ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3772/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Fri tillgång till Schengenavtalets tillämpningsföreskrifter

Schengenavtalet har införlivats i det nya fördraget om Europeiska unionen, som ju särskilt betonar de europeiska medborgarnas rätt till tillgång till offentliga dokument. Enligt upplysningar från Sverige har den svenska regeringen trots detta betecknat Schengenavtalets tillämpningsföreskrifter som ¨topphemliga¨ med avseende på utförandet av kontroller vid unionens yttre gränser och vad gäller utbytet av information mellan medlemsstater.

Det här är en ganska allvarlig fråga och den väcker berättigad oro över de orsaker som föranlett den svenska regeringen att fatta ett sådant här beslut.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen hur den ser på detta ärende, om den känner till något om liknande fall i andra medlemsstater och om den ser sig föranledd att rekommendera att medlemsstaterna säkerställer fri tillgång till alla tillämpningsföreskrifter som rör Schengenavtalet.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (2 februari 1998)

Schengenavtalet kommer att bli en del av Europeiska unionen när Amsterdamfördraget med tillhörande protokoll träder i kraft.

Eftersom de flesta av de dokument som rör dessa avtal upprättas av de berörda nationella myndigheterna kommer tillgången till dessa att fortsätta att regleras av gällande nationella bestämmelser om sekretess, med hänsyn tagen till de sekretessregler som enhälligt har beslutats av de medlemsstater som har undertecknat Schengenavtalet. Detta överensstämmer med kommissionens och rådets gemensamma uppförandekodex avseende tillgång till deras dokument, enligt vilken dessa institutioner endast ger tillgång till sina egna dokument och hänvisar sökandena till upphovsmannen när det gäller dokument som härrör från andra instanser.

Ansökningar om tillgång till rådets eller kommissionens handlingar avseende Schengenavtalet omfattas redan av den nämnda uppförandekodexen. Tillgång till dessa handlingar kan således beviljas, om handlingarna inte omfattas av ett av de uttryckligt föreskrivna undantagen som skall skydda vissa privata eller offentliga intressen eller garantera att dessa institutioners beslut förblir hemliga.

Vad gäller bestämmelserna i Schengenavtalet bör det påpekas att när väl Amsterdamfördraget har trätt i kraft och Schengenavtalet har integrerats i Europeiska unionen kommer reglerna om handlingars offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning att tillämpas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3503/97 från Eryl McNally (PSE) till kommissionen (10 november 1997)

Ämne: UEFA-styrelsens beslut att inte tillåta framtida segrare i större cupturneringar tillträde till turneringar i europeiska klubbar

Med anledning av en skrivelse som jag har mottagit från min valkrets skulle jag vilja göra kommissionen uppmärksam på UEFA-styrelsens beslut att inte låta Coca-Cola Cup utgöra ett sätt att kvalificera sig till UEFA. Detta beslut kommer att få långtgående och svåra konsekvenser för samtliga engagerade i Förenade kungarikets ligafotboll och kommer att påverka deltagandet i Coca-Cola Cup och inkomsterna från sponsorer och TV.

Vad kan kommissionen göra för att stödja fotbollsligans begäran om att denna säsongs Coca-Cola Cup återigen skall leda till en plats i UEFA?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (1 december 1997)

Kommissionen är medveten om de problem som orsakas av UEFA:s (Union of European Football Associations) ändringar av reglerna för deltagande i UEFA-cupen. En undersökning av fallet pågår.

Frågeställaren kan finna ytterligare upplysningar i ärendet i svaret på Glyn Fords skriftliga fråga nr E-3191/97 ((EGT C 117, 16.4.1998, s. 163. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3842/97 från Enrique Barón Crespo (PSE) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Uppsplittring av Ericsson S.A. i Spanien

Det multinationella bolaget Ericsson har planer på att splittra upp sin produktionsverksamhet i Spanien, vilket innebär att 1 545 av företagets arbetstagare flyttas till ett annat företag som befinner sig i ekonomiskt svårt läge och där de anställda inte omfattas av kollektivavtal. Denna plan grundar sig på liberaliseringen av telekommunikationsmarknaden i Europa.

Med beaktande av Telefonaktiebolaget LM Ericssons multinationella karaktär, ställs kommissionen följande frågor:

1. Anser kommissionen att nämnda företag följt direktivet om arbetstagarnas rätt till information och samråd i europeiska företagsnämnder?

