ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1141/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (24 april 1998)

Ämne: Life-initiativet och Azorerna

Azorerna (Portugal) hör till gemenskapens yttersta randområden och har därför tilldelats en speciell ställning i EU-fördraget. Kan kommissionen redogöra för det gemenskapsstöd som området erhöll från Life-initiativet under perioden 1994-1999? Hur stort stöd tror kommissionen att Azorerna kommer att få under finansieringsperioden 2000-2006?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (12 maj 1998)

Beträffande programldelen Life-Environnement vill kommissionen påminna frågeställaren om att demonstrationsåtgärder för att kunna erhålla bidrag från Life-programmet måste vara innovativa och bidra till utvecklingen och, i förekommande fall, genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning inom miljöområdet. Sådana åtgärder väljs ut varje år med hjälp av uppmaningar att inkomma med intresseanmälan som anordnas av de nationella myndigheterna.

För åren 1994-1999 inkom inga förslag som berörde Azorerna, trots alla ansträngningar att sprida vårt program i Portugal, och alla initiativ från det portugisiska miljöministeriet för att förmå landets offentliga organisationer och privata företag att lämna in förslag.

Beträffande programdelen Life-Nature skall projekten i synnerhet bidra till genomförandet av det europeiska nätet Natura 2000.

För perioden 1994-1999 erhåller regionen Azorerna stöd från Life-Nature-programmet inom ramen för fem projekt (en detaljerad redogörelse finns att tillgå på Internetadressen http://europa.eu.int/comm/life/home.htm).

Vad gäller utsikterna för perioden 2000-2006 är det omöjligt att säga om och i vilken utsträckning regionen kommer att erhålla finansiellt stöd inom ramen för Life-programmet, eftersom ett förfarande baserat på efterfrågan tillämpas vid utdelningen av stödet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1485/98 från Andrea Manzella (PSE) till rådet (14 maj 1998)

Ämne: Dom mot general Oviedo

Kan rådet, mot bakgrund av den rådande situationen i Paraguay, redogöra för de uttalanden som gjorts och hur man vädjat till den moraliska känslan vad gäller det pågående valförfarandet? På grund av gripandet av och de fällande domarna mot general Luis Oviedo råder starka tvivel om huruvida valet i Paraguay genomförs regelrätt. Oviedo var den kandidat som fick flest röster i den första valomgången, som av den behöriga rättsmakten godkänts och ansetts vara legitim, och enligt alla opinionsundersökningar är han den absolut populäraste personen. Domarna mot honom fälldes under förvirrade rättegångsförhållanden och utan några riktiga garantier.

Kan rådet i synnerhet, på grundval av officiella dokument utarbetade av Paraguays regering, redogöra för åtalspunkterna, huruvida anklagelserna var välgrundade och om domen mot general Oviedo stod i proportion till brottet?

Svar (20 juli 1998)

1. När det gäller de händelser som nyligen ägde rum före valet intog Europeiska unionen ståndpunkten att det, även om situationen var oroande, inte skulle vara tillrådligt för unionen att utfärda ytterligare en förklaring om Paraguay efter den förklaring som utfärdades den 19 november 1997 med EU:s ståndpunkt. Inom ramen för normala diplomatiska kontakter har unionen samtidigt till de paraguyanska myndigheterna betonat den oro som ges uttryck i denna förklaring. Unionen har även varit i nära kontakt med Mercosur-ländernas regeringar. Unionen har noggrant noterat deras bedömningar av situationen i Paraguay och fortsätter att bevaka läget. Dessutom har EU tillsammans med Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) samfinansierat en delegation valövervakare till Paraguay.

2. I mitten av april 1998 bekräftade högsta domstolen i Paraguay den särskilda militärdomstolens dom som innebar att general Oviedo dömdes till tio års fängelse för ett påstått kuppförsök i april 1996.

