SKRIFTLIG FRÅGA E-0616/98 från Ursula Schleicher (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Genomförande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen

I flera medlemsstater har det, särskilt under senare år, inkommit klagomål på de stora förseningarna i genomförandet av förordning (EEG) nr 793/93 ((EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. )) om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen.

1. Vad anser kommissionen är orsaken till att genomförandet försenats?

2. Har Europeiska byrån för kemiska ämnen tillräckliga resurser till sitt förfogande för att genomföra förordningen?

3. Kan en av orsakerna till förseningen vara att förfarandena är alltför byråkratiska och att förordningen inte är tillräckligt bindande i sin utformning?

4. Vilka konkreta åtgärder tänker kommissionen vidta för att lösa problemet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Kommissionen känner till och bekymrar sig för svårigheterna med genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 793/93.

Genomförandet av denna gemenskapslagstiftning kräver vetenskaplig och teknisk sakkunskap på hög nivå, särskilt i medlemsstaterna eftersom de fungerar som rapportörer för de prioriterade ämnena. En orsak till att genomförandet går långsamt är själva förordningens struktur eftersom den medför långa och svåra stadier och förfarande utan några exakta tidsfrister eller regler. Det bör påpekas att flera andra gemenskapsbestämmelser som grundar sig på liknande strukturer konfronteras med samma svårigheter.

Riskbedömningen är dessutom mer komplicerad, tidskrävande och dyrare än vad man räknat med både för industrin och medlemsstaternas myndigheter. Det har därför varit nödvändigt att fastställa bestämmelser för riskbedömning när det gäller hälsa och miljö i en särskild förordning.

Försent inlämnade uppgifter om prioriterade ämnen från industrins sida har lett till förseningar i genomförandet av förordningen. Förordningens inledande fas är helt och hållet beroende av de uppgifter som tillverkare och importörer obligatoriskt måste lämna in.

Vissa medlemsstater, som haft ansvaret för att bedöma ett större antal ämnen i den första förteckningen, har dessutom genom sin oförmåga att lämna in de planerade riskbedömningarna försvårat genomförandet av denna gemenskapsåtgärd. Det bör dock påpekas att stora framsteg har gjorts under den senaste tiden.

De kommande veckornas slutförande av den första omgången av fyra riskbedömningar tillsammans med åtgärder för att minska riskerna för vissa ämnen är ett avgörande steg för att genomföra förordningen och bör under de kommande månaderna leda till märkbara förbättringar i form av resultat från slutförda riskbedömningsrapporter. När de första fyra ämnena är avslutade tänker kommissionen fortsätta med en allmän bedömning av förordningens effektivitet. Denna bedömning kommer att vara inriktad på de brister och svårigheter som hittills upptäckts och avsikten är att föreslå särskilda åtgärder för att förbättra förordningens genomförande.

I samband med detta bör det påpekas att Europeiska kemikaliebyrån tillhandahåller ytterst värdefullt vetenskapligt och tekniskt stöd vid genomförandet av förordningen. Dess arbetsområde ¨existerande ämnen¨ ansvarar särskilt för att samla in uppgifter, prioritera och göra riskbedömningar. När det gäller resurser är Europeiska kemikaliebyrån fortfarande under uppbyggnad.