ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0975/98 från Carlos Robles Piquer (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Politiska fångar i Kuba

Först vill jag passa på att tacka för svaret på min skriftliga fråga E-3519/97 ((EGT C 158, 25.5.1998, s. 138. )) om förbindelserna med Kuba. Sedan undrar jag om den dialog ¨med början på det tekniska området¨ som stegvis skall inledas med detta land kommer att uppfylla de krav som ställts i den gällande gemensamma ståndpunkten rörande Kubas regering, och vidare om Felix Antonio Boné Carcasses, René Gómez Manzano, Vladimiro Roca Antúnez och Marta Beatriz Roque Cabello, vilka alla har fängslats enbart för att de har skrivit att fosterlandet tillhör alla, återfinns bland de politiska fångar som frigavs som en artighetsgest mot påven Johannes Paulus II.

Svar (8 juni 1998)

I Europeiska unionens gemensamma ståndpunkt om Kuba av den 2 december 1996 preciseras att unionen för att underlätta en fredlig övergång på Kuba kommer att uppmuntra att den interna lagstiftningen reformeras när det gäller politiska och medborgerliga rättigheter, och då även den kubanska straffrätten. Det är i linje med detta, och även på teknisk nivå, som man finner den delegation experter på det juridiska området som kommissionen har sänt till Kuba, i enlighet med de rekommendationer från ordförandeskapet som godkändes av rådet den 8 december 1997. Rapporten från detta uppdrag kommer att analyseras av rådet och tas i beaktande vid den kommande utvärdering av den gemensamma ståndpunkten som bör äga rum i juni 1998. Enligt bestämmelserna i punkt 4 i den gemensamma ståndpunkten är det i takt med att de kubanska myndigheterna gör framsteg mot demokrati som unionen kommer att stödja denna process och undersöka hur de resurser som står till dess förfogande på lämpligt sätt kan användas för ändamålet.

Beträffande den ärande parlamentsledamotens andra fråga vill rådet meddela att ordförandeskapet den 24 februari 1998 gjorde ett uttalande i Europeiska unionens namn där man välkomnar den kubanska regeringens beslut att omedelbart frige ett visst antal fångar som svar på påvens vädjan och där man anmodar myndigheterna att frisläppa och fullständigt låta samhälleligt återanpassa alla dem som har varit fängslade för att de på ett fredligt sätt hade uttalat sina politiska åsikter, däribland de fyra ledande medlemmarna i den interna dissidentgruppen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0344/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Ramen för gemenskapsåtgärder på området vattenpolitik

Denna fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets direktiv om upprättandet av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (KOM(97)0049 - 97/0067 SYN) ((EGT C 184, 17.6.1997, s. 20.)). Kan kommissionen införa en ny artikel om medborgarnas och samhällets medverkan i förvaltningen av vattenresurserna med hänsyn till följande:

1. den absoluta nödvändigheten av att inrätta rådgivande organ vid de behöriga myndigheterna som skall ha i uppgift att granska utarbetandet av förvaltningsplaner för avrinningsområdena, kontrollera att dessa genomförs och utarbeta kompletterande informationsåtgärder och medvetandehöjande åtgärder,

2. införandet av obligatoriska offentliga register för avrinningsområden med uppgifter om kontroll av vattenkvaliteten, utsläpp, koncessioner och andra uppgifter som kan ha betydelse för genomförandet av bestämmelserna i ramdirektivets artiklar?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 och E-0348/98 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen (18 mars 1998)

Parlamentet planerar att hålla sina diskussioner om kommissionens förslag till rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik ((KOM (97) 47. KOM (97) 614. KOM (98) 76. )) vid miljökommitténs möten i mars och april 1998. Kommissionen kommer att behandla parlamentsledamotens frågor under dessa möten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0446/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Interreg II-programmet

Interreg II-programmet för gränsöverskridande samarbete syftar till att skapa effektiva mekanismer för att underlätta samarbete mellan gränsregioner. Skulle kommissionen kunna redogöra för vilka projekt inom vart och ett av de fyra åtgärdsområdena som Interreg II-programmet består av i Spanien som har godkänts för perioden 1994-1999, vilket belopp som har avsatts för detta, vilka regioner som omfattas, samt hur stor procentuell del av helhetsbeloppet som reserverats för vart och ett av projekten?