Rådet kan inte bedöma om anklagelserna är välgrundade och inte heller om påföljden står i proportion till brottet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0641/98 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför antas ansökningarna från personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppnås efter tre års studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Técnico inte godkänns som sökande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0398/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Planer på att omvandla armeniskt kloster till hotell i den ockuperade delen av Cypern

Enligt uppgifter i den turkcypriotiska tidningen Kibris Postasi finns det planer på att omvandla det armeniska klostret Sourp Magar, som härstammar från år 1000 e.Kr. och som blivit bombarderat av de turkiska ockupationsstyrkorna, till ett hotell med plats för 50 hotellgäster. Klostret ligger i området Kyrinia, i den ockuperade delen av Cypern och skall, i enlighet med de planer som pseudostatens ¨myndigheters¨ gjort upp, arrenderas ut på 49 år för en årshyra på 20 000 dollar.

Det här är ytterligare ett uttryck för den ringaktning som den turkiska ockupationsmakten hyser gentemot öns kulturarv, samtidigt som det visar i vilken mån den illegala regimen på norra Cypern respekterar kristna minnesmärken.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen hur den har tänkt reagera på denna uppenbart olagliga handling som utförs av en bestialisk regim vars enda stöd utgörs av de 40 000 turkiska soldater som under 24 års tid har ockuperat 40 procent av Cypern?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

Åttahundra turkcyprioters besök nyligen i en moské i Larnaca och flera hundra grekcyprioters pilgrimsfärd till ett kloster på norra delen av ön är två blygsamma tecken på framsteg i relationerna mellan de två grupperna. De två cypriotiska gruppernas respekt för varandras kulturarv är en nödvändighet för att deras identitet skall kunna bevaras. Kommissionen skulle vilja använda delar av det fjärde finansprotokollets medel till att restaurera monument på hela ön (som ett projekt för båda befolkningsgrupperna). Fastän det hittills inte har varit möjligt tänker kommissionen fortsätta att stödja detta slags initiativ och hoppas att den politiska situationen på Cypern så småningom kommer att göra det möjligt att genomföra dem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0145/98 från Kenneth Coates (GUE/NGL) till kommissionen (2 februari 1998)

Ämne: Program för att bekämpa fattigdomen

Förenade kungariket inledde 1996 en rättslig process vid EG-domstolen vad gäller finansieringen av kommissionens program för att bekämpa fattigdomen och andra sociala program till stöd för utslagna grupper.

Vilka effekter har detta fått på kommissionens arbete inom det sociala området och för de icke-statliga organisationer som är verksamma inom detta område? Hur påverkas programmen för äldre och handikappade?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (6 april 1998)

I det rättsliga förfarande (C-239/96R) som Förenade kungariket inledde mot kommissionen ifrågasätts lagligheten hos vissa utgifter inom budgetpost B3-4103.

Den 24 september 1996 beviljade domstolens ordförande Förenade kungariket rätt till interimistiska åtgärder, enligt vilka åtaganden kunde göras men utbetalningar måste stoppas tills domen hade avgivits. Efter det interimistiska beslutet av domstolens ordförande bedömdes bidragsansökningar och de projekt som ansågs vara stödberättigade valdes ut. De sökande vars ansökan hade godkänts upplystes om de villkor som domstolen fastställt och ombads underteckna ett avtal under dessa förutsättningar. Inga utbetalningar har hittills gjorts till följd av något av dessa avtal, eftersom domstolen fortfarande inte avgivit sin slutliga dom. Med beaktande av denna osäkra situation har de flesta sökande skjutit upp genomförandet av projekten i fråga.

På grund av det oavgjorda målet i domstolen har inga nya åtagandebemyndiganden gjorts för denna post i budgeten 1997. Den budgetpost som gäller äldre personer, som visserligen också berörs av ett liknande mål, har däremot fått nya åtagandebemyndiganden 1997 vilka även fördelats med samma förbehåll tills den slutliga domen är känd. Inga andra budgetposter berörs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0545/98 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Förödelse i skidlift orsakad av amerikanskt militärflyg

Den 3 februari 1998, i Val di Fiemme i den italienska provinsen Trento, körde ett amerikanskt militärflygplan (under en övningsflygning på låg höjd) in i en kabinbana och orsakade stor förödelse med 20 döda, däribland tyskar, ungrare, polacker och en italienare.