2. Anser kommissionen att företaget i och med detta förfarande uppfyller gemenskapslagstiftningen?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (4 februari 1998)

Eftersom tillräcklig information saknas, kan kommissionen inte bedöma om den multinationella företagsgruppen Ericsson, i samband med de omstruktureringar som parlamentsledamoten nämner, har följt rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare ((EGT L 254, 30.9.1994. )).

Kommissionen ingriper i ett sådant här fall bara om det framgår att gemenskapsbestämmelserna har förbisetts eller genomförts på ett felaktigt sätt av en medlemsstat. Det är i första hand de nationella myndigheterna som skall se till att de nationella bestämmelser det gäller efterlevs och därmed också de gemenskapsbestämmelser som kan visa sig tillämpliga i det aktuella fallet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4034/97 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Förenade kungarikets bestämmelser från 1996 om producentansvar (förpackningsavfall)

Instämmer kommissionen i att Förenade kungarikets bestämmelser från 1996 om producentansvar (förpackningsavfall) som införlivar direktiv 94/62/EG ((EGT L 365, 31.12.1994, s. 10. )) i Förenade kungarikets lagstiftning utestänger företag som inte är baserade i Förenade kungariket och att detta i praktiken utgör ett hinder för frihandel inom Europeiska unionen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-4030/97 och E-4034/97 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen (23 februari 1998)

Kommissionen kan meddela ledamoten att man för närvarande undersöker de genomförandeåtgärder som Förenade kungariket anmält i fråga om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall ((EGT L 365, 31.12.1994. )). Ledamoten kan vara försäkrad om att kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder om den fullständiga översynen skulle uppdaga några hinder för den fria handeln. I detta sammanhang skulle kommissionen också gärna få ytterligare upplysningar från ledamoten om de eventuella handelshinder som avses.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3742/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Konflikt mellan strukturfonderna och miljön

Mot bakgrund av den intensiva bevattningen kring floden Guadiana i Spanien och Portugal som orsakat ett överuttag från de geologiska vattenförande lagren, känner kommissionen till att strukturbidraget för byggande av Alquevadammen i Portugal kommer att hota viktiga våtmarker, inklusive de i nationalparken Daviniel, vilket strider mot strategin för biologisk mångfald?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommisionens vägnar (15 december 1997)

Till följd av den begäran som inkommit från de portugisiska myndigheterna om stöd från strukturfonderna till Alquevaprojektet har flera studier gjorts av hur detta projekt påverkar miljön. Studierna har lett till att man kommit fram till vissa riktlinjer för att upprätta en miljövårdsplan för det område som berörs av Alquevaprojektet.

Planen har utarbetats av de portugisiska myndigheterna och lagts fram för kommissionen. Den innehåller åtgärder för att minimera och hantera projektets miljöpåverkan. Framförallt vill man minska effekterna på den biologiska mångfalden i det berörda området.

Kommissionen är medveten om miljöns betydelse när det gäller att genomföra Alquevaprojektet, och när det aktuella programmet antogs den 27 juli 1997 föreskrevs att övervakningsgrupper skulle tillsättas. En av dessa skulle särskilt få i uppdrag att granska vattenfrågor medan en annan skulle ägna sig åt naturskyddsfrågor. I dessa grupper kommer företrädare för kommissionen, ansvariga miljömyndigheter och icke-statliga miljöorganisationer att ingå. Kommissionens närvaro innebär i första hand att man kan se till att miljövårdsplanen för Alquevaområdet genomförs på ett korrekt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3297/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Försök att urvattna Greklands miljölagstiftning

Grekiska ornitologiska sällskapet - som är en ansedd förening med mycket hög status - meddelade nyligen att Greklands miljölagstiftning, och i förlängningen skyddet av den naturliga miljön i Grekland, riskerar att urvattnas genom det stora antal ändringsförslag som den grekiska regeringen lägger fram i samband med olika lagförslag, i syfte att ¨lätta på¨ miljöbestämmelserna för att undanröja hinder som ligger i vägen för ett utnyttjande av de ekonomiska resurserna för stora projekt.

Sällskapet säger att ¨nedräkningen för miljölagstiftningen inleddes i och med att man slopade systemet med utfärdande av ministeriebeslut som godkände miljövillkoren för projekt av stor ekonomisk betydelse¨.