Svar från Monika Wulff-Mathies på kommissionens vägnar (31 mars 1998)

På samma sätt som strukturfonderna i allmänhet, genomförs gemenskapsinitiativet Interreg II ((EGT C 180, 1.7.1994.)) med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Därför har kommissionen godkänt fleråriga operativa program, medan ansvaret för urvalet och godkännandet av projekten ligger hos de nationella myndigheterna på regional och lokal nivå.

Inom ramen för Interreg II har kommissionen beviljat Spanien 484,7 miljoner ecu (1994 års priser) för Interreg IIA (utveckling av gränsområdena samt gränsöverskridande samarbete), 80 miljoner ecu (1995 års priser) för Interreg IIB (sammankoppling av de portugisiska och spanska transportsystemen för gas) samt 116,1 miljoner ecu (1996 års priser) för Interreg IIC (fysisk planering), varav omkring 10 miljoner ecu rör åtgärder för transnationellt samarbete och 106 miljoner ecu kampen mot torka.

För närvarande deltar Spanien i flera operativa program (OP) av gränsöverskridande eller transnationell karaktär, inom ramen för denna typ av gemenskapsstöd:

- OP Spanien*Frankrike, total kostnad på cirka 140 miljoner ecu med ett totalt bidrag från gemenskapen på 61,6 miljoner ecu.

- OP Spanien*Portugal, total kostnad på cirka 755 miljoner ecu med ett totalt bidrag från gemenskapen på 552,0 miljoner ecu.

- OP Spanien i områdena som gränsar till Marocko, total kostnad cirka 185 miljoner ecu med ett totalt bidrag från gemenskapen på 100,0 miljoner ecu.

- OP Medelhavsområdet och latinska Alperna, total kostnad cirka 23 miljoner ecu med ett totalt bidrag från gemenskapen på 13,3 miljoner ecu.

- OP sydvästra Europa, total kostnad cirka 10 miljoner ecu med ett totalt bidrag från gemenskapen på 5,2 miljoner ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0439/98 från Niels Sindal (PSE) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Statsstöd

Vilka överväganden gör kommissionen i fråga om att ge Frankrike tillåtelse att bevilja statsbidrag som skall användas till att få den japanska bilfabriken Toyota att investera i Frankrike?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

De franska myndigheterna har ännu inte anmält det statliga stöd till kommissionen som planeras i anknytning till företaget Toyotas investering i Valenciennes. När detta sker kommer kommissionens granskning att grunda sig på gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till bilindustrin.

Dessa syftar till att säkerställa öppenhet i fråga om statligt stöd och inför en strikt ordning för beviljandet av bidrag, för att i största möjliga utsträckning begränsa snedvridningarna av konkurrensen inom industrin i gemenskapen. Rambestämmelserna beaktar såväl behovet av regional utveckling som bilbranschens egenskaper, vilken i Europa kännetecknas av stor överkapacitet i produktionen.

En sammanfattning av de rambestämmelser för bilindustrin som gäller 1998*2000 kommer att sändas direkt till frågeställaren samt till Europaparlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0041/98 från Ulf Holm (V) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Regler för införsel av husdjur

I och med Sveriges EU-inträde förändrades vissa regler för införsel av husdjur. Numera räcker det med ett veterinärintyg från utförsellandet och i vissa fall avmaskning och vaccination. Risk finns för att ett smittat djur inte har hunnit utveckla antikroppar och att smittan därför inte upptäcks. De tidigare reglerna med sex månaders karantän innebar väsentligt större möjligheter att förhindra att smittade djur fördes in i landet.

