ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1198/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(24 april 1998)

Ämne: Program för skogsstöd

Under de senaste åren har skogsnäringen fått ta del av en rad EU-program, bl.a. Fair-programmet, programmet för skydd av gemenskapens skogar mot bränder, Leader II.

Skogarna har ett miljö- såväl som handelsmässigt värde. I unionen finns det en stor mångfald av skogar och det är viktigt att bekämpa skogsskövlingen. Kan kommissionen mot bakgrund av detta besvara följande frågor: Vad anser den om Europeiska unionens hittillsvarande skogspolitik? Vad har den för planer för de befintliga programmen för skogssektorn inför perioden 2000-2006?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1196/98 och E-1198/98 ingivna av Franz Fischler för kommissionen

(16 juni 1998)

Kommissionen är medveten om skogens betydande roll när det gäller utvecklingen på landsbygden, sysselsättningen, bevarandet av den ekologiska balansen samt kampen mot erosion och ökenspridning i landsbygdsområden.

På parlamentets begäran avser kommissionen att respektera den tidsfrist som löper ut den 31 januari 1999 i enlighet med parlamentets resolution och att före 1998 års slut lägga fram ett meddelande om gemenskapens strategi för skogar. Kommissionen har för övrigt redan uppfyllt parlamentets begäran att strukturera skogsbruksåtgärder på ett mera enhetligt sätt genom att föreslå ett särskilt kapitel för skogsbruk inom ramen för landsbygdsutveckling i Agenda 2000(1).

(1) KOM(97) 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2507/98

från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen

(30 juli 1998)

Ämne: Påföljder för Frankrike för brott mot gemenskapernas regler om inrättandet av den inre marknaden

Skulle Europeiska kommissionen kunna tillkännage förteckningen över och innehållet i de förfaranden som inletts mot Frankrike för brott mot gemenskapens lagstiftning om den inre marknadens förverkligande?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1264/98

från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Skydd för de italienska hampsorter som ännu existerar

Vid ASSOCANAPA:s (Italienska hampodlares samarbetsorganisation) möte 27 och 28 februari 1998 i Carmagnola, om att återuppta hampodling i Italien, framkom tyvärr att större delen av de italienska fiber-hampasorterna (Carmagnola, Eletta Campana, Fibranova och många andra) lär ha gått förlorade för alltid, eller riskerar att förloras, därför att de italienska forskningsinstituten har slutat att föröka dem sedan årtionden tillbaka.

De italienska sorterna, som är resultatet av århundradens förädlingsarbete, ansågs vara de bästa i världen, med ett innehåll av fina fibrer som var upp till 60 % högre än hos andra sorter.

Tillgången till italienska hampsorter är en grundförutsättning för att återuppta en hampodling som inte blir beroende av gemenskapssubsidier, utan med tiden blir ekonomiskt självständig.

De italienska hampsorternas försvinnande innebär ekonomiska förluster för de regioner som berörs av denna viktiga odling och irreparabla skador för den biologiska mångfalden och miljön.

Hos odlare i Piemonte har man funnit odling av en ej namngiven hampsort, som säkerligen härrör från gamla lokala odlingar.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder man anser lämpliga för att uppmuntra forskning och garantera att de italienska hampsorter som ännu existerar blir bevarade?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 maj 1998)

När det gäller åtgärder för att stimulera forskning och garantera bevarande av italienska och europeiska sorter av hampa, antogs genom rådets förordning (EG) 1467/94 av den 20 juni 1994 om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket(1), ett första gemenskapsprogram för bevarande, karakterisering, och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket.

Målen är att bidra till att säkerställa och förbättra bevarande, karakterisering, dokumentation, utvärdering och nyttjande av potentiellt värdefulla genetiska resurser när det gäller växter och djur i gemenskapen.

I rådets förordning (EG) 1467/94 anges bestämmelser för samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader. Genom den samordnade verksamheten koordineras individuella insatser för bevarande, karakterisering och nyttjande av dessa genetiska resurser inom jordbruket som vidtas i medlemsstaterna.

