ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3687/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Senegal

Kan kommissionen avseende Senegal sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3721/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Trinidad och Tobago

Kan kommissionen avseende Trinidad och Tobago sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3712/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Sierra Leone

Kan kommissionen avseende Sierra Leone ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3691/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Samoa

Kan kommissionen avseende Samoa ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3171/02

från Werner Langen (PPE-DE) till kommissionen

(30 oktober 2002)

Ämne: Momsbefrielse för privata förvaltningsbolag i Tyskland

I Förbundsrepubliken Tyskland har privata förvaltningsbolag som skall sälja tjänster till den tyska försvarsmakten Bundeswehr startats upp inom den militära sektorn. Tyska Gesellschaft für Entwicklung, Beschaffung und Betrieb GEBE (ung. utvecklings- anskaffnings- och förvaltningsbolaget) samt andra företag för fartygsförvaltning, beklädnad och fastighetsmäkleri får tillgång till personal av Bundeswehr samtidigt som de får ersättning för sina lönekostnader. Det rör sig t.ex. om fartygsbefäl inom fartygsförvaltningen. De privata företagen befrias från moms för lönekostnadsandelen på den tjänst de säljer. Utan denna avdragsmöjlighet skulle Bundeswehr vara tvunget att betala moms för befälstjänsterna och lönekostnaderna som de privata företagen debiterar det. I och med det sjätte EU-momsdirektivet skapades en enhetlig beräkningsgrund inom EU och skatteräckvidden harmoniserades i stor utsträckning. Efter detta kan medlemsstaterna inte längre egenmäktigt lagstifta om nya undantag. I fallet med förvaltningsbolagen som arbetar på uppdrag av Bundeswehr rör det sig inte om framställning av eller handel med krigsmateriel och de hamnar därför inte utanför EG-fördragets tillämpningsområde.

Jag frågar därför kommissionen om en sådan momsbefrielse är förenlig med det sjätte EU-momsdirektivet?

Om svaret är nej, vad ämnar då kommissionen göra för att stoppa denna överträdelse mot de gemenskapsrättsliga bestämmelserna?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 december 2002)

Parlamentsledamoten gör gällande att privata förvaltningsbolag, som arbetar med personal som ställts till deras förfogande av Bundeswehr, inte fakturerar mervärdesskatt på lönekostnader för sina tjänster till Bundeswehr. Dessa tjänster berör varken tillverkning eller handel med krigsmateriel. Parlamentsledamoten undrar om det faktum att det inte fakturerats mervärdesskatt på lönekostnaderna strider mot sjätte momsdirektivet(1), eftersom den tyska armén i princip bör betala mervärdesskatt på de tjänster och löner som faktureras av privata företag.

Frågan verkar röra andra transaktioner än den import och de gemenskapsinterna förvärv för vilka väpnade styrkor får dra fördel av skattefrihet enligt artiklarna 14.1 g och 28c B b i sjätte momsdirektivet.

I enlighet med artikel 11 i sjätte momsdirektivet är skattskyldiga bolag skyldiga att fakturera mervärdesskatt på allt som utgör det vederlag som leverantören har erhållit eller kommer att erhålla för de skattepliktiga transaktioner de utför. Eftersom lönekostnaderna är en del av det fakturerade priset, skall mervärdesskatt tas ut även på denna del.

Kommissionen kommer att kontakta de tyska myndigheterna med anledning av detta.

(1) Rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund, EGT L 145, 13.6.1977.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3711/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Zambia

Kan kommissionen avseende Zambia sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3674/02 från Paolo Pastorelli (PPE-DE) till kommissionen. Fölavgifter.