Nu ökar alltså riskerna för smittspridning via importerade husdjur till vilt och tillbaka till husdjur och människan.

På vad sätt avser kommissionen att komma åt detta problem?

Anser kommissionen att det finns tillfredsställande forskning kring hur känsliga olika vilt är för smittsamma sjukdomar?

Anser kommissionen att det finns beredskap inom EU för att möta eventuell spridning av smittsamma sjukdomar från husdjur till vilt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (10 mars 1998)

De svenska nationella bestämmelser som har införts som ett alternativ till rabieskarantän vid införsel av sällskapsdjur kräver att djuren vaccineras och därefter genomgår ett blodprov för påvisande av antikroppar minst fyra månader efter vaccinationen. Denna väntetid efter vaccinationen ökar sannolikheten för att djuret inte är rabiessmittat och ett godkänt antikroppstest ger en ytterligare indikation på att djuret av allt att döma inte kommer att utveckla rabies.

Kommissionen är medveten om att husdjur kan överföra andra smittsamma sjukdomar än rabies, såsom echnicoccos, valpsjuka och leishmanios, till vilda djur. Kommissionen kommer att vid en passande tidpunkt lägga fram lämpliga förslag i denna fråga.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 304 , 02/10/1998 s. 0033



SKRIFTLIG FRÅGA E-0115/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (30 januari 1998) Ämne: Burhöns När ämnar kommissionen lägga fram sina förslag i syfte att uppdatera direktivet om burhöns? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 mars 1998) Kommissionen antog den 11 mars 1998, i enlighet med artikel 9 i rådets direktiv 88/166/EEG av den 7 mars 1988 om en minimistandard för skyddet av värphöns i bur ((EGT L 74, 19.3.1988. )), sin rapport ((KOM(98) 135 slutlig. )) till rådet och parlamentet samt de förslag som utarbetats enligt slutsatserna i rapporten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0284/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: ISM-koden (rådets förordning 3051/95/EG)

Är ISM-kodningen (förordning 3051/95/EG) ((EGT L 320, 30.12.1995, s 14. )) helt genomförd och tillämpas den i alla medlemsstater?

Om inte, varför? Vill kommissionen vara vänlig att göra en förteckning över alla inkomna klagomål och överträdelser som är under utredning?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0283/98 och E-0284/98 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen (25 mars 1998)

Eftersom det enligt rådets förordning (EG) 3051/95 av den 8 december 1995 om säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) inte föreskrivs något krav om att medlemsstaterna måste lämna information till kommissionen om antalet inspektörer med ansvar för att föreskrifterna efterlevs i varje medlemsstat, har kommissionen inte möjlighet att ge ett detaljerat svar på ledamotens fråga.

Kommissionen har dock information gällande dokumenten om efterlevnad och de säkerhetscertifikat som har getts ut till företag och färjor som bjuder ut reguljära ro-ro-tjänster för passagerare till eller från medlemsstaternas hamnar enligt situationen den 1 juli 1997. Utifrån denna information ser det ut som om rådets förordning (EG) 3051/95 har införts och trätt i kraft i medlemsstaterna. Denna uppfattning stärks genom resultaten från de bilaterala utfrågningar (på plats) som kommissionen har genomfört med medlemsstaternas administrationer. Utfrågningarna har ännu inte slutförts och det finns skäl att minnas att övervakningen av förordningens införande och ikraftträdande är en pågående process som enligt artikel 8 i förordningen inbegriper att kommissionen gör en granskning av förordningens införande och lämnar förslag till lämpliga åtgärder senast 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1098/98 från Olivier Dupuis (ARE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Fallet Hoti

Ukshin Hoti, lärare i statsvetenskap vid universitetet i Pristina (Kosovo) har suttit i fängelse sedan 1994 till följd av ett åtal som ägde rum under minst sagt tvivelaktiga former och som slutade med att han dömdes för att ¨ha hotat den konstitutionella ordningen¨ och att ¨ha skadat Federala Republiken Jugoslaviens territoriala integritet¨. Hoti arresterades redan 1981 för ¨kontrarevolutionära brott¨, och en andra gång för detta även 1993. Han har redan tillbringat 8 år av sitt liv i fängelse för åsiktsbrott på grund av sitt engagemang för en lösning på Kososvofrågan utan våld och med förhandlingar.

