SKRIFTLIG FRÅGA E-2803/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(7 oktober 2002)

Ämne: Språkundervisningen i Europaskolorna i Belgien

Enligt vissa uppgifter har inte alla Europaskolor i Belgien någon nederländskspråkig avdelning. Undervisningen på lägre nivå i Europaskolorna verkar erbjuda endast franska, tyska och engelska som andra språk. Det är bara från och med att eleverna inleder sin skolgång på mellanhög nivå som de kan välja nederländskan som tredje språk. Många av dem som arbetar vid de europeiska institutionerna i Belgien anmäler dock sina barn till nederländskspråkig förskola.

Kan kommissionen upplysa mig om de bakomliggande orsakerna till detta?

Är kommissionen beredd att åtminstone påskynda den språkliga integrationen i värdregionen för dem som arbetar vid de europeiska institutionerna i Belgien genom att ordna så att språkundervisning i nederländska finns att tillgå också inom undervisningen på lägre och mellanhög nivå i Europaskolorna? Nederländskan är ju ändå det språk som talas av majoriteten bland landets befolkning.

Erkänner kommissionen att kommissionen genom att inte inrätta någon nederländskspråkig avdelning vid Europaskolorna i Belgien och således systematiskt försumma nederländskan kan komma att påverka hur eleverna och deras föräldrar längre fram röstar vid valen i Belgien?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

Enligt konventionen av den 21 juni 1994 är Europaskolan ett system av eget slag vars syfte är att tillsammans undervisa barn till föräldrar som arbetar inom Europeiska gemenskapen. Detta system är ett samarbete mellan medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen samtidigt som medlemsstaterna har ansvar för undervisningsinnehållet och organisationen av undervisningssystemet samt för den kulturella och språkliga mångfalden.

För att främja skolans sammanhållning, för att föra samman elever med olika språk och för att främja ömsesidig förståelse undervisas vissa ämnen i sammanslagna klasser på samma nivå. Styrelsen är ett mellanstatligt organ med ansvar för dessa skolor och den består av representanter från alla medlemsstater och en representant från kommissionen. Styrelsen har beslutat i enlighet med sina befogenheter genom konventionen att engelska, franska och tyska skall användas som arbetsspråk i dessa klasser. Beslutet fattades enhälligt.

Fyra Europaskolor har bildats av styrelsen i Belgien (Bryssel I, Bryssel II, Bryssel III and Mol). Av dessa skolor är det endast Bryssel I som inte har en nederländskspråkig avdelning. Styrelsen anser att antalet elever som för närvarande är inskrivna på den nederländska språksektionen i de två andra Brysselskolorna (totalt 533 266 i Bryssel II och 267 i Bryssel III) inte motiverar en öppning av en ny avdelning för detta språk.

Alla ansökningar om inskrivning på de två avdelningarna för nederländska i Bryssel för barn som är berättigade att gå på Europaskolorna har beviljats.

Kommissionen har inga rationella eller objektiva argument som stödjer parlamentsledamotens åsikt om att frånvaron av en nederländskspråkig avdelning i Bryssel I skulle kunna påverka elevernas och föräldrarnas sätt att rösta i framtida belgiska val. Röstningsbeslutet är och kommer rättmätigt att helt och hållet förbli en fråga för varje medborgare i en demokrati.

Det nederländska språket har bestämt inte systematiskt försummats av Europaskolorna i Bryssel. Det är tydligt att de nederländskspråkiga avdelningarna i Bryssel II och Bryssel III kan tillgodose efterfrågan från berättigade elever.