Det faktum att det inte finns någon möjlighet till insyn i det nuvarande systemet föder allvarliga frågor om hur effektivt skyddet av den naturliga miljön är i Grekland. Ett hårresande avslöjande har gjorts som visar att det numera är möjligt att anlägga tung industri, till och med i ekologiskt känsliga områden som skyddas av gemenskapslagstiftningen, något som skett i de s.k. Ramsar-områdena.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen om vilken ståndpunkt kommissionen officiellt antar i den här frågan och på vilket sätt den tänker göra klart för de grekiska myndigheterna att de måste gå in för att effektivt skydda den naturliga miljön.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3297/97 och E-3421/97 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen (17 december 1997)

Medlemsstaterna är skyldiga att meddela kommissionen om alla rättsakter som införlivar gemenskapslagstiftningen och tillhörande ändringar.

Kommissionen är inte medveten om de ändringar av vissa lagar som, enligt parlamentsledamoten, genomfördes nyligen av den grekiska regeringen inom ramen för miljökonsekvensbedömning och som kan strida mot gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning.

Eftersom ärendet som parlamentsledamoten tar upp är mycket allvarligt kommer kommissionen att kontakta de grekiska myndigheterna för att säkerställa att alla ändringar eller nya lagar angående miljökonsekvensbedömning överensstämmer med gemenskapens miljölagstiftning och miljöpolitik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3564/97 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (13 november 1997)

Ämne: Kommissionens meddelande om skattesamordning (KOM(97)0495)

Vid Ekofin-rådets möte den 13 oktober 1997 diskuterades detta meddelande från kommissionen för första gången. I dokumentet föreslås ett åtgärdspaket för att angripa ¨skadlig skattekonkurrens¨. Rådet uppmanade kommissionen att senast den 12 november lägga fram ett nytt meddelande som skulle ta i beaktande resultaten från detta möte och från Skattepolitiska gruppens möte den 20 oktober. Ministrarna betonade enhälligt sin avsikt att komma fram till en politisk överenskommelse i denna fråga vid Ekofin-rådets möte den 1 december.

Beträffande beskattning av kapitalinkomster konstateras i punkt 19.III i meddelandet att varje medlemsstat antingen bör ¨tillämpa en minimikällskatt eller ge information om inkomst av sparande till de andra medlemsstaterna¨. I punkt 19.V konstateras därefter: ¨Bestämmelserna för kontroll av betalningsmottagarnas skattemässiga hemvist bör inte vara alltför ohanterliga.¨

1. Vilka undersökningar om möjliga bestämmelser har kommissionen gjort?

2. Vad har dessa undersökningar visat?

3. Vilka ekonomiska följder kommer kontroll av betalningsmottagarnas skattemässiga hemvist att ha för myndigheterna i gemenskapen och medlemsstaterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 och E-3567/97 ingivna av Mario Monti för kommissionen (3 februari 1998)

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på sitt nya meddelande av den 5 november 1997 ((KOM(97) 564 slutlig. )) och på slutsatserna från Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 om skattepolitik.

I dessa slutsatser godkände rådet en text om beskattning av inkomst av sparande som innehöll fyra punkter, vilka skulle kunna utgöra grunden för ett nytt förslag till ett direktiv.

Som kommissionen angav redan i det meddelande som nämns ovan, är det kommissionens avsikt att mycket snabbt lägga fram ett sådant förslag, i princip i april 1998.

Kommissionen anser att det ännu är för tidigt att kommentera den känsliga och svåra fråga som parlamentsledamoten tar upp.

Kommissionen har ännu inte avslutat sina överväganden och dess ståndpunkt kommer att framgå klart av direktivförslaget.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 196 , 22/06/1998 s. 0003



SKRIFTLIG FRÅGA E-3378/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (23 oktober 1997) Ämne: Det andra direktivet om företagslagar 77/91/EEG Anser kommissionen att det i direktiv 77/91/EEG ((EGT L 26, 31.1.1977, s. 1. )) finns en tillräcklig grund för att skrida till handling mot en regering för åtgärder som vidtagits i strid med direktivet mellan direktivets ikraftträdande och ändrandet av de nationella lagarna? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (6 januari 1998) Kommissionen kan inleda ett överträdelseförfarande gentemot en medlemsstat om den anser att medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt gemenskapsrätten. Denna princip gäller naturligtvis rådets direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga. Lämpligheten och omfattningen av en sådan åtgärd måste emellertid bedömas med hänsyn till varje konkret fall av överträdelse, vilket kan hänföras till en viss medlemsstat och med hänvisning till en viss bestämd nationell lagstiftning.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 196 , 22/06/1998 s. 0078



