SKRIFTLIG FRÅGA E-3500/00

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Provokativa uttalanden av turkisk toppolitiker

Turkiets inrikesminister Sina Gürel sade den 11 oktober 2000 vid återinvigningen av det så kallade Egeiska universitetet (Ege University) att Turkiet inte anser att vare sig en lösning av Cypernfrågan eller en lösning av meningsskiljaktigheterna mellan Grekland och Turkiet utgör någon förutsättning för Turkiets anslutning till EU. För att bestyrka denna sin ståndpunkt hänvisade den turkiska ministern till två skrivelser som Turkiets premiärminister sänt till EU omedelbart efter Europeiska rådets möte i Helsingfors i december förra året, i vilka Ecevit understryker Turkiets motvilja mot att gå med på några som helst förutsättningar eller villkor för en anslutning till EU. Dessutom, tillade den turkiska inrikesministern måste alla godkänna existensen av två stater på Cypern och uppmanade EU att först lösa de problem med rasism som förekommer i dess egna medlemsstater innan man kritiserar Turkiet.

Jag undrar hur Europeiska kommissionen ställer sig till dessa uttalanden av den turkiska inrikesministern, uttalanden som vänder sig mot EU och skapar en antieuropeisk anda i ett land som ansökt om medlemsskap, och som dessutom ringaktar de beslut som fattades vid toppmötet i Helsingfors, genom vilka Turkiet som bekant anmodas att rätta sig efter de uppföranderegler som gäller i europeiska

stater och verka för goda och stabila grannrelationer med Grekland. Dessutom skulle jag vilja veta om kommissionen godkänner den turkiska ministerns beskyllningar om rasism i EU, detta samtidigt som Turkiet under 1900-talet har förföljt otaliga människor som levt på dess territorium, grekcyprioter, greker från Mindre Asien, armenier och nu senast kurder, och har många av dessa människors försvinnanden på sitt samvete.

För övrigt kan konstateras att det i ingressen till utkastet till Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter heter att unionen bygger på värderingar som mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet samt på principerna om demokrati och en rättsstat.

Kan Europeiska kommissionen upplysa mig om vad de europeiska traditionerna på ovannämnda områden har gemensamt med det uppträdande som regimen i det moderna Turkiet ger prov på en stat som godkänts som kandidatland men som förföljer sina medborgare för deras religiösa och politiska övertygelses skull och torterar och fängslar alla som vågar ifrågasätta dess strävanden?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

Frågeställarens frågor behandlas i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999. Det är på grundval av dessa som kommissionen i sina kontakter med Turkiet diskuterar strategin inför anslutningen av Turkiet, Cypernfrågan och frågan om olösta gränstvister.

När det gäller frågan om minoriteter i Turkiet lades kommissionens åsikter om detta fram i det utkast till anslutningspartnerskap med Turkiet som kommissionen antog den 8 november 2000. På medellång sikt bör Turkiet säkerställa kulturell mångfald och garantera kulturella rättigheter för alla medborgare, oavsett deras ursprung. Varje bestämmelse som hindrar dessa rättigheter bör avskaffas, inbegripet på utbildningsområdet.

I detta dokument fastställs dessutom prioriteringarna för Turkiet, i enlighet med dess ställning som kandidatland, när det gäller att åtgärda andra frågor om mänskliga rättigheter som nämnts av frågeställaren, t.ex. tortyr och ytterligare utveckling av religionsfriheten.