Vilka åtgärder har rådet vidtagit och vad har rådet för avsikt att göra för att få de serbiska myndigheterna att frige Hoti, och vad har rådet för avsikt att göra för att få stöd från myndigheterna i Kosovo för denna frigivning?

Svar (4 juni 1998)

Rådet beklagar djupt den dom som har fällts i fallet Ukshin Hoti och omständigheterna kring denna.

Rådet påpekar att yttrandefrihet är en universell, grundläggande rättighet som varje demokratiskt land är skyldigt att garantera, liksom rätten till en fri och oväldig rättegång. Respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principerna är grundläggande aspekter av unionens regionala strategi och pelare i den villkorade politiken gentemot Förbundsrepubliken Jugoslavien. Det är just på grund av missbelåtenhet med Kosovofrågan och Förbundsrepubliken Jugoslaviens förflutna i fråga om mänskliga rättigheter som unionen i slutet av 1997 upphävde de autonoma handelsförmåner som Förbundsrepubliken Jugoslavien beviljades den 29 april 1997. En varaktig lösning på Kosovofrågan och full respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer ligger i förgrunden för EU:s krav i förbindelserna med Förbundsrepubliken Jugoslavien och är ett villkor för förbättrade bilaterala förbindelser.

Åtgärder för att få Ukshin Hoti frisläppt måste ses inom ramen för EU:s övergripande åtgärder till förmån för mänskliga rättigheter och demokratiska normer i Förbundsrepubliken Jugoslavien. EU kommer inom ramen för dessa att fortsätta med sina påtryckningar på de serbiska myndigheterna i alla fall som liknar det som den ärade parlamentsledamoten har tagit upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0790/98 från Nuala Ahern (V) till rådet (16 mars 1998)

Ämne: Högaktivt avfall vid Dounreay-anläggningen i Caithness i Skottland

I tidningen the Guardian avslöjades det den 2 februari 1998 att det finns ett andra hemligt avfallsschakt som innehåller mer än 700 000 kg högaktivt avfall vid Dounreay-anläggningen i Caithness i Skottland. Kommer det brittiska ordförandeskapet att ta upp det irländska ordförandeskapets förpliktelse inför parlamentet den 13 november 1996 och låta Europeiska unionens myndigheter genomföra en miljöundersökning vid anläggningen?

Svar (28 maj 1998)

Alltsedan Förenade kungarikets anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen lyder alla de anläggningar som omnämns av den ärade parlamentsledamoten under den gällande gemenskapsrätten, särskilt bestämmelserna i kapitlen 3 (hälsoskydd) och 7 (säkerhetskontroll) i Euratomfördraget.

Rådet erinrar om att kommissionen är ansvarig för bevakningen av att denna rätt respekteras. I detta sammanhang har kommissionen, enligt artikel 35 i Euratomfördraget, bland annat tillträde till alla de anläggningar som behövs för att utföra den ständiga kontrollen av graden av radioaktivitet i luften, vattnet och marken samt kontrollen över att de grundnormer som fastställts i direktiv 96/29/Euratom ((EGT L 159, 29.6.1996, s. 1. )) tillgodoses. Kommissionen får för övrigt, enligt artikel 81 i Euratomfördraget, sända inspektörer till medlemsstaternas territorier inom ramen för säkerhetskontrollerna.

