ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3179/01

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Rapport om statligt stöd inom linbane- och skidliftssektorn

Utskottet för framställningar behandlade den 10 och 11 april framställning nr 949/98 från Giorgio Rigo om understöd till företag inom skidliftssektorn och eventuella risker för miljön.

Då kommissionen i augusti och september 1999 besvarade denna framställning nämnde kommissionen en rapport om statligt stöd inom linbane- och skidliftssektorn i de femton medlemsstaterna, vilken skulle föreligga i stora drag. På min förfrågan i utskottet för framställningar om jag kunde få denna rapport till påseende försäkrade kommissionstjänstemannen mig att jag inom några dagar skulle få mig handlingen tillställd. Tyvärr har jag inte fått denna rapport trots upprepade förfrågningar per telefon.

1. Har rapporten redan blivit färdig?

2. Vilka slutsatser dras det i den om beviljandet av statligt stöd inom linbane- och skidliftssektorn?

3. Framkom det vid forskningsarbetet inför denna rapport några fall av stöd som föreföll betänkliga? Om så var fallet: vilka liftanläggningar och linbanor handlade det då om och hur stort var det statliga stödet i dessa fall?

4. Vilka provinser eller regioner beviljar stöd till att liftanläggningar anläggs och moderniseras? Vilken ståndpunkt intar kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor, Monti, till detta?

5. Har kommissionen redan vidtagit några åtgärder i anledning av resultaten av denna rapport och, i så fall, vilka då?

6. Kan kommissionen i den anda av större insyn som eftersträvats vid reformen av kommissionen omedelbart låta mig få ta del av rapporten? Om inte: varför inte?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

1. De uppgifter medlemsstaterna lämnat som svar på kommissionens förfrågan gav en så splittrad och fragmenterad bild att ingen egentlig rapport kunde upprättas. Därför ansåg den kommissionsledamot som var ansvarig för frågan att det var olämpligt att fortsätta arbetet.

2. Eftersom de uppgifter som lämnades var så ofullständiga kunde inga allmängiltiga slutsatser dras.

3. De lämnade uppgifterna gav en splittrad och fragmenterad bild av situationen som gjorde det omöjligt att avgöra om stödet använts på ett tvivelaktigt sätt.

4. Skidorter ger stöd till byggande eller modernisering av linbanor och skidliftar men de förhållanden som beskrivs i punkt två gör att det är omöjligt att få en helhetsbild av situationen. Kommissionen anser naturligtvis att konkurrensreglerna måste följas när stöd beviljas.

5. På grund av den situation som beskrivs i punkt två kunde kommissionen inte göra någon bedömning grundad på utredningen. Kommissionens åtgärder avser anmälda ärenden och klagomål som inkommit till kommissionen.

6. Såsom redan framhållits var uppgifterna mycket ofullständiga, inga slutsatser kunde dras och ingen egentlig rapport har upprättats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3601/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: En plan för att underlätta tillgång till e-handel för små och medelstora företag i Malaga

Ungefär 30 procent av de små och medelstora företagen i den spanska provinsen Malaga är anslutna till Internet. Av dessa kopplar majoriteten upp sig på nätet för att ta reda på marknadserbjudanden eller för att göra inköp, men väldigt få för att sälja något.

Malaga kommun och det spanska forsknings- och teknologiministeriet driver ett projekt, ett första i sitt slag i Andalusien, för att ansluta de små och medelstora företagen till e-handeln. Detta initiativ omfattar en inledande investering om 180 000 euro.

Kan kommissionen uppge på vilket sätt den kan ansluta sig till sagda projekt och bidra till att initiativet får så stor framgång som möjligt?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

Kommissionen har inom ramen för GoDigital-initiativet tagit en rad initiativ som syftar till att sprida information och främja utbildning. Insatserna riktar sig särskilt till små och medelstora företag och organiseras av nationella och regionala myndigheter och andra organ. Kommissionen planerar att inleda en andra omgång med sådana insatser under 2002.

Det projekt som Malaga kommun och det spanska ministeriet för vetenskap och teknik har satt igång verkar mycket intressant, eftersom det är ett verkligt försök att ge de små och medelstora företagen möjlighet att bemästra de problem som uppstår när man handlar via nätet i full utsträckning. Kommissionens policy är inte att bidra finansiellt till projekt som syftar till att ge direkt stöd till små och medelstora företag för genomförandet av lösningar för näthandeln, men alla projekt som inbegriper någon form av informationsspridning och utbildningsfrämjande insatser skulle kunna omfattas av specifikationerna för den inbjudan att lämna förslag till projekt för att få stöd som kommissionen planerar för senare delen av året. De spanska myndigheterna är välkomna att lämna in en stödansökan inom ramen för denna inbjudan när den har offentliggjorts.