SKRIFTLIG FRÅGA E-4106/97 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (16 januari 1998) Ämne: Hur förverkligandet av gemenskapsinitiativen och projekten inom sammanhållningsfonden framskrider i Grekland Skulle kommissionen med hjälp av en jämförande och detaljerad tabell upplysa mig om hur förverkligandet av gemenskapsinitiativen och projekten inom sammanhållninsgfonden framskrider inom var och en av medlemsstaterna? Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (6 mars 1998) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3210/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (16 oktober 1997)

Ämne: Underjordisk järnväg i Thessaloniki

I Grekland pågår en stor diskussion om möjligheten att anlägga en underjordisk järnväg under den norra delen av hamnområdet i Thessaloniki. Enligt det senaste meddelandet har byggnadsarbetena uppskjutits efter en förvarning från Europeiska kommissionen. Enligt denna förekommer brott mot förordningarna som styr avtalen om offentliga arbeten inom EU.

Jag önskar höra Europeiska kommissionens offentliga ståndpunkt om anläggandet av en underjordisk järnväg i Thessaloniki och vill veta vilka exakta invändningar man har mot förverkligandet av det här projektet.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (8 december 1997)

Förfarandet vid tilldelning av kontraktet om koncession för tunnelbanan i Thessaloniki har givit upphov till klagomål vilka för närvarande utreds av kommissionen. Kommissionen undersöker huruvida upphandlingsförfarandet genomförts i enlighet med bestämmelserna i direktiv 93/37/EEG om samordning av förfaranden vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten ((EGT L 199, 9.8.1993. )) samt i EG-fördraget, och, i synnerhet, huruvida anbuden från de anbudssökande som valdes ut att delta i förhandlingsfasen uppfyllde kraven enligt kontraktshandlingarna för upphandlingen i fråga, såväl vad gäller teknisk förmåga som ekonomisk och finansiell ställning.

I detta sammanhang har kommissionen haft talrika kontakter med den grekiska regeringen och de berörda parterna i syfte erhålla den information och de förtydliganden som krävs för ärendets utredning. Kommissionen har också riktat en begäran till de grekiska myndigheterna om att inte slutgiltigt tilldela det ifrågavarande kontraktet förrän den har slutfört sina undersökningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3139/97 från Joaquim Miranda (GUE/NGL) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Mål C-150/97 - Europeiska gemenskapernas domstol

Den 17 april 1997 inledde Europeiska gemenskapernas domstol en rättsprocess mot Portugal, efter att kommissionen väckt talan på grund av att landet inte uppfyllt rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985.

Med hänsyn till hur viktigt det är att detta direktiv tillämpas i Portugal och i landets relationer med de övriga medlemsstaterna ställs följande fråga: Kan kommissionen i egenskap av målsägande informera om hur behandlingen av detta mål framskrider inom domstolen?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (19 november 1997)

Den 17 april 1997 inledde kommissionen ett ärende i domstolen mot Portugal, beträffande bristande införlivande i nationell lagstiftning av rådets direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ((EGT L 175, 5.7.1985. )). Målet (C-150/97) rör inte fall av felaktig tillämpning av direktivet, utan frågan om oförenlighet mellan det formella införlivandet i portugisisk lagstiftning av flera bestämmelser i direktivet och direktivet självt. En sammanfattning av de oförenliga punkterna har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ((EGT C 181, 14.6.1997. )).

Portugal har avvisat klagomålen i sin försvarpromemoria. Efter kommissionens skriftliga ställningstagande har de portugisiska myndigheterna inkommit med sin motredogörelse. Det skriftliga förfarandet är därigenom avslutat. Det kommer att följas av ett muntligt förfarande vars inledningsdatum ännu inte bestämts av domstolen. Först när det muntliga förfarandet är avslutat kommer domstolen att fatta ett beslut i frågan.

Det är viktigt att notera att de portugisiska myndigheterna, även om de avvisar de klagomål som rests mot Portugal, ändå antagit ett lagdekret nr 278/97 av den 8 oktober 1997, offentliggjort i Diário da República nr 233 av den 8 oktober 1997, I serie A, sid. 5440, om ändring av lagdekret 186/90 av den 6 juni 1990 om införlivande av direktivet. Det nya lagdekretet antogs i syfte att ¨fullständigt införliva direktivet i fråga¨. Kommissionen håller för närvarande på att granska dessa ändringars omfattning i ljuset av klagomålen i mål C-150/997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3500/97 från Arthur Newens (PSE) till kommissionen (10 november 1997)

Ämne: Asiatiskt initiativ för reproduktiv hälsa

Den 30 januari 1997 undertecknade kommissionen och FN:s befolkningsfond (UNFPA) ett avtal om att starta ett initiativ för reproduktiv hälsa i Asien. Hur många och vilka icke-statliga organisationer har sedan undertecknandet erhållit bidrag för att genomföra projekt under detta initiativ? Hur stora är dessa bidrag och i vilka länder skall de användas? När räknar kommissionen med att initiativet skall vara fullbordat?