Flera lokala myndigheter hade redan vid ett flertal tillfällen påpekat det farliga i att genomföra övningsflygningar av detta slag.

I Italien har det tidigare inträffat liknande olyckor (t.ex. i Casalecchio de Reno, 1990, då tolv personer dog och 90 skadades eller de mer kända händelserna i Ustica 1980), utan att de ansvariga ännu har kunnat ställas till svars.

Det italienska rättsväsendet har förhindrats att genomföra några undersökningar om olyckan, då detta faller under amerikanska militära myndigheters behörighet.

Fördelningen av den juridiska behörigheten är både komplex och konfliktfylld och ytterligare ett hinder i undersökningarna utgörs av den militära sekretessen.

1. Anser kommissionen, mot bakgrund av ovan, att det är lämpligt att främja en åtgärd för att garantera undersökningarna och för att tillförsäkra offrens efterlevande att rättvisa kommer att skipas?

2. Finns det några bestämmelser för skydd av civilas säkerhet under militära övningar?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (27 april 1998)

Kommissionen är naturligtvis angelägen om att olyckan utreds på ett korrekt sätt. Vidare vill kommissionen uttrycka sin medkänsla med offren och deras familjer. Utredningen ligger dock helt utanför gemenskapens kompetensområde och kommissionen kan därför inte påverka den. För det rättsliga efterspelet ansvarar uteslutande nationella och militära rättsinstanser.

Gemenskapen saknar också helt befogenheter när det gäller skydd av civila vid militära flygövningar, som det är fråga om i detta fall, eftersom den gemensamma transportpolitiken endast gäller civilflyget. Det är av detta skäl som rådets direktiv 94/56/EG av den 21 november 1994 om grundläggande principer för utredning av flyghaverier och tillbud inom civil luftfart ((EGT L 319, 12.12.1994, svensk specialutgåva område 7, volym 5, s. 172. )) inte äger tillämpning på militärflyget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0550/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Det regionala operativa programmet för Attika - delprogram 1, åtgärd 1

I det regionala operativa programmet för Attika handlar åtgärd 1 i delprogram 1 om vattenförsörjning, avloppsvatten och biologisk rening. Enligt tidsschemat borde 20620 miljoner ecu ha utnyttjats som offentliga medel för detta ändamål före 1997. Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Hur har dessa projekt framskridit?

2. Gjordes det några ändringar i samband med revideringen av gemenskapsstödramen, och vilka i så fall? Vad motsvaras dessa ändringar av procentuellt i relation till budgeten?

3. Vilka avloppsnät har störst problem med utnyttjande av medlen och vilka är de främsta orsakerna till förseningarna?

4. En hur stor del av medlen hade utnyttjats fram till den 31 december 1997?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (22 april 1998)

Enligt de ekonomiska översiktstabellerna, ändrade den 21 oktober 1997, uppgår de offentliga utgifterna för åtgärd 1.1 i det operativa programmet ¨Attika¨ (nät för vatten, avlopp och reningsstationer), planerade fram till och med 1997, till 13,2 miljoner ecu.

På det senaste mötet för uppföljningskommittén för gemenskapsstödramar, hållet den 31 oktober 1997, gjordes inga ändringar av de regionala programmen.

Vad gäller de tekniska detaljerna i planerade arbeten, dessas stadium och eventuella förseningar, ber kommissionen parlamentsledamoten att vända sig till de regionala myndigheter i Attika, som ansvarar för genomförandet av gemenskapsstödramar.