Projekt med delade kostnader för bevarande, karakterisering och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket måste i allmänhet genomföras av parter som har sin verksamhet inom gmenenskapen. Förtur skall ges projekt i vilka deltar två eller flera av varandra oberoende deltagare som har sin verksamhet i olika medlemsstater.

Avtal om projekt måste i allmänhet slutas efter ett officiellt urvalsförfarande på grundval av en förslagsinbjudan som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

(1) EGT L 159, 28.6.1994.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 031 , 05/02/1999 s. 0110



SKRIFTLIG FRÅGA E-1997/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (30 juni 1998) Ämne: Passagerarlistor Med anledning av den tragiska ICE-tågolyckan i Eschede och ifrågasättandet av den moderna järnvägsteknologin som denna olycka givit upphov till är frågan om kommissionen kommer att ompröva sitt beslut att inte kräva passagerarlistor vid transport genom Channel-tunneln? Detta beslut togs i tron på att den moderna teknologin kunde garantera att inga tågolyckor skulle ske. Denna inställning bör nu omprövas. Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (3 augusti 1998) Det är för tidigt att försöka dra några slutsatser beträffande den tragiska tågolyckan vid Eschede i Tyskland, eftersom undersökningen runt olyckan ännu inte har slutförts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2159/98

från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen

(13 juli 1998)

Ämne: Världens äldsta kloster beläget i Turkiet är i fara

Mar Gabriel, ett syrisk-ortodoxt kloster och det äldsta klostret i världen, ligger i ett område i södra Turkiet som drabbas av det turkisk-kurdiska kriget. De ansvariga lokala myndigheterna förhindrar att noviser tas in i Mar Gabriel-klostret och de förbjuder att underhållsarbeten utförs, något som kommer att leda till att det historiska klostret, som redan är förfallet, faller i ruiner.

Kan kommissionen ingripa mot de turkiska myndigheterna för att få ett stopp på förfallet av det 1600 år gamla kristna klostret och på överträdelserna mot munkarnas rättigheter, de fåtal munkar som bor kvar i klostret?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

Enligt de upplysningar som kommissionen har mottagit utfrågades den turkiske inrikesministern nyligen av en turkisk parlamentsledamot om den fråga som parlamentsledamoten hänvisar till. I sitt svar förklarade ministern att regeringen inte på något sätt har för avsikt att förbjuda det syrisk-ortodoxa trossamfundets religionsundervisning eller att ingripa i eller begränsa dess religionsfrihet. Eftersom det rör sig om renoveringsbehov av byggnaderna krävs det att kulturministern ger sitt tillstånd i förväg och att renoveringsarbetet följer gällande bestämmelser för historiska monument.

Vid europeiska rådet i Luxemburg i december 1997 erinrades det om att en förstärkning av förbindelserna mellan Turkiet och Europeiska unionen också är avhängig av att detta land fortsätter sina påbörjade politiska och ekonomiska reformer, särskilt beträffande en anpassning till unionens gällande regler och praxis i fråga om de mänskliga rättigheterna. Rådet tillade att en sådan förstärkning också var avhängig av respekten för minoriteter och deras beskydd.

Trots Ankaras beslut att frysa den politiska dialogen med unionen har kommissionen för avsikt att fortsätta att göra sina turkiska diskussionspartner uppmärksamma på unionens oro avseende dessa frågor och särskilt dem som parlamentsledamoten avser.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 031 , 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FRÅGA E-2506/98 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (30 juli 1998) Ämne: Påföljder för Frankrike i miljöärende Mot bakgrund av den stora mängd åtgärder som just nu vidtas mot Frankrike för brott mot EG:s miljölagstiftning, skulle Europeiska kommissonen kunna tillkännage förteckningen över förfaranden som den avser inleda mot Frankrike för dess bristande efterlevnad av gemenskapernas miljöregler?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2108/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Rehabiliteringscenter för tortyroffer i Turkiet

De turkiska myndigheterna har stängt rehabiliterinsgcentret för tortyroffer i Diyarbakir, heter det i ett meddelande från IRCT, det internationella centret för rehabilitering av tortyroffer, som också stod som initiativtagare för centret i Diyarbakir.

Invigningen av centret skedde fem dagar innan det stängdes. Den officiella motiveringen till stängningen var att nödvändiga verksamhetstillstånd saknades.

