SKRIFTLIG FRÅGA E-0464/01

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(20 februari 2001)

Ämne: Utbrotten av albansk nationalism hotar freden på Balkan

Eftersom jag är Europaparlamentets föredragande av genomförandet av handlingsplanen för Albanien och angränsande områden och väl medveten om de svårigheter som den albanska regeringen möter i sina försök att stärka de demokratiska institutionerna, vill jag uttrycka min oro för det som ägt rum under de senaste månaderna i södra Serbien, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, där beväpnade albanska grupperingar har attackerat KFOR-styrkor och polispatruller. Det har även förekommit våldsamma konflikter med kvarvarande medlemmar i den serbiska folkgruppen.

Det är tydligt att den nya strategin hos den omvandlade befrielsearmén i Kosovo (UCK) går ut på att ändra gränserna på Balkan genom att göra Kosovo till en självständig stat och på sikt förena alla albaner till ett Stor-Albanien, något som är ett hot för freden på Balkan och i hela Europa.

Med tanke på att det finns allvarlig risk för att de extremistiska nationalistiska organisationerna kommer att skapa ett instabilt tillstånd i området, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att medverka till att avvärja krisen i tid?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(26 april 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro med anledning av de senaste händelserna i södra Serbien, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Unionen har i de skarpaste ordalag fördömt morden i Kosovo och södra Serbien och har varnat för följderna om detta etniska våld fortsätter. Samtidigt med att unionen välkomnade gränsuppgörelsen nyligen mellan Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, uppmanade den också parterna att respektera varandras gränser.

Krisen i södra Serbien framkallades snarare av befrielsearmén för Presevo, Medvedja och Bujanovac (UCPMB) och befrielsearmén för Presevo, Medvedja och Bujanovac (PMBLA) än av Kosovos befrielsearmé (UCK/KLA), som upplösts av de internationella civila och militära förvaltningarna i Kosovo.

I enlighet med vad som klart framgår av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 26 februari 2001 är Europeiska unionen fast besluten att medverka till att lösa krisen, dels genom Europeiska unionens övervakningsuppdrag, dels genom kommissionens tillkännagivande om en fördubbling av gemenskapens bistånd till Presevo-regionen till 1,9 miljoner euro. De ytterligare 900 000 eurona kommer från katastrofbiståndsprogrammet och är avsedda för kommunala projekt inom ramen för gemenskapens program Skolor för demokrati och Städer för demokrati. Generalsekretaren/Höga representanten, Javier Solana, har också ombetts att snarast lägga fram en övergripande strategi för unionens åtgärder i Presevo-dalen.

Kommissionen samarbetar nära med ordförandeskapet och Höga representanten för att lösa krisen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Flera möten på hög nivå har ägt rum mellan, å ena sidan, Generalsekreteraren/Höga representanten, Javier Solana, och den ledamot av kommissionen som har ansvar för yttre förbindelser och, å andra sidan, samtliga politiska partier i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien för att få till stånd en starkare politisk dialog om minoritetsfrågor. Kommissionen är nu i full färd med att göra en bedömning av hur den bäst skall kunna hjälpa till. I denna ingår påskyndande och anpassning av befintliga biståndsprogram, när så är nödvändigt. Till det bistånd som redan beviljats hör hjälp till regeringens insatser för etniska frågor i landet, däribland stöd till undervisning på det albanska språket, särskilt medfinansiering av det sydosteuropeiska universitetet i Tetovo (5 miljoner euro) och stöd till ministeriet för lokalt självstyre och lokala kommunförvaltningar (1,9 miljoner euro). Det ges också ett omfattande stöd för att förbättra gränsförvaltningen i syfte att bekämpa terrorismen.

Efter den militära offensiv i området runt Tetovo som genomfördes av styrkor från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, överväger kommissionen nu hur den skulle kunna hjälpa till med att återställa och återuppbygga hus som förstördes i samband med striderna. En skadebedömningsgrupp kommer att besöka drabbade byar så snart som området har förklarats säkert.