De krediter som tagits i anspråk fram till och med slutet av 1997 uppgår till 10,7 miljoner ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0514/98 från Edouard des Places (I-EDN) till kommissionen (19 februari 1998)

Ämne: Den inre marknaden och lag om riktlinjer för jordbruket

I Frankrike har ett lagförslag med riktlinjer för jordbruket presenterats för jordbrukets intresseorganisationer av jordbruksdepartementet. Under första huvudrubriken föreskrivs det att avtal för markutnyttjande skall införas (contrats territoriaux d'exploitation, CTE).

Dessa avtal, som skall röra all verksamhet vid utnyttjandet, skall tecknas med behörig myndighet och innehåller ett handlingsprogram som omfattar produktionens målsättning vad beträffar egendom, tjänster, fysisk planering samt miljöskydd och skall ingå i de nationella och regionala riktlinjerna.

I motiveringen till artikel 3 som rör inrättandet av en finansieringsfond för CTE anges tydligt att denna fond i ett första stadium skall finansieras genom nationella medel och därefter genom stöd från den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken.

Anser kommissionen att det kompletterande stöd som införs med CTE och som kan leda till en snedvriden konkurrens mellan producenter från olika medlemsstater är förenligt med reglerna för den inre marknaden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (6 mars 1998)

Enligt artikel 93.3 i EG-fördraget skall kommissionen informeras i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Om kommissionen efter en preliminär granskning bedömer att någon sådan plan inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 92, inleder kommissionen det förfarande som anges i artikel 93.2 i EG-fördraget. Den berörda medlemsstaten kan i princip inte genomföra de föreslagna åtgärderna innan detta förfarande har utmynnat i ett slutligt positivt beslut.

Kommissionen bemödar sig om att säkerställa att gemenskapsrätten följs när medlemsstaterna beviljar stöd på jordbruksområdet.

Eftersom de stöd som ledamoten nämner ännu inte har hänskjutits till kommissionen enligt nämnda artikel har kommissionen inte möjlighet att uttala sig i ämnet.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0143



SKRIFTLIG FRÅGA E-0877/98 från Gunilla Carlsson (PPE) till kommissionen (26 mars 1998) Ämne: Varningstext på svenskt snus I min skriftliga fråga (E-3530/97) ((EGT C 174, 8.6.1998, s. 73. )) berörde jag det faktum att EU-direktiv 92/41/EEG ((EGT L 158, 11.6.1992, s. 30. )) på förpackningar med svenskt snus föreskriver märkningen ¨Orsakar cancer¨. Påståendet har ingen vetenskaplig grund. I stället pekar flera forskningsrön på att inget som helst samband går att påvisa. Att kräva märkning av en speciell vara med en varningstext som är direkt felaktig skadar allvarligt EU:s trovärdighet. I kommissionens svar från den 20 januari berörs i sak enbart varningstextens storlek, inte det faktum att direktiv byggda på felaktiga uppgifter skadar EU:s förtroende. Jag vill mot denna bakgrund att kommissionen svarar på en annan fråga. Kommer kommissionen att ta initiativ för en ändring av denna direktivstext? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (4 maj 1998) De rättsliga föreskrifter som styr märkning av tobaksvaror (rådets direktiv 89/622/EEG ((EGT L 359, 8.12.1989. )), ändrat genom rådets direktiv 92/41/EEG av den 15 maj 1992 om ändring av direktiv 89/622/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror ((EGT L 158, 11.6.1992. ))) antogs av rådet på grundval av vetenskapliga rön som särskilt anges i ingressen till direktiven. Senare har inga bevis lagts fram för kommissionen som påvisar att tobaksvaror inte utgör ett hot mot människors hälsa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0350/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Miljöskatter

Denna fråga ställs mot bakgrund av kommissionens meddelande om miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden (KOM(97) 9).