Europeiska unionens officiella tidning nr 161 E , 10/07/2003 s. 0132 - 0132



SKRIFTLIG FRÅGA E-3674/02 från Paolo Pastorelli (PPE-DE) till kommissionen (18 december 2002) Ämne: Fölavgifter I januari 2003 börjar den period på året då fullblodshästar fölar. Därmed återuppstår problemet med den fölavgift (Foal Levy) som de irländska myndigheterna tar ut av alla de europeiska hästuppfödare som vill att deras avelsston skall föla på irländsk mark. Inkomsterna från denna avgift används för att finansiera åtgärder som gynnar lokala uppfödare på bekostnad av dem som kommer från de övriga medlemsstaterna. Anser inte kommissionen att detta förfarande, som bl.a. omfattar avgiftsbefrielse för brittiska och irländska uppfödare, på ett klart och tydligt sätt strider mot artiklarna 88-89 i fördraget, eftersom man härigenom tillåter illojal konkurrens och åtgärder som syftar till att kringgå reglerna om en fri marknad? Kan kommissionen även redogöra för hur denna flagranta lagöverträdelse kan tillåtas, och eventuellt meddela vilka åtgärder den tänker vidta för att sätta stopp för detta förfarande, som diskriminerar de uppfödare som är bosatta i andra medlemsstater? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (31 januari 2003) Kommissionen undersöker redan parlamentsledamotens fråga. Kommissionen har kontaktat de irländska myndigheterna i frågan för att kunna få deras synpunkter och för att få relevanta uppgifter om Foal Levy. De uppgifter som de irländska myndigheterna har lämnat utvärderas just nu på grundval av artiklarna 87-89 och artikel 95 i EG-fördraget för att granska om ytterligare åtgärder behövs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2866/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(11 oktober 2002)

Ämne: Tillväxtprognoser

1. Kan kommissionen redogöra för den eller de prognoser som alla medlemsstater, under vart och ett av de senaste tio åren, har gjort för att bedöma den inhemska reala tillväxttakten under det påföljande budgetåret?

2. Kan kommissionen även tillkännage resultatet, och beräkna en genomsnittlig skillnad mellan prognos och resultat för varje medlemsstat?

Kan kommissionen kort meddela vilka eventuella lärdomar som kan dras härav?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2865/02, E-2866/02, E-2867/02 och E-2868/02ingivet av Pedro Solbes Mira för kommissionen

(4 november 2002)

Kommissionen samlar inte systematiskt medlemsstaternas olika årliga prognoser om tillväxt och budgetsaldon. Därför är det svårt att bedöma hur tillförlitliga prognoserna varit.

Mycket stor uppmärksamhet ägnas åt beräkningarna över tillväxt och offentliga finanser i den stabilitets- och konvergensrapport som medlemsstaterna lämnar kommissionen enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1). Dessa beräkningar bedöms mot bakgrund av kommissionens egen uppfattning om den ekonomiska situationen och konjunkturutsikterna, men även med hjälp av bedömningar från andra internationella eller privata organ.

En omfattande studie av hur korrekta kommissionens prognoser varit finns i en ekonomisk rapport från generaldirektoratet för ekonomi och finans från oktober 1999 som kan laddas ner från adress: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/economic_papers/economicpapers137_en.htm

(1) EGT L 209, 2.8.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2119/02

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(11 juli 2002)

Ämne: Identitetskontroller på flygplatsen Malpensa

På flygplatsen Malpensa har det nyligen återinförts en kontroll genom vilken man utan att göra åtskillnad mellan Schengenpassagerare och övriga passagerare kompletterar det förfarande för fastställande av en persons identitet som flygbolagen redan tillämpar, även i Schengenområdet. Det har inrättats fysiska spärrar, och polisen kontrollerar utöver boardingkortet även enskilda passagerares identitetshandlingar. Har de europeiska myndigheterna fått information om detta upphävande av Schengenavtalet?

Kompletterande svarfrån António Vitorino på kommissionens vägnar

(29 januari 2003)

Enligt artikel 2.1 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, som har införlivats inom EU:s ramar, får de inre gränserna passeras överallt utan att någon personkontroll genomförs.

Enligt artikel 2.2 är det dock möjligt att återinföra nationella gränskontroller under en begränsad tidsperiod om den allmänna ordningen eller statens säkerhet är hotad.

I artikel 2.3 föreskrivs att avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna inte skall inverka på behöriga myndigheters rätt att utöva sina polisiära befogenheter på medlemsstatens hela territorium, det vill säga även vid flygplatser.

Enligt de uppgifter som lämnats av de italienska myndigheterna har de inte åberopat skyddsklausulen i artikel 2.2. De har däremot utfört poliskontroller i enlighet med artikel 2.3.

I den mån de kontroller som parlamentsledamoten nämner utförs av säkerhetsskäl till följd av terroristattackerna den 11 september 2001, för att se till att boardingkort och ID-handlingar stämmer överens i samband med exempelvis bagagekontroll och ombordstigning, kan de betraktas som kontroller som utförs enligt artikel 2.3.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3922/02

från Anna Terrón i Cusí (PSE) till kommissionen

(9 januari 2003)

Ämne: Möjligheten att tillämpa Solidaritetsfonden på katastrofer

Inom ramen för det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 godkändes inrättandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002(1)) för att ge gemenskapen möjlighet att på ett snabbt, effektivt och flexibelt sätt bemöta akuta situationer. Enligt artikel 2.2 tredje stycket i denna förordning får 7,5 % av fondens årliga tillgängliga belopp betalas ut till en region som har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för den större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet.