Eftersom det i Diyarbakir med omgivningar finns minst 100 000 kurdiska tortyroffer och de mänskliga rättigheterna i området kränks oavbrutet, vill jag fråga kommissionen på vilket sätt den tänker få de turkiska myndigheterna att omedelbart se till att rehabiliteringscentret kan fortsätta med sin verksamhet.

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

Kommissionen känner till de händelser som parlamentsledamoten hänvisar till. Kommissionens företrädare i Turkiet samt flera ambassadörer från medlemsstaterna deltog vid invigningen i juni 1998 av rehabiliteringscentret för tortyroffer i Turkiet. Kommissionen har uppmärksamt följt utvecklingen i frågan och välkomnar att generaldirektören för stiftelsen i Turkiet den 15 juni 1998 gav tillstånd till att centret öppnades på nytt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1949/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: WTO

Vad anser kommissionen om det, att man tillåtit att patent på växter och djur undantas från avtalet om handelsmässiga aspekter av immateriella rättigheter?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

I artikel 27.3 (b) i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) ges Världshandelsorganisationens medlemmar möjlighet att undanta växter och djur från patenterbarhet.

På det europeiska planet är medlemsstaterna rättsligt bundna av artikel 53 b i Münchenkonventionen (europeiska patentkonventionen) som uttryckligen undantar växtsorter eller djurraser eller väsentligen biologiska förfaranden för framställning av växter eller djur från patenterbarhet.

På gemenskapsnivå ger rådets förordning (EG) 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt(1) immaterialrättsligt skydd för nya underarter av växtsorter vilket är ett sådant effektivt system av eget slag som avses i artikel 27.3 b andra meningen i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter. Dessutom antogs nyligen Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998(2) om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. I direktivets artikel 4 fastställs att uppfinningar som avser växter eller djur är patenterbara om uppfinningens genomförbarhet inte är tekniskt begränsad till en viss växtsort eller djurras.

Kommissionen anser att båda gemenskapsinstrumenten till fullo överensstämmer med artikel 53 b i Münchenkonventionen och med artikel 27.3 b i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter.

Bestämmelserna i artikel 27.3 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter kommer senast den 1 januari 1999 att ses över. Kommissionen har dock för närvarande inte någon bestämd ståndpunkt i frågan.

(1) EGT L 227, 1.9.1994.

(2) EGT L 213, 30.7.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1831/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(12 juni 1998)

Ämne: Strukturstöd i Österrike

Österrike får EU-stöd framför allt inom ramen för stöd för 5b-stödområden. I samband med Europeiska unionens strukturstödsreform skall de nuvarande 5b-stödområdena inordnas under mål 2.

Utifrån detta ställer jag nu följande frågor som är viktiga för Österrike:

1. Vilken effekt kommer reformen att få i Österrike och i Österrikes nio delstater?

2. Innebär reformen att de understödda områdena i enstaka österrikiska delstater faller bort?

3. Kommer totalbeloppet för det tillhandahållna stödet i delstaterna att minska?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies

(30 juni 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1116/98 från Franz Linser(1).

(1) EGT C 13, 18.1.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2092/98

från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Stor ökning av den datorrelaterade sjukdomen Repetitive Strain Injury

Känner kommissionen till den nya sjukdomen Repetitive Strain Injury (RSI)?

Kan kommissionen ange den exakta orsaken till denna sjukdom samt vilka behandlingsmetoder och förebyggande åtgärder man känner till?

Kan kommissionen ange hur många fall av RSI som registrerats i Europeiska unionen 1997?

Instämmer kommissionen i bedömningen att ifall man inte snabbt når ökad klarhet över orsaker och förebyggande åtgärder kommer detta att kunna få enorma ekonomiska konsekvenser till följd av den snabba ökningen av antalet fall i kombination med datorernas allt viktigare roll i vårt moderna samhälle?

Vilka åtgärder föreslår kommissionen för att bekämpa och förebygga denna sjukdom?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(11 september 1998)

Kommissionen känner till muskuloskeletala besvär och i synnerhet belastningsskadan RSI (Repetitive Strain Injury).