Kan kommissionen efter att ha avslutat bedömningen av avgifternas ekonomiska och miljömässiga följder utarbeta ett kompletterande meddelande med exakta och öppna definitioner av de kriterier som skall uppfyllas vid införande av dessa avgifter?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (30 mars 1998)

När bedömningen av dessa instruments ekonomiska och miljömässiga följder är avslutad kommer kommissionen att dra sina politiska slutsatser. Det är därför för tidigt att säga om bedömningen kommer att visa att kriterierna behöver förtydligas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0266/98 från Yiannis Roubatis (PSE) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: Tudjman-regimens taktik i Kroatien

Enligt uppgifter i tidningen International Herald Tribune förföljs Croatian Helsinki Committee och den oberoende tidningen Feral Tribune av Tudjman-regimen i Kroatien. Regimen försöker också kontrollera och till och med göra sig av med icke regimvänliga kroatiska och utländska organ, dotterbolag till utländska företag, humanitära och andra icke-statliga organisationer som arbetar för massmediernas oberoende, demokrati och mänskliga rättigheter i Kroatien.

Argumenten bakom Tudjman-regimens förföljelser går ut på att alla dessa organisationer ¨för in främmande och farlig ideolog¨ i Kroatien.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Känner kommissionen till Tudjman-regimens taktik?

2. Ämnar kommissionen finansiera och på alla sätt ge sitt stöd åt de organisationer i Kroatien som är utsatta för förföljelse?

3. Har kommissionen för avsikt att uppmana den kroatiske presidenten att upphöra med förföljelsen av organisationer som stöder massmediernas oberoende, mänskliga rättigheter och demokrati i Kroatien?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Kommissionen delar frågeställarens oro för förenings- och yttrandefriheten i Kroatien, särskilt vad gäller de nyligen införda lagarna och restriktionerna om icke-statliga organisationers och oberoende mediers verksamhet. Kommissionen har många gånger uttryckt sin oro i de kontakter som förts på olika nivåer med de kroatiska myndigheterna.

En av förutsättningarna för att bättre förbindelser skall kunna utvecklas mellan Kroatien och gemenskapen är att de mänskliga rättigheterna respekteras. Yttrande- och föreningsfriheten omnämns också särskilt i rådets slutsatser av den 29 april 1997, i vilka villkoren för utveckling av bilaterala förbindelser fastställs med de länder som omfattas av gemenskapens regionala strategi gentemot länderna i sydöstra Europa.

Kommissionen stödjer (för närvarande nästan 5,5 miljoner ecu) såväl civila medborgarorganisationer och grupper i Kroatien vilka bevakar och försvarar respekten för de mänskliga rättigheterna som oberoende medier och ämnar fortsätta detta stöd.

Frågeställaren hänvisas för övrigt till svaret på Johannes Swobodas skriftliga fråga E-3946/97 ((EGT C 187, 16.6.1998, s. 99. )) och till kommissionens inlägg i debatten under plenarmötet om mänskliga rättigheter och det civila samhället i Kroatien den 18 december 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1259/98 från Edith Müller (V) till rådet (28 april 1998)

Ämne: Upptagande av lån för köp av D3-byggnaden i Bryssel

Den 28 januari 1998 beslutade Europaparlamentets presidium att med hjälp av Société Espace Léopold ta upp ett lån på över 500 miljoner ecu för att kunna köpa den så kallade D3-byggnaden i Bryssel.

Kan rådet ange om detta stämmer överens med resultatet av samtalen som fördes mellan parlamentet, rådet och kommissionen beträffande den här frågan förra året?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1259/98 och E-1519/98 (13*14 juli 1998)

Av de interinstitutionella samtal som de ärade parlamentsledamöterna refererar till följer att en indirekt finansiering kan vara den lösning som väljs.

För övrigt äger Europaparlamentet genom sin administrativa självständighet rätt att med respekt för fördragen om upprättandet av gemenskaperna, särskilt de finansiella bestämmelserna i dessa samt berörd nationell lagstiftning, utforma den lösning som den anser lämpligast vid förvärv av egna fastigheter.

Rådet har inte informerats om den undersökning som åberopas i punkt 3 i fråga nr E-1519/98.