Utöver kraven på att uppfylla bestämmelserna i denna förordning och efter det att budgetmyndigheten har fattat nödvändiga beslut, finns det ytterligare villkor som måste uppfyllas för att de anslag som föreskrivits för att hjälpa de som drabbats av katastrofen och för att bidra till återuppbyggnaden av ett katastrofområde skall kunna utnyttjas?

Skulle inrättandet av en undersökningskommitté i enlighet med artikel 151 i Europaparlamentets arbetsordning för att undersöka omständigheterna kring en katastrof kunna innebära ett hinder för utnyttjandet av detta stöd efter det att rådet och parlamentet formellt har godkänt utnyttjandet av Solidaritetsfonden?

(1) EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(5 februari 2003)

Den viktigaste målsättningen för Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) är att ge omedelbart ekonomiskt stöd vid stora katastrofer för att hjälpa de människor, regioner och länder som drabbats att återgå till levnadsförhållanden som är så normala som möjligt.

I EUSF-förordningen(1) fastställs bestämmelser för solidaritetsfondens arbete, som kommissionen måste följa vid genomförandet.

När det gäller Europaparlamentets inblandning i EUSF, kommer kommissionen före den 1 juli 2003 att överlämna en rapport till rådet om solidaritetsfondens verksamhet under förra året. I rapporten kommer särskilt artiklarna 3, 4 och 8 att behandlas.

(1) Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3355/02

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2002)

Ämne: Förbud mot slutande av offentliga avtal med medieföretag

Enligt den nya lag som röstats igenom i det grekiska parlamentet (lag nr 3021, FEK 19/06/2002) förbjuds slutande av offentliga avtal med fysiska eller juridiska personer som är största delägare i medieföretag. Enligt samma lag anses den som innehar upp till 5 % av det totala aktiekapitalet i medieföretaget vara den största delägaren.

Med tanke på svårigheterna med att kontrollera vem som är största delägare, såväl på gemenskapsnivå som på global nivå, vill jag fråga kommissionen följande:

- Är denna nya lag förenlig med gemenskapslagstiftningen? I hur hög grad är den ett brott mot jämlikhetsprincipen, som är en grundläggande rättsprincip, med tanke på att man inte kommer att kunna kontrollera vare sig företag med säte i en medlemsstat eller s.k. offshore-företag i förhållande till nationella?

- Finns det något åtagande från medlemsstaternas sida om att samarbeta med de nationella myndigheterna i andra medlemsstater när det gäller att kontrollera vem som är den största delägaren (tillhandahållande av information, utförande av utredningar etc.), i synnerhet om motsvarande kontroll inte finns föreskriven i nationell lagstiftning?

- Utgör en eventuellt försenad kontroll av gemenskapsföretagen ett brott mot jämlikhetsprincipen eller diskriminering till nackdel för de sistnämnda i jämförelse med motsvarande inhemska företag? I hur hög grad är det möjligt och juridiskt bindande att avstänga gemenskapsföretag från att sluta offentliga avtal, med tanke på hur svårt det är att i detalj kontrollera dessa?

Svar avgivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(8 januari 2003)

Med anledning av den skriftliga fråga P-1666/02 som av parlamentsledamoten ställts rörande detta ämne har kommissionen införskaffat texten till berörda grekiska lag.

Kommissionen analyserar för närvarande denna lag.

Om så erfordras kommer kommissionen att ta kontakt med Grekland för att erhålla de delar som erfordras för att fullborda denna analys.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2896/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Tobakssmuggling

Tobakssmuggling är ett allt vanligare fenomen som gör att staten går miste om stora skattebelopp. Världshälsoorganisationen säger sig till och med veta att tobaksindustrin understödjer tobakssmuggling.

Hur många illegala cigaretter säljs varje år inom EU? Vilket värde motsvarar denna handel?

Hur många illegala cigaretter säljs varje år i medlemsstaten Belgien? Vilket värde motsvarar denna handel?

Vad gör EU för att begränsa tobakssmugglingen?