När det gäller förebyggande och botande av arbetssjukdomar, ingår i bilaga I till kommissionens rekommendation 90/326/EEG av den 22 maj 1990 om godkännande av en förteckning över europeiska arbetssjukdomar(1) bland de sjukdomar som orsakas av fysiska agenser åtta olika diagnostiska grupper av muskuloskeletala besvär.

Inom ramen för harmoniseringen av statistik över arbetssjukdomar (projektet European occupational diseases statistics - EODS) samlade kommissionen in uppgifter under referensåret 1995. De preliminära resultaten av detta projekt, som ännu inte har offentliggjorts, visar att ungefär 3 400 fall av nervförlamning till följd av tryck har konstaterats 1995 inom EU. Den största delen av dessa fall orsakades av karpaltunnelsyndromet, som ofta hänger samman med upprepade hand- och armrörelser. På grund av skillnader mellan medlemsstaterna täcker dessa siffror endast ett litet antal av fallen och bör därför tolkas försiktigt.

Enligt uppgifter om andelen personer som berörs uppger 26 % av den förvärvsarbetande befolkningen i EU att den har korta arbetsuppgifter som upprepas och 46 % av den förvärvarbetande befolkningen att den har arbete som innebär upprepade hand- eller armrörelser. Detta slag av arbetsuppgifter förekommer t.ex. i samband med datoranvändning.

Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao samlar in uppgifter om detta. På kommissionens begäran skall dessa uppgifter nu även ge information om olika slag av arbete och verksamheter som kan medföra besvär av detta slag. Enligt arbetsmiljöbyrån kommer resultaten att finnas tillgängliga 1999.

(1) EGT L 160, 26.6.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2049/98

från Jan Sonneveld (PPE) och Petrus Cornelissen (PPE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: Import av citrusfrukter från tredje land i Italien och Grekland

Växtskyddssystemet i EU harmoniserades 1993. Sedan dess är det möjligt att importera färska citrusfrukter i 13 av EU:s medlemsstater (inklusive Spanien och Portugal). Grekland och Italien skulle emellertid under en övergångsperiod på tre år få status av "skyddade zoner". Den 14 mars 1996 offentliggjorde kommissionen ett direktiv med innebörden att dessa medlemsstaters status som skyddade zoner skulle upphävas. Italien och Grekland har inte genomfört detta direktiv.

I november 1997 antog ständiga kommittén för växtskydd lagar med nya bestämmelser om import av citrusfrukter från tredje land till EU. De båda medlemsstaterna skulle ha behövt börja med att genomföra kommissionens direktiv om upphävande av deras status som "skyddade zoner" redan innan dessa bestämmelser tillkom. Nu, fem år efter harmoniseringen av växtskyddssystemet i EU, borde Grekland och Italien utan dröjsmål genomföra detta.

1. Är kommissionen medveten om att import av citrusfrukter från tredje land fortfarande inte är möjlig i Grekland och Italien trots direktiv 96/15/EG av den 14 mars 1996(1)?

2. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att säkerställa att dessa marknader genast öppnas och direktiv 96/15/EG genomförs?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

Kommissionen är medveten om att det fortfarande inte är möjligt att importera citrusfrukter med ursprung i tredje land till Grekland och Italien.

Det faktum att Grekland och Italien inte tillämpar gemenskapslagstiftningen på detta område undersöks för närvarande ingående av kommissionen, för att den skall kunna besluta vilka åtgärder som bör vidtas.

(1) EGT L 70, 20.3.1996, s. 35.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 031 , 05/02/1999 s. 0094



SKRIFTLIG FRÅGA E-1878/98 från Bernie Malone (PSE) till kommissionen (16 juni 1998) Ämne: Ingen moms på fosfatfria gödningsmedel Höga fosfathalter i avrinningsvatten har mycket skadlig inverkan på vattenkvaliteten i de irländska sjöarna. Kan kommissionen ange om man planerar att lägga fram förslag om att åtgärda det missförhållande som innebär att gödningsmedel som innehåller fosfat är undantagna från moms medan fosfatfria gödningsmedel inte är det? Om kommissionen inte har för avsikt att lägga fram förslag om en ändring av detta förhållande, kan man i så fall ange varför? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (23 juli 1998) Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv om mervärdesskatt (77/388/EEG)(1) får medlemsstaterna på vissa villkor vidmakthålla vissa undantag med återbetalning av skatt i föregående led. Irland tillämpar på vissa villkor en nollskattesats för mervärdesskatt på gödningsmedel. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till har någon åtskillnad mellan gödningsmedel med eller utan fosfater emellertid inte gjorts. (1) EGT L 145, 13.6.1977.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2355/98

från Olivier Dupuis (ARE) till kommissionen

(13 juli 1998)