Förutom denna möjlighet, och om de spanska myndigheterna skulle uttrycka en önskan om detta, så är kommissionen gärna beredd att undersöka om den eventuellt kan delta i de informationskampanjer som de spanska myndigheterna planerar kring detta initiativ.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3408/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(5 december 2001)

Ämne: Antisemitiska märken

På en semesterresa i Grekland besökte en av mina väljare från sydvästra Storbritannien en affär som sålde en uppsättning märken med antisemitiska texter. Ett exempel var det min väljare köpte för att skicka till mitt arbete. Det stod: Chelsea Football Club: Up Chelsea, Fuck the yids (Heja Chelsea, åt helvete med judarna).

Är kommissionen medveten om denna försäljning som pågår på Kreta av märken med sådana kränkande texter?

Om så är fallet, har kommissionen planer på att gripa in och ta upp detta problem med den grekiska regeringen?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(8 januari 2002)

Rasism och främlingsfientlighet är en direkt kränkning av principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer ligger till grund för unionen och är gemensamma för medlemsstaterna, enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen.

Kommissionen har nyligen presenterat ett förslag till ett rambeslut(1), ett lagstiftningsinstrument inom straffrätten. Rambeslutet har ett dubbelt syfte: för det första, att säkerställa att samma rasistiska och främlingsfientliga agerande är straffbart enligt samma straffskala i samtliga medlemsstater och för det andra, att förbättra och uppmuntra rättsligt samarbete genom att undanröja eventuella hinder.

Offentlig hets mot individer och grupper med rasistiska eller främlingsfientliga motiv och alla former av offentlig spridning av rasistiskt material ingår bland de beteenden som avses bli straffbara som brottsliga gärningar i samtliga medlemsstater.

(1) KOM(2001) 664 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3667/01

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(15 januari 2002)

Ämne: Kanalisering av ravinerna Poyo, Torrent, Chiva och Pozalet (Valencia, Spanien)

I den spanska motsvarigheten till Post- o. Inrikes Tidningar (Boletín Oficial del Estado) nr 291 av den 5 december 2001 publicerades ett beslut från generaldirektoratet för vattenanläggningar (Dirección General de Obras Hidráulicas y Calidad de las Aguas), i vilket man utannonserar ett anbudsförfarande för arbetet med projektet för att återställa och ändra ravinerna Poyos, Torrents, Chivas och Pozalets naturliga fåror.

Som kommissionen redan känner till, såväl genom mina frågor E-1059/00(1) och P-2534/01(2), som genom den anmälan aktionsgruppen för ekologi och jordbruk (Acció Ecologista AGRÓ) och Spaniens ornitologiska förbund (Sociedad Española de Ornitología) (99/4430 och 99/4494), kommer kanaliseringen att påverka naturreservatet Albufera på ett negativt sätt. Efter en mycket ingående studie av den nya utformningen av projektet framgår det dessutom att arbetena kommer att sträcka sig cirka 2 kilometer in på naturreservatets område.

Kommissionen vet förmodligen att de nya miljökonsekvensbedömningar som begärts till dags dato ännu inte utförts.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta, mot bakgrund av miljöministeriets hållning i denna fråga?

(1) EGT C 46 E, 13.2.2001, s. 114.

(2) EGT C 81 E, 4.4.2002, s. 188.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Mot bakgrund av den andra behandlingen av deklarationen av miljöpåverkan för projektet har kommissionen uppfattat att kanaliseringen stoppats mellan koordinaterna 0 och 3,9 kilometer (vilket motsvarar det särskilda fågelskyddsområdet), fram tills kompletterande miljökonsekvensbedömningar och hydrologiska utredningar genomförts för området.

På grundval av denna andra deklaration av miljöpåverkan har kommissionen vänt sig till de spanska myndigheterna för att kontrollera att de kompletterande utredningarna, korrigerande åtgärderna och skyddsåtgärderna i deklarationen av miljöpåverkan kommer att genomföras. Kommissionen har även begärt att få tillgång till utredningarna när de väl genomförts.

