SKRIFTLIG FRÅGA E-1552/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(18 maj 2000)

Ämne: De olika metoderna för beräkning av köpkraftsparitet (PPP) ger motsägande resultat

I sitt svar på min skriftliga fråga E-0276/00(1) bekräftar först kommissionen det faktum att olika metoder för beräkning av köpkraftspariteten ger motstridiga resultat vad gäller prisnivåskillnaden mellan olika länder, och försöker sedan ge vissa förklaringar till detta.

Kanske är kommissionens förklaringar välgrundade, men det påverkar inte slutsatsen att om lika trovärdiga institutioners olika tillämpningar av köpkraftspariteten ger motsägelsefulla resultat, är det inte godtagbart att man använder måttet PPP för de syften kommissionen har och har haft.

När det gäller kommissionens förklaringar förtjänar det att påpekas att fråga E-0276/00 i motsats till vad som sägs i svaret inte gäller jämförelser av BNI utan endast prisjämförelser avseende privat konsumtion, utförda av Eurostat respektive det tyska statistiska institutet i Wiesbaden.

Uppgifterna om hyrorna i Portugal respektive Tyskland är hursomhelst verkligen intressanta och utgör en objektiv grund om man vill kontrollera Eurostats resultat.

Jag skulle vilja veta om kommissionen är beredd att främja en oberoende och noggrann undersökning av marknadspriserna för bostäder i Tyskland respektive Portugal, och av vilken inverkan administrativa faktorer har på de priser som inte styrs av marknaden i de båda länderna.

Jag skulle även vilja veta om kommissionen kan lova att i grunden ompröva sin inställning till användningen av PPP om det visar sig att

1. den andel av inkomsten som går åt till att betala boendet inte är fyra gånger lägre i Portugal än i Tyskland utan troligen högre, om hänsyn tas till marknadspriserna,

2. boendekostnaderna för bostäder som är kvalitetsmässigt likvärdiga inte är 78 procent lägre i Portugal än i Tyskland, utan även i detta fall troligen högre i Portugal än i Tyskland.

(1) EGT C 303 E, 24.10.2000, s. 170.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(10 juli 2000)

I sitt svar på den skriftliga frågan E-0276/00(1), som frågeställaren hänvisar till, jämförde inte kommissionen två metoder för beräkning av köpkraftspariteter, utan två metoder för beräkning av statistik över rumsliga prisjämförelser. En av dessa metoder, nämligen kommissionens metod, ger köpkraftspariteter enligt den enda internationellt vedertagna, delade och beprövade (bl.a. av de femton medlemsstaterna) metodiken.

När det gäller hyror (hyrorna, som 1995 motsvarade 17,4 % av hushållens konsumtionsutgifter i Tyskland, och bara 4,7 % i Portugal, ett prisindex som var 78 % lägre i Portugal än i Tyskland) kan kommissionen lugna frågeställaren med att den statistik som utarbetats naturligtvis är frukten av ett rigoröst och oberoende arbete från Instituto Nacional de Estatística för den portugisiska statistiken och från Statistisches Bundesamt för den tyska.

Som underlag för den ovannämnda statistiken har kommissionen alltså använt uppgifter från Portugals och Tysklands nationella statistikbyråer om hyresnivåerna.

När det gäller vägningen av hyrorna i den privata slutkonsumtionen har kommissionen använt de uppgifter som de två statistikbyråerna lämnade i september 1996.

Kommissionen har ingen anledning att tvivla på tillförlitligheten i de uppgifter som lämnats av Instituto Nacional de Estatística eller av Statistisches Bundesamt, vilka utgör resultatet av ett rigoröst och oberoende arbete som frågeställaren i likhet med kommissionen inte kan annat än imponeras av.

(1) EGT C 303 E, 24.10.2000, s. 170.