Ämne: Karadzics ekonomiska transaktioner

Enligt en notis i veckotidningen Nezavisne Novine i Banja Luka, vilken även publicerades i Corriere della Sera den 22 juni 1998, fördes i mars 1997 17 miljoner mark (ett belopp motsvarande 17 miljarder lire) över från Republika Sprskas nationalbank till banken Nuova Banca di Credito i Trieste (även känd under det slovenska namnet Trzaska Kreditna Banka). Denna överföring verkar har utförts av krigsförbrytaren Radovan Karadzics män strax innan Republika Sprskas förra regering tvingades lämna plats för den nuvarande premiärministern Milorad Dodiks "moderata" regering. Man förmodar att det kapital som förts över kommer från bosnienserbernas plundringar under den så kallade etniska rensningen och från förskingringen av Republika Sprskas tillgångar.

Vilka upplysningar kan kommissionen skaffa om verksamheten vid bolaget Sarnos Establishment i Liechtenstein, som verkar användas av Karadzics "klan" som täckmantel för kapitalöverföring?

Vilka upplysningar kan kommissionen skaffa om verksamheten vid Ispeco (ett internationellt institut för politiska och ekonomiska studier för utvecklingssamarbete) som har sitt säte i Rom och leds av Gianfranco Oliveiro? Detta institut verkar har inrättats i juni 1995 för att fungera som Radovan Karadzics politiska och ekonomiska lobbyorgan i Italien.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att förhindra att krigsförbrytaren Radovan Karadzic får direkt eller indirekt hjälp i sin brottsliga verksamhet i framtiden, och för att stärka de europeiska institutionernas samarbete med den krigsförbrytardomstol som skall utreda de brott som begåtts i före detta Jugoslavien?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

Kommissionens har informerats om de artiklar som publicerats i den italienska pressen om Radovan Karadzics finansiella transaktioner. Tyvärr förfogar kommissionen inte över någon ytterligare information eller några medel för att kontrollera sanningshalten i anklagelserna.

Kommissionen vill dock erinra om att den 1997 frös sitt stöd till Republika Srpska efter att ha fått liknande rapporter om inblandning av krigsförbrytare. Kommissionen har från början intagit ståndpunkten och vid flera tillfällen klargjort att personer som misstänks för krigsförbrytelser skall hållas ansvariga och svara för sina brott, och ställas inför rätta så att varaktig fred och stabilitet i Bosnien och Hercegovina kan garanteras.

Genom sin budget stöder gemenskapen den internationella brottmålsdomstolens verksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1782/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Operativa program (Interreg II)

Inom ramen för gemenskapens finansiella stödramar deltar Spanien för närvarande i olika operativa program av gränsöverskridande eller transnationell karaktär (Interreg II-programmet).

Skulle kommissionen, med beaktande av alla deltagande parter, kunna specificera vilka projekt som för närvarande erhåller stöd inom ramen för de operativa programmen Spanien-Frankrike och de operativa programmen för Medelhavsområdet?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(15 juli 1998)

Kommissionen skickar direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat förteckningen över de projekt i Spanien som samfinansieras inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet Interreg II A mellan Spanien och Frankrike.

Det rör sig om projekt gällande regionerna Aragonien, Katalonien och Navarra som valts ut av de gränsöverskridande arbetsgrupperna i den form som projekten presenterades vid det senaste möte som övervakningskommittén för programmet höll i oktober 1997. Beträffande Baskien hör de gränsöverskridande projekten där oftare till "Samarbetsfonden Baskien-Aquitaine". Om dessa projekt uppfyller kraven för stödberättigande samt bestämmelserna för nämnda program kommer de