Hur går den beslutsfattande processen till mellan kommissionen och UNFPA? Vilken organisation är i sista hand ansvarig för samordning av initiativet?

Planerar kommissionen att genomföra liknande initiativ i andra regioner som till exempel Latinamerika eller arabvärlden?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (28 november 1997)

Alltsedan undertecknandet av avtalet med Förenta nationernas befolkningsfond (UNFPA) den 31 januari 1997 har programmet förlöpt enligt åtgärdsplanen som omfattade en förberedelsefas på ett år med följande verksamhetsinriktning:

* En inledande samrådsfas i landet i fråga under medverkan av europeiska och nationella icke-statliga organisationer, företrädare för kommissionens delegationer och nationella myndigheter för att fastställa gemensamma riktlinjer för ingripande i de enskilda länderna. Sådana samråd har redan ägt rum i Kambodja, Laos, Pakistan, Nepal, Bangladesh och Vietnam.

* Förberedelser för genomförande av programmet genom två seminarier rörande projektförvaltning och fastställande av gemensamma riktlinjer organiserade i Bryssel med medverkan av europeiska icke-statliga organisationer.

Beskrivning av projektformen och riktlinjer för projektframställningen utarbetas och översänds till alla europeiska och nationella icke-statliga organisationer.

Hittills har 17 europeiska icke-statliga organisationer visat sig intresserade och den första åtgärdsplanen väntas vara klar i slutet av 1997. Den kommer till en början att beröra tre länder, nämligen Pakistan, Nepal och Kambodja. Förberedelserna för de övriga länderna går emellertid snabbt framåt. UNFPA ansvarar för projektutvärderingen. Det slutgiltiga beslutet om handlingsplanen för programmet tas av kommissionen med stöd av dokumenterade motiveringar från det första urvalet.

Vad beträffar utvidgningen av initiativet till andra geografiska områden kommer kommissionen att ta hänsyn till alla uppgifter om uppnådda framsteg i Asien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3487/97 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (3 november 1997)

Ämne: Warszawakonventionen och en Essexinvånare som hölls som gisslan i Kuwait - skadeståndsanspråk på British Airways

Med hänsyn till klagomålen, som länge framförts av Essexinvånaren Edward Hammett och 367 passagerare från British Airways flyg 149, över att flygbolaget vårdslöst och avsiktligt hade landat i Kuwait efter Irakinvasionen under Gulfkriget, håller kommissionen med om att förordningsförslaget om ersättning till passagerare vid flygolyckor skapar ett prejudikat till förmån för Europeiska unionens behörighet i samband med Warszawakonventionen? Kommer kommissionen därmed att åta sig att stödja en ny förordning som skulle kunna göra det möjligt för Europeiska kommissionen att undersöka det eventuella skadeståndsansvaret för flygbolag vid klagomål utöver de som inlämnas efter olyckor vare sig särskilda aspekter på Warszawakonventionen tillämpas eller inte?

Instämmer kommissionen i att klagande såsom Hammett endast skulle kunna vinna på att en sådan lagstiftning godtogs?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3485/97 och E-3487/97 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen (11 december 1997)

De beklagliga och hemska upplevelser som drabbade passagerarna på British Airways flight 149, som landade i Kuwait efter Iraks invasion, tycks inte innebära något brott mot gemenskapslagstiftningen. Det finns inte någon gemenskapslagstiftning som är tillämplig på detta fall, och därmed saknas det skäl för kommissionen att göra en utredning. Passagerarnas rättigheter beror i detta fall på tillämpningen av gällande nationella lagar och Warsawakonventionen.

Kommissionen överväger emellertid möjligheten att vidareutveckla konsumentpolitiken på flygtransportområdet. En övergripande utvärdering av de villkor som tas med i transportkontrakt har slutförts, och den har nyligen lagts fram för kommissionen. Kommissionen samråder nu med alla berörda parter om resultaten från denna studie.