När dessa uppgifter inkommit kommer kommissionen att granska dem för att kontrollera efterlevnaden av gemenskapens miljölagstiftning i detta särskilda fall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2927/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(24 oktober 2001)

Ämne: Kostnaderna för konferensen Life Sciences and Biotechnology A Strategic Vision i Bryssel

Den 27 och 28 september 2001 anordnade kommissionen en konferens i Bryssel med titeln Life Sciences and Biotechnology A Strategic Vision.

Kan Ni vänligen ge mig upplysningar om kostnaderna för detta evenemang i form av en kostnadstablå?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(28 november 2001)

Kommissionens konferens för berörda aktörer Biovetenskap och bioteknik en strategisk syn var en väsentlig del av kommissionens förberedelser för ett policy-dokument till slutet av 2001, vilket offentliggjordes i mars 2001 i dess rapport till Europeiska rådets möte i Stockholm (den 2324 mars 2001). Kommissionen startade den 4 september 2001 ett brett offentligt samråd genom offentliggörandet av ett omfattande och detaljerat samrådsdokument(1).

Konferensen hölls under två dagar den 2728 september 2001, uppdelat i sex olika sessioner (vilka inkluderade fyra parallella workshopar kring utvalda ämnen), för att ge en bred täckning av relevanta ämnen. Nästan 40 personer deltog aktivt antingen som ordförande för sessionerna eller som medlemmar i diskussionspaneler, vilket inkluderade ledamöter av Europaparlamentet och av de nationella parlamenten. Konferensen samlade cirka 320 deltagare som representerade ett vitt spektrum av åsikter. De inkluderade vetenskapliga experter, konsument- och miljögrupper, teknikleverantörer och andra industrier, tjänsteleverantörer inom vården, vetenskapsinformatörer och media, experter och beslutsfattare från gemenskapsinstitutioner och från medlemsstaterna, likaväl som experter från tredje land, inklusive u-länder.

De resulterande rapporterna från workshoparna har, tillsammans med samrådsdokumentet publicerats på en ny särskilt tillägnad websajt på EUROPA servern (http://europa.eu.int/comm/biotechnology) där det erbjuds möjlighet för allmänheten att skicka in och publicera kommentarer.

De totala direkta kostnaderna för konferensen uppgår till cirka 104 000 euro, varav 78 000 euro för resa och uppehälle för privata experter från unionen och från tredje land, 16 000 euro för deltagande av experter från myndigheter från medlemsstater och kandidatländer, och 10 000 euro för konferenslogistik. Kostnaden för den här konferensen kan med fördel jämföras med kostnader för kommissionens tidigare arrangemang av liknande slag.

(1) KOM(2001) 454 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2687/01 från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen. Finansiering vid generaldirektoratet för handel.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 172 E , 18/07/2002 s. 0013 - 0013



SKRIFTLIG FRÅGA E-2687/01 från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen (3 oktober 2001) Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för handel Kan kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för handel vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits? Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar (31 januari 2002) Generaldirektoratet för handel har inte erhållit någon begäran om finansiering av projekt från dessa regioner, vare sig under 2000 eller 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2875/01

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(22 oktober 2001)

Ämne: Ny skattelagstiftning i Förbundsrepubliken Tyskland

Den 7 september 2001 trädde en lag vid namn Gesetz zur Eindämmung illegaler Betätigung im Baugewerbe (lagen om stopp för olovlig verksamhet inom byggbranschen) i kraft i Förbundsrepubliken Tyskland. I denna lag stadgas det att de som beviljar kontrakt på byggverksamhet till andra skall dra av 15 procent av betalningarna till dem som utför arbetena på kontrakten och redovisa de belopp som avdragits till Tysklands skatteförvaltning. Beloppen är avsedda att tjäna som ett slags preliminärskatt på eventuella bolags-, inkomst- och omsättningsskatteskulder i Tyskland.

Lokala skattemyndigheten i Kleve, som har i uppgift att tillämpa lagen på nederländska företag, har emellertid ännu inte vidtagit några åtgärder för att lagen skall kunna effektivt genomföras i praktiken. Förutom att det saknas direktiv för genomförandet har lokala skattemyndigheten i Kleve inte heller vare sig tillräckligt med personal eller instrument för att kunna genomföra lagstiftningen. Det ter sig föga sannolikt att detta problem skall kunna lösas på kort sikt. Allt detta leder till att flera nederländska exportföretag hotas av finansiellt och administrativt kaos.

1. Känner kommissionen till denna situation?

2. Håller kommissionen med mig om att dessa tunga och oklara pålagor i förvaltningsväg avsevärt försvårar de nederländska företagens verksamhet i Tyskland och således snedvrider konkurrensen?