Rådet anser att de gällande rättsbestämmelserna gör det möjligt för kommissionen att tillsammans med den berörda medlemsstaten försäkra sig om bästa möjliga villkor när det gäller allmänhetens hälsoskydd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0391/98 från Leoluca Orlando (V) till kommissionen (16 februari 1998)

Ämne: De italienska myndigheternas underlåtenhet vad gäller införlivande av direktiv 93/42/EEG i lagstiftningen

Trots att det nästan har gått fem år sedan direktiv 93/42/EEG ((EGT L 169, 12.7.1993, s. 1. )) antogs, har detta fortfarande inte införlivats i italiensk lagstiftning. Eftersom detta direktiv reglerar yrkesverksamheten på området tandhygientekniska produkter är situationen för denna sektor i Italien mycket otillfredsställande. De bestämmelser som gäller i landet är helt föråldrade och bristfälliga vad gäller standard på områdena hälsokydd, teknik och företagsorganisation.

Tänker kommissionen anmoda de italienska myndigheterna att förklara förseningen med att införliva direktiv 93/42/EEG i lagstiftningen och tala om hur långt de har hunnit i utarbetandet av den nya lagstiftning som skall innebära införlivande av direktivet?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (9 mars 1998)

Genom ett lagdekret av den 24 februari 1997 införlivade Italien direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter två och ett halvt år efter att den tidsfrist för införlivande som anges i direktivet gått ut.

Kommissionen undersöker för närvarande huruvida Italiens införlivande är förenligt med gemenskapens lagstiftning.

Frågor i samband med eventuella missförhållanden som uppstått på grund av förseningen av införlivandet bör ställas till de nationella myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0252/98 från Peter Skinner (PSE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Jordbruk

Stämmer det att kommissionen i enlighet med artikel 10 i direktiv 92/65/EEG ((EGT L 268, 14.9.1992, s. 54. )) sett över karantänförhållandena i medlemsstaterna? Kommer kommissionen att offentliggöra vad man kommit fram till?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (4 mars 1998)

Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har gjort en förnyad undersökning och uppdatering av situationen vad gäller karantän vid rabies. Rapporten sändes ut i september 1997. En kopia av rapporten tillställs parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

En av rapportens slutsatser är att det finns ett fullt genomförbart alternativ med likvärdiga säkerhetsgarantier till nuvarande karantänsystem för rabiessmittade hunder och katter. I korthet går det nya förslaget ut på att använda vaccinering, mikrochips och blodtester. Kommissionen kommer i lägga fram lämpliga förslag i detta avseende vid lämplig tidpunkt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0401/98 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Konsortiet ¨Venezia Nuova¨

Genom artikel 3 i den italienska lagen nr 798/84 ges ministern för offentliga arbeten rätt att för genomförande av de investeringar, projekt och åtgärder som behövs för att bevara Venedig och dess lagun ge bolag och/eller bolagskonsortier tillstånd att utföra projekt och arbeten genom privata förhandlingar, även om detta utgör undantag till gällande bestämmelser. Koncessionen för projektering och genomförande av samtliga de arbeten som föreskrivs i ovan nämnda lag har givits till Consorzio Venezia Nuova (konsortiet för ett förnyat Venedig). Under årens lopp har detta tillstånd, delvis genom nya lagar och dekret, blivit till ett monopol för alla slags arbeten (region-, miljö-, och stadsplanering) som sedan decennier tidigare kunnat genomföras och genomförts av olika företag inom ramen för normala anbudsförfaranden. Den monopolliknande koncessionen har givits även efter utfärdandet av den särskilda italienska lag (nr 206/95) om Venedig som förbjuder ensamrättskoncessioner, men upprätthåller de rättsliga förpliktelser som härrör från tidigare rättsakter, och efter utfärdandet av olika gemenskapsdirektiv om offentlig upphandling, ja även efter det att italienska bestämmelser antagits som innebär att dessa direktiv införlivas i den nationella lagstiftningen, till och med 1997. För att slippa tillämpa eller kringgå de europeiska bestämmelserna har man tydligen menat att avtalen och de tilläggsklausuler som finns till de ursprungliga avtalen är rättsakter som utgör en del av tidigare akter och de nya avtalen har tolkats som exekutoriska och härrörande från det ursprungliga avtalet eller andra avtal som trätt ikraft före gemenskapsreglerna (som till exempel den nionde och tionde koncessionen från 1996 eller den elfte, tolfte och trettonde koncessionen från 1997).

