SKRIFTLIG FRÅGA E-0881/00

från Harlem Désir (PSE) till kommissionen

(22 mars 2000)

Ämne: Planer på nedskärning efter fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom

I november 1999 godkände Europeiska kommissionen fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom vilket gav upphov till en världsledande kraftproducent, ABB-Alstom-Power. I likhet med vad arbetstagarna fruktade presenterar gruppen idag en nedskärningsplan där 10 000 arbetstillfällen, varav 5 460 i Europa, främst i Frankrike och Tyskland, försvinner.

Kommissionen bär ett stort ansvar för den här affären. Genom att bevilja fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom har den åtagit sig att på alla sätt garantera sysselsättningen och i enlighet med direktiv 94/45/EG(1) se till att informationen till och samrådet med arbetstagare fungerar i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag. Europaparlamentet påminde i en resolution av den 17 februari 2000 kommissionen om denna förpliktelse, men kommissionen har inte beaktat den och gruppen har absolut inte efterlevt kravet på information till arbetstagarna i samband med en omstrukturering.

Blev kommissionen underrättad av gruppens ledning om att den avsåg att minska antalet arbetstillfällen då den ansökte om tillstånd till fusionen? Om den underrättades, varför accepterade kommissionen? Om ledningen har tigit om sina planer, som utan tvekan var klara redan i november 1999, för kommissionen, har då inte kommissionen rätt att vända sig mot gruppen för att den förtigit samhällskonsekvenserna av fusionen?

Vilka åtgärder planerar kommissionen att vidta i ett sådant här fall för att reagera mot denna kränkning av gemenskapsrätten och förmå gruppen att dra tillbaks nedskärningsplanen?

(1) EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(11 maj 2000)

Kommissionen godkände denna fusion inom ramen för de uppgifter som ålagts den enligt EG-fördraget och i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning. När kommissionen utövar denna specifika behörighet begränsar den sig, i enlighet med gällande regler, till de konkurrensrättsliga aspekterna.

Fusionsförordningen grundas delvis på de bestämmelser i EG-fördraget i vilka fastslås att snedvridna konkurrensförhållanden kan hindra gemenskapens medborgare från att ta del av fördelarna av den gemensamma europeiska marknaden för varor och tjänster. Med andra ord är det konkurrensutsatta marknader, där köpare och säljare kan agera öppet och fritt, som enligt EG-fördraget ger bästa möjliga resultat för medborgarna i hela gemenskapen med avseende på pris, effektivitet, valfrihet, produktkvalitet, arbetstillfällen och annat. Följaktligen är de kriterier som kommissionen skall tillämpa på fusioner fokuserade på fusionens verkningar på konkurrensförhållandena. Kommissionen undersökte noggrant konsekvenserna av fusionen mellan ABB och Alstom på konkurrensstrukturen på de berörda marknaderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), genom skriftliga förfrågningar om konkurrenternas, kundernas och leverantörernas reaktioner. Utifrån resultaten av denna undersökning kunde kommissionen dra slutsatsen att det inte förelåg någon risk för allvarliga konkurrensproblem. I enlighet med de kriterier som anges i fusionsförordningen godkände därför kommissionen transaktionen.

Kommissionen måste dock, i egenskap av EG-fördragets och sekundärrättens väktare, granska den här typen av affär ur olika synvinklar. Kommissionen skall också, med hjälp av alla de medel som fastställts i EG-fördraget, kontrollera och garantera att annan lagstiftning som är tillämplig på detta slags affärer ur andra aspekter, t. ex. i fråga om information till och samråd med arbetstagarna, följs.

Eftersom dessa regler återfinns dels i gemenskapsdirektiv, dels i de nationella bestämmelser som överför direktiven till nationell rätt, är det i första hand nationella domstolar som skall bedöma om reglerna överträtts, när talan väcks inför domstol för att försvara de rättigheter som åsyftas i dessa nationella bestämmelser.

Så snart kommissionen får kännedom om att det finns tecken som tyder på att bestämmelserna överträtts, begär kommissionen upplysningar från de nationella myndigheterna.

Mer allmänt instämmer kommissionen helt och fullt i parlamentsledamotens åsikt att arbetstagarnas företrädare skall informeras och rådfrågas om de förutsebara sociala konsekvenserna av ett beslut som fattas i en företagsledning på ett så tidigt stadium som möjligt, så att man finna lämpliga lösningar för att bevara sysselsättningen. Det är målet för de förslag som kommissionen nyligen lagt fram på detta område, och som den hoppas skall konkretiseras snart.