessa projekt är oförlåtligt försenade samtidigt som finansieringsramen ur Sammanhållningsfonden för den föregående programperioden (1994-1999) tömts på alla beviljade anslag.

Med anledning av dessa projekt som sedan 1995 erhållit finansiering av Sammanhållningsfonden och som borde ha varit slutförda och satta i funktion redan 1998 vill jag fråga kommissionen om följande:

1. I vilket skede befinner sig utförandet av projekten idag, vad beror förseningarna på och när tror man att projekten kommer att slutföras?

2. Hur stort är det finansiella belopp som beviljats ur Sammanhållningsfonden för programperioden 1994-1999 och är de förpliktelser som ingåtts tillräckliga för att slutföra projekten?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att projekten slutförs så snabbt som möjligt och för att säkerställa att de sedan fungerar på bästa möjliga sätt?

När det gäller de förpliktelser som de grekiska myndigheterna ingått med avseende på projektet för biologisk rening av avloppsvattnet i Thessaloniki vill jag fråga om följande:

- Förekommer det någon övervakning av vattenkvaliteten i Thermaikos-buktens inre och centrala delar och, om så är fallet, vilken instans är det som handhar denna?

- Har avloppsnätet i fråga utvidgats?

- Har industriområdet knutits till avloppsnätet och förekommer det någon särskild kontroll av kvaliteten på industriavfallet? Vilka intäkter täcker utgifterna för drift och uppehållning?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(23 februari 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0049/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Kölnbesluten, översyn av Poseima-programmet och stöd till ekologisk produktion

I rådets förordning (EEG) nr 1600/92(1) föreskrivs inga särskilda åtgärder för utveckling av ekologisk produktion på Azorerna, som är ett alldeles nytt fenomen på öarna.

Av marknads- och miljöskäl, och för att göra reklam för Azorerna, borde man ägna detta större uppmärksamhet.

Anser inte kommissionen att förordningen borde ändras så att den skulle innehålla särskilda stimulansåtgärder för detta slags jordbruk?

(1) EGT L 173, 27.6.1992, s. 1.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 och E-0052/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(28 februari 2000)

Parlamentsledamoten har ställt en hel rad frågor om Poseima-programmet för Azorerna.

Vad gäller kommissionens rapport om åtgärderna för att genomföra artikel 299 (tidigare artikel 227) punkt 2 i EG-fördraget så är denna under utarbetande.

Kommissionen kan för närvarande inte svara på de frågor som parlamentsledamoten ställt om rapporten, dvs. innan kommissionen har antagit den.

Vad gäller kommissionens arbetsprogram för år 2000 föreskriver detta att rådet och Europaparlamentet skall föreläggas en rapport om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter(1) (Poseima). Rapporten skall konkret behandla genomförandet vad avser jordbrukssektorn inom Poseima och vid behov innehålla förslag till anpassningar som visar sig behövas för att uppnå programmets mål. Alla åtgärder som avser jordbruket på Azorerna kommer här att tas upp.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0609/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(3 mars 2000)

Angående: EU:s informationsspridning om den europeiska restaureringsskolan

Det projekt som gjort det möjligt att starta en europeisk restaureringsskola i stadsdelen Albaicín i Granada har tack vare EU-bidrag fungerat som en drivkraft för att ge denna stadsdel en roll i en ny dynamisk ekonomi efter en djupgående ekonomisk svacka.

Det förefaller logiskt att kommissionen inte nöjer sig med att ha möjliggjort projektet genom ekonomiskt stöd, utan även använder sitt stora kulturella kontaktnät för att göra denna skola känd i alla de europeiska miljöer som hör till samma sektor.

Hur ställer sig kommissionen till ovannämnda skola som den har bidragit till att inrätta, och vad tänker den göra för att information om skolan i europeiska kulturmiljöer skall ge ett resultat som motsvarar investeringarna i den europeiska restaureringsskolan i Granada?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(13 april 2000)

Europeiska restaureringsskolan i stadsdelen Albaicín i Granada inrättades som en del av åtgärder och delåtgärder inom ramen för det urbana pilotprojektet Albaicín,(1) som syftar till att stimulera stadsdelens ekonomi.

Urbana pilotprojekt fungerar genom sin natur som katalysatorer, men är tidsbegränsade. Avslutade projekt får inte fortsatt bidrag från strukturfonderna.

Kommissionen har inte heller möjlighet att säkerställa lönsamheten hos de projekt som har finansierats. Det är således bidragsmottagarna som ansvarar både för detta och för den fortsatta verksamheten.

När det gäller kultursektorn i synnerhet erinras parlamentsledamoten om att kommissionen kan bevilja stöd till initiativ enbart inom ramen för och i enlighet med bestämmelserna för det nya Kultur 2000-programmet. Den första ansökningsomgången offentliggjordes i mars 2000.

(1) ERDF beslut nr 97.11.29.001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0118/00 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen. Kostnaden för mejeribehandling av en liter mjölk.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 303 E , 24/10/2000 s. 0143 - 0143



SKRIFTLIG FRÅGA P-0118/00 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) Ämne: Kostnaden för mejeribehandling av en liter mjölk Vet kommissionen hur mycket mejeribehandlingen av en liter mjölk kostar i Danmark och Nederländerna? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (7 februari 2000) Kommissionen förfogar inte över uppgifter om kostnaden för mejeribehandling av en liter mjölk i Danmark, Nederländerna eller i någon annan medlemsstat. Det bör påpekas att sådana kostnader kan variera avsevärt beroende på vilken typ av produkt som tillverkas eller beroende på anläggningens storlek och struktur.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0159/00

från Carl Lang (TDI) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Översvämningar i södra Frankrike

På en fråga från min kollega Jean-Claude Martinez (E-2395/99)(1) svarade kommissionen att gemenskapen inte längre hade någon katastrofhjälp som kunde utnyttjas till förmån för de egna medlemsstaterna i händelse av naturkatastrofer, men att kommissionen erbjöd sig att, på vissa villkor, göra anslag ur Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) eller Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) tillgängliga för katastrofdrabbade områden.

1. Hur avser kommissionen att snabbt utnyttja dessa mekanismer, som är påtagligt byråkratiska och långsamma?

2. Hur motiverar kommissionen att ett katastrofdrabbat område inte kan komma i åtnjutande av sådan katastrofhjälp på grund av att det inte längre är ett område som är berättigat till medel ur strukturfonderna under programperioden 20002006?

3. Tänker kommissionen åtgärda denna grova orättvisa att nödhjälp kan ges till tredje land samtidigt som kommissionen nekar EU:s medlemsstater denna hjälp genom att exempelvis återinföra denna anslagspost genom en tilläggs- och ändringsbudget för budgetåret 2000?

(1) EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 124.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 februari 2000)

Parlamentsledamoten ombeds vänligen hänvända sig till kommissionens meddelande av den 12 januari 2000(1) samt till kommissionens inlägg under parlamentets plenardebatt i januari 2000(2).

(1) SEK(2000) 40.

(2) Europarlamentets debatter (januari 2000).