Anser kommissionen att detta förfarande med koncessioner och avtal, som inte har bestämda slutdatum och som alltså genom olika åtgärder kan förbli giltiga i oändlig tid, står i överenstämmelse med ande och mening i gemenskapsdirektiven, såsom det till exempel sägs i grönboken om offentlig upphandling av den 27 november 1996?

Är det för övrigt rimligt att samma konsortium anförtros såväl projektering som genomförande av arbetena?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (27 april 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0279/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Säkerhetsföreskrifter vid byggarbetsplatser i Grekland

Grekland har genom presidentdekret 305/29-8-97 lagstiftat om stränga säkerhetsföreskrifter vid byggarbetsplatser för tekniska konstruktioner, anpassad till direktiv 92/57/EEG ((EGT L 245, 26.8.1992, s. 6. )). Trots detta finns det uppgifter om att man försöker kringgå bestämmelserna i detta direktiv genom tolkningar som görs av representanter för det grekiska rättsväsendet och detta får till resultat att direktivet inte tillämpas vad gäller byggarbetsplatser inom det känsliga sjukhusområdet.

Kan Europeiska kommissionen informera mig om sin officiella åsikt i frågan och om huruvida föreskrifterna i detta direktiv i allmänhet tillämpas både vad gäller privata och offentliga arbeten.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Kommissionen har ingen information om att direktiv 92/57/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser inte skulle tillämpas på ett korrekt sätt inom den grekiska sjukhussektorn.

Enligt artikel 2.1 i ramdirektiv 89/391/EEG om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet ((EGT L 183, 29.6.1989. )) skall direktivet ¨tillämpas på all verksamhet, såväl privat som offentlig (industri, jordbruk, handel, förvaltning, tjänster, undervisning, kultur- och fritidsverksamhet etc.)¨.

Det direktiv som parlamentsledamoten nämner, direktiv 92/57/EEG, är det åttonde särdirektivet enligt ramdirektivet. Att bestämmelserna i ramdirektivet skall tillämpas fullt ut när det gäller tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser framgår av artikel 1.3 i direktiv 92/57/EEG.

Det råder därför inget tvivel om att direktiv 92/57/EEG skall tillämpas på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser såväl inom den offentliga sektorn som inom den privata, bland annat när det gäller den typ av bygg- och anläggningsarbeten som anges i bilaga I i direktiv 92/57/EEG när dessa utförs på sjukhus.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0131/98 från Kirsten Jensen (PSE) till kommissionen (30 januari 1998)

Ämne: Avfall

Kan kommissionen ge en överblick av avfallsmängder och metoder för avfallshantering beträffande cd-rom och disketter i medlemsstaterna?

Kan kommissionen tänka sig att införa bestämmelser om avfallshantering beträffande cd-rom och disketter i direktivet om elektroniskt avfall?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 mars 1998)

Kommissionen har inte tillgång till några uppgifter om vilka mängder avfall som består av cd-romskivor och datordisketter.

På grund av de tekniska problemen med återvinning av cd-skivor deponeras de flesta i avfallsdeponier eller bränns.

Ett tyskt företag har nyligen utvecklat en metod för återvinning av cd-skivor som verkar vara miljömässigt godtagbar och som redan finns tillgänglig i kommersiell skala. Det största hindret för återvinning i stor skala inom detta område är att tillgången till kasserade cd-skivor är otillräcklig, eftersom de endast samlas in i mycket liten utsträckning.

Ett förslag till ett direktiv om avfall från elektrisk och elektronisk utrustning håller på att förberedas. Det är ännu inte möjligt att uttala sig om huruvida cd-skivor kommer att omfattas av förslaget.