Vad spelar enligt kommissionen tobaksindustrin för roll i tobakssmugglingen? Delar kommissionen WHO:s uppfattning att tobaksindustrin understödjer smugglingen?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

Det är omöjligt att ange hur många cigaretter som säljs olagligt i unionen varje år. Kommissionen kan emellertid ange siffror för de föregående åren vad gäller beslag av cigaretter som smugglats in i unionen. Siffrorna kommer från tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Detta kan ge en indikation av problemets omfattning, eftersom tullmyndigheterna i medlemsstaterna inte kan upptäcka och beslagta alla cigaretter som smugglats in. Av samma skäl är det omöjligt att ange hur många olagliga cigaretter som säljs varje år i Belgien. Även här kan dock kommissionen ange siffror för föregående år om beslag av cigaretter som har smugglats in i Belgien. Dessa uppgifter sänds direkt till ledamoten och till parlamentets sekretariat.

För att försöka minska tobakssmugglingen inrättade gemenskapen tillsammans med medlemsstaterna en arbetsgrupp för cigaretter 1995, som för närvarande består av tio heltidsanställda tjänstemän vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) samt av tjänstemän vid berörda avdelningar i alla medlemsstaterna. Gemenskapen och tio medlemsstater inledde också rättsliga åtgärder i november 2000 vid en amerikansk Federal Court mot cigarettillverkare för bland annat insmuggling av cigaretter i EU. Gemenskapen har genom OLAF också utvecklat goda förbindelser med myndigheterna i de anslutande länderna i sin kamp mot cigarettsmugglingen.

Kommissionen förhandlar för närvarande, tillsammans med medlemsstaterna, om en internationell ramkonvention om tobakskontroll under överinseende av Världshälsoorganisationen (WHO). En av de frågor som kommer att finnas med i konventionen är fastställande av åtgärder för att bekämpa olaglig handel med tobaksprodukter. Det är mycket viktigt att också behandla denna fråga i samband med en global konvention om tobakskontroll.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3809/02

från Vitaliano Gemelli (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Kommissionens utnämning av personer i ledande ställning

Den 30 juli 2002 publicerade kommissionen ett meddelande om ledig tjänst inför tillsättningen av tjänsten som säkerhetsdirektör(1).

För urvalsförfarandet gäller att den som tillsätts på tjänsten antingen kan väljas bland redan anställda tjänstemän vid EU-institutionerna, eller genom ett annat sätt än uttagningsprov.

Kan kommissionen klargöra varför den ansett det lämpligt att i detta fall sätta igång de förfarande som avses i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna, eftersom man hittills alltid tillsatt A 2-tjänster med interna sökande, och endast utnyttjat externa sökande om ingen intern sökande funnits lämplig?

Anser inte kommissionen att detta beslut utgör ett prejudikat som äventyrar EU-tjänstemännens rättmätiga karriärförväntningar och allvarligt åsidosätter de skyldigheter som åligger en sund och balanserad förvaltning av personalresurserna?

(1) EGT C 181, 30.7.2002, s. 1.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(17 februari 2003)

1. Enligt artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna får tjänster i lönegrad A1 eller A2 publiceras utanför institutionerna. Kommissionen har då och då publicerat vakanser externt, särskilt för tjänster som kräver särskilda kvalifikationer och/eller för att uppmuntra ett brett spektrum av sökande.

Tjänsten som säkerhetsdirektör är givetvis en mycket specialiserad funktion med tydlig profil. Den kräver därför både särskild expertkunskap och tillhörande erfarenhet.

2. Genom att medge detta, ansåg kommissionen att det var lämpligt i just detta fall att publicera tjänsten både internt och externt för att spara tid. Syftet med detta beslut var att locka största möjliga antal sökande med olika bakgrund som skulle uppfylla de nödvändiga relevanta kraven. Det faktum att 39 ansökningar inkom, visar, enligt kommissionens åsikt, att detta var en lämplig strategi.

3. Kommissionen anser inte att detta förfarande utgör en praxis som kommer att äventyra de legitima karriärförväntningarna för europeiska tjänstemän. Det använda förfarandet påverkar inte i negativ riktning chanserna för befintliga tjänstemän att få en sådan tjänst, i synnerhet som en sådan parallell publicering gör det möjligt att söka tjänsten för tjänstemän som faktiskt har den lämpliga profilen för tjänsten ifråga, men som inte har uppnått den grad som krävs vid intern publicering.