3. Håller kommissionen med mig om att så länge klarare genomförandeåtgärder saknas bör genomförandet av lagstiftningen läggas på is, till dess att genomförandedirektiven kungjorts?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(21 december 2001)

1. Kommissionen känner till lagen från den 30 augusti 2001 (Bundesgesetzblatt, del I, s. 2 267). På kommissionens initiativ innehåller den i motsats till den tidigare lagen med liknande målsättning inte längre några bestämmelser om olika behandling av inhemska och utländska företag. Skatteavdraget i den nya paragraf 48 i lagen om inkomstbeskattning (Einkommensteuergesetz) skall tillämpas för första gången på betalningar som görs efter den 31 december 2001.

2. och3. Kommissionen har tagit emot skrivelser från utländska företag och håller på att undersöka uppgifterna i dessa för att kontrollera om den faktiska tillämpningen av denna nya lag leder till indirekt diskriminering av utländska företag. Eventuellt kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att avskaffa bestämmelser som strider mot EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3629/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Förteckning över bedrägerier och oegentligheter i Spanien inom ramen för ESF under perioden 19941999

Skulle kommissionen, i samarbete med OLAF och i enlighet med ramavtalet för förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen av den 29 juni 2000, lägga fram en förteckning som specificerar vilka organ som var inblandade i de 137 oegentligheter som enligt den spanska staten begåtts avseende icke stödberättigande utgifter inom ramen för ESF under programplaneringsperioden 19941999?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(28 januari 2002)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på hans skriftliga fråga P-3135/01(1).

Kommissionen framhåller i sammanhanget att Namnen på fysiska och juridiska personer får röjas för en annan medlemsstat eller gemenskapens institutioner endast när det är nödvändigt för att förhindra en oriktighet, för att föra talan mot den eller för att konstatera huruvida en påstådd oriktighet har ägt rum enligt artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(2).

Utan närmare motivering kommer kommissionen därför inte att överlämna den förteckning parlamentsledamoten nämner.

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 111.

(2) EGT L 178, 12.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3604/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Förbättring av avvecklingssystemen

Experter på finansiella frågor har påtalat att de europeiska systemen för nettning och avveckling är ineffektiva, samtidigt som de rekommenderat att initiativet att modernisera dem skall överlåtas på marknaden.

Under alla omständigheter förefaller stunden vara inne för att åtgärda den stora splittringen inom en struktur som är oundgänglig för att integrera finansmarknaderna, då den ägnar sig åt att bekräfta villkoren i en börstransaktion, fastställa varje parts skyldigheter, expediera värdepappret till köparen och överföra betalningen till köparen.

När anser kommissionen att den bör ta ett välbehövligt initiativ i detta aktuella ämne för att undanröja fiskala och reglerande hinder som förhindrar att sektorn konsolideras kring tre eller fyra system för nettning?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 februari 2002)

Kommissionen håller med om att alla fördelar med en integrerad finansmarknad i Europa inte kan uppnås om det saknas ett effektivt och kostnadseffektivt europeiskt system för nettning och avveckling. Kommissionen anser att det i första hand är marknaden som skall ansvara för utformningen och vi delar alltså den uppfattning som anges i rapporten från vismannakommittén om regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna.

Kommissionen kommer att utarbeta ett meddelande om nettning och avveckling inom de närmaste månaderna. Där kommer vi att redogöra för kommissionens ståndpunkt i dessa viktiga frågor. Meddelandet kommer att fungera som remissunderlag och berörda parter kommer att kunna lämna synpunkter på frågan om och i så fall hur myndigheterna på bästa sätt kan hjälpa till att skapa ett effektivare framtida system för nettning och avveckling inom gemenskapen.

Den så kallade Giovannini-gruppen bestående av finansmarknadsexperter kommer också att färdigställa en rapport i frågan senare under året.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3710/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Genomförandet av EU:s dataskyddsdirektiv

Har samtliga medlemsstater nu ratificerat dataskyddsdirektivet? Om så ej är fallet, vad ämnar kommissionen göra för att se till att dataskyddsdirektivet så snart som möjligt kommer att gälla över hela unionen?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(18 februari 2002)

För närvarande har alla medlemsstater utom två (Irland och Luxemburg) meddelat kommissionen att de har vidtagit lagstiftande eller administrativa åtgärder för att följa Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(1).

Efter direktivets ikraftträdande den 15 oktober 1998 inledde kommissionen formella överträdelseförfaranden mot de nio medlemsstater som inte hade anmält att de införlivat direktivet i sin lagstiftning. Dessa förfaranden har nu lagts ned när det gäller de medlemsstater som under tiden har meddelat att de har antagit åtgärder för att genomföra gemenskapslagstiftningen i fråga. Vad beträffar Irland följer överträdelseförfarandet sin gång, medan kommissionens åtgärd i Luxemburgs fall har lett till en fällande dom, avkunnad av domstolen i mål C-450/00.

(1) EGT L 281, 23.11.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3510/01

från Werner Langen (PPE-DE) till kommissionen

(12 december 2001)

Ämne: Eventuella konkurrensbegränsningar inom skogsbruket i Tyskland

Den 3 februari 2000 skickade kommissionen en skrivelse (SG (2000) D/ 101191) till Tysklands utrikesminister, som var undertecknad av kommissionsledamot Franz Fischler och behandlade statligt bidrag nr NN 136/99 i Tyskland (Brandenburg), det vill säga statliga bidrag i form av tjänster som tillhandahålls skogsägare till ett pris som understiger självkostnadspris. I skrivelsen konstaterade kommissionen att det beviljade stödet i detta fall var förenligt med EG-fördraget. Kommissionen meddelade vidare att den höll på att pröva sin politik i fråga om statligt stöd till skogsbruket och att den tänkte föreslå lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 88.1 i EG-fördraget.

Jag frågar därför kommissionen vad prövningen av dess politik i fråga om statligt stöd till skogsbruket lett till, och huruvida den gjort något eller tänker göra något i detta hänseende?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 januari 2002)

Kommissionen har inte ännu dragit några slutsatser om en prövning av dess politik i fråga om statligt stöd till skogsbruket. Kommissionen arbetar fortfarande med denna fråga. På detta stadium är det inte möjligt att ge några indikationer om tidpunkten eller utgången av en sådan granskning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2539/01

från Ioannis Souladakis (PSE) till rådet

(20 september 2001)

Ämne: Inrättande av en enhet för planering av polisinsatser samt anställning av personal

Under det svenska ordförandeskapet fattades ett beslut om att inom rådets sekretariat inrätta en separat enhet för planering av polisinsatser, och man kom överens om allmänna riktlinjer för att välja ut och utbilda poliser samt att utrusta dem individuellt.

1. Hur föreslår rådet, under det nuvarande belgiska ordförandeskapet, att man skall slutföra inrättandet av enheten för planering av polisinsatser?

2. Vilka specifika kriterier planerar rådet att fastställa för anställandet av och utrustningen för de poliser som skall ingå i enheten?

3. Vilka planer har rådet för tredje länders deltagande i enheten för planering av polisinsatser och hur kommer det att se till att EU behåller sin självständiga beslutsmakt?

4. Vilka förutsättningar och kriterier tänker rådet ställa upp för tredje länders deltagande i enheten för planering av polisinsatser?

Svar

(25/26 mars 2002)

1. Den 1 juli 2001 inrättade generalsekreteraren/den höge representanten vid rådets sekretariat en polisenhet som utgör en del av de militärpolitiska strukturerna. Enhetens uppdrag är att ge EU möjlighet att planera och genomföra polisinsatser. Den består för närvarande av sju högre tjänstemän. Två av dessa är EU-tjänstemän som anställts genom uttagningsprov och fem är nationella experter som antingen sänts ut av medlemsstaterna och/eller anställts inom ramen för utbytessystem. Samtliga är erfarna polistjänstemän med vederbörlig kompetens och med internationell erfarenhet. Medlemsstaterna kan vid kriser förstärka enheten med experter.

2. Bland enhetens prioriteringar bör nämnas följande:

- Ministerkonferensen om polisiära resursåtaganden,

- Utforma och genomföra den handlingsplan för polisen som godkändes i Göteborg,

- Samarbeta med OSSE om eventuellt EU-deltagande i de polisiära aspekterna av ramavtalet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. En medlem av polisenheten har ända till helt nyligen avdelats till personalen hos EU:s särskilda representant i Skopje.

3. Det är inte fråga om att tredje land skall delta i polisenheten eller i någon annan del av rådets sekretariat. Samarbete med tredje land och internationella organisationer, särskilt FN och OSSE samt deras eventuella deltagande i unionens polisinsatser är en helt annan fråga och utformas inom ramen för EU:s utveckling av sin polisiära kapacitet.