SKRIFTLIG FRÅGA E-3746/00

från Marit Paulsen (ELDR) och Karl Olsson (ELDR) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: TSE hos grisar

Vad vet vi egentligen om prioner, det smittämne som orsakar TSE och Creutzfeld-Jacobs syndrom? Ingen vet exakt hur detta protein blir farligt. Vi vet endast att det blir det.

Smittan sprids genom foder och livsmedel och inkubationstiden uppgår till flera år. De smittsamma prionerna har korsat två artbarriärer redan från får till nötkreatur, från nötkreatur till människa. Vi känner också till, sedan mer än 10 år, att prionerna kommer in i livsmedelskedjan genom kadavermjöl.

Grisar utfodras med samma slags foder som nötkreatur och de har samma matsmältningssystem som människor. Orsaken till att grisar hittills inte uppvisat symptomen på TSE kan vara att de inte lever länge nog för sjukdomen att hinna utvecklas.

Mot bakgrund härav, kan kommissionen utesluta att grisar kan vara bärare av TSE?

Om inte, när avser kommissionen föreslå att TSE-test utförs även på griskött?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 februari 2001)

I frågor som gäller hälsa och konsumentskydd grundar kommissionen sina riskhanteringsåtgärder på senaste tillgängliga bevis och tillförlitliga vetenskapliga råd. Råden ges i form av yttranden som antas av den vetenskapliga styrkommittéen. Styrkommittén får i sin tur hjälp av den särskilda arbetsgruppen för transmissibel spongiform encefalopati/bovin spongiform encefalopati (TSE/BSE) där Europas främsta vetenskapsmän på området TSE ingår. Alla styrkommitténs rapporter och yttranden finns på webbplatsen för Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.

Begränsningar i kunskapen på området TSE, bland annat artbarriärer, finns förtecknade och diskuteras i följande texter:

- Det vetenskapliga yttrandet om människors orala exponering för BSE-smittämnet: smittsam dos och artbarriärer. Antogs av den vetenskapliga styrkommittén vid dess möte den 13-14 april 2000, efter ett offentligt samråd via Internet mellan den 6 och 27 mars 2000.

- Uppdaterad vetenskaplig rapport om säkerheten hos kött- och benmjöl framställt av däggdjur som ges till icke idisslande livsmedelsproducerande djur inom jordbruket. Vetenskapliga styrkommitténs möte den 24-25 september 1998.

Frågan om TSE i grisar som parlamentsledamöterna tar upp behandlas i två rapporter och tre yttranden från den vetenskapliga styrkommittén:

- Det vetenskapliga yttrandet om självdöda djur, där riskerna med icke-konventionella överförbara agens, konventionella infektiösa agens eller andra risker som giftiga ämnen som kommer in i livsmedel eller djurfoder via råmaterial från självdöda och döda djur (inklusive idisslare, svin, fjäderfä, fisk, vilda och exotiska djur samt zoodjur, pälsdjur, katter och laboratoriedjur) eller via utdömt material. Antogs av den vetenskapliga styrkommittén vid dess möte den 24-25 juni 1999.

- Den vetenskapliga rapporten om självdöda djur, där ovan nämnda frågor behandlas i detalj. Överlämnades till den vetenskapliga styrkommittén vid dess möte den 24-25 juni 1999.

- Det vetenskapliga yttrandet om den risk som tas vid återanvändning av animaliska biprodukter som foder när det gäller överföring av TSE till icke idisslande husdjur. Antogs av den vetenskapliga styrkommittén den 17 september 1999.

- Den vetenskapliga rapporten om den risk som tas vid återanvändning av animaliska biprodukter som foder när det gäller överföring av TSE till icke idisslande husdjur. Framtagen av en arbetsgrupp för den vetenskapliga styrkommittén inför utarbetandet av det yttrande om samma fråga som antogs den 16-17 september 1999.

- Det vetenskapliga yttrandet om den vetenskapliga grunden för de importförbud som föreslogs av tre medlemsstater med tanke på BSE-risker i Frankrike och Irland, om den vetenskapliga grunden för flera åtgärder som föreslogs av Frankrike med tanke på BSE-risker och om den vetenskapliga grunden för att förbjuda djurprotein i foder för alla djur inom animalieproduktion, även grisar, fjäderfä, fisk och sällskapsdjur. Antogs av den vetenskapliga styrkommittén vid dess möte den 27-28 november 2000.

När det gäller parlamentsledamöternas frågor kan dessa rapporter och yttranden sammanfattas på följande sätt: Det finns inget epidemiologiskt bevis för att grisar, fjäderfä eller fisk är mottagliga för BSE eller att BSE har överförts till dessa arter. Hittills finns det inga vetenskapliga bevis för att TSE förekommer hos grisar, fjäderfä och fisk i animalieproduktion. Endast grisar har befunnits vara mottagliga för intracerebral infektionsbelastning under experiment. De begränsade experimentdata som finns tillgängliga ger inte heller stöd för antagandet att grisar, fjäderfä och fisk efter oral infektionsbelastning agerar som friska bärare av TSE-agens. [Enligt det yttrande som antogs den 27-28 november 2000.]

Kommissionen anser därför att det inte på detta stadium är motiverat att föreslå att TSE-test utförs på griskött. I detta sammanhang bör det även betonas att det för närvarande inte finns några test varken för grisar eller för kött i allmänhet, inbegripet nötkött. När det gäller djur i animalieproduktion för livsmedel har de enda operationella test som finns tillgängliga utvecklats och utvärderats för att användas på vävnad från idisslares centrala nervsystem (hjärna och ryggrad).