SKRIFTLIG FRÅGA E-3423/02

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(2 december 2002)

Ämne: Utnyttjandet av anslagen inom gemenskapens tredje stödram för Grekland

Den grekiske statssekreteraren Pachtas, ansvarig för förvaltningen av resurserna inom gemenskapens tredje stödram för Grekland, har gjort ett uttalande om att verksamheten i anslutning till stödramen i fråga redan kommit igång med över 70 procent. Trots detta så visar uppgifter från det grekiska ekonomiministeriet att den totala utnyttjandegraden, när nästan tre år förflutit sedan stödramen officiellt körde igång, knappt når upp till 10,67 procent av resurserna inom den offentliga sektorn, som är förpliktigande. Och ser man dessutom också till den privata sektorn så är det mycket sämre ställt på den fronten. Det är också skäl att påpeka att när det gäller programmen sådana regioner där utvecklingen släpar efter allra mest (Epirus, norra Egeiska havet, västra Makedonien) så rör sig utnyttjandegraden mellan 2 och 2,7 procent.

Hur ser Europeiska kommissionens exakta uppgifter ut beträffande den totala utnyttjandegraden av anslagen inom gemenskapens tredje stödram för Grekland? Vilka grekiska regioner har störst utnyttjandegrad och vilka arbeten handlar detta om? Finns det redan nu risk för att en del av anslagen från gemenskapen går förlorade om de inte används, och hur stor del av anslagen rör det sig i så fall om? Vilka synpunkter har kommissionen eventuellt lagt fram för de grekiska myndigheterna för att få till stånd ett snabbare och effektivare utnyttjande av anslagen i gemenskapens tredje stödram?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 januari 2003)

När det gäller utnyttjandet av anslagen enligt den tredje stödramen, kommer uppgifterna från betalningsdeklarationer som lämnats in av Grekland, i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i förordning (EG) nr 1260/1999(1). Det har visat sig att av totalt 21 950 100 000 EUR för hela programperioden, hade 3 452 760 000 EUR betalats fram till oktober 2002, vilket motsvarar 15,70 %. Efter avdrag för förskottet på 7 % ligger det faktiska genomförandet på nivån 8,70 %. Uppgifter som lämnats in senare av de nationella myndigheterna visar emellertid att det faktiska genomförandet låg på 10,90 % i december 2002.

Kommissionen har inga uppgifter om utnyttjandet per insats (projekt) eftersom betalningarna beräknas per åtgärd och inte per insats. Dessa uppgifter finns dock tillgängliga i det nationella övervakningssystemet Ergorama.

Bland de operativa programmen (OP) är det OP Södra Egeiska havet, OP Joniska öarna och OP Västra Grekland som står för det högsta genomförandet.

När det gäller risken för förlorade anslag, kommer regeln n+2 att tillämpas för första gången i Grekland i slutet av 2003. När övervakningskommittén för GSR höll sitt möte våren 2002, pekade Grekland på vissa operativa program som skulle kräva en mer ingående övervakning, utan att det därför finns någon överhängande risk för förlorade anslag. En uppdatering av situationen kommer att göras i samarbete med Grekland i början av 2003. Om så krävs kommer lämpliga åtgärder att vidtas för att avhjälpa problemet.

Kommissionen har inlett en dialog med medlemsstaterna om att förenkla förfarandena, i syfte att öka takten för utnyttjandet av gemenskapens medel.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 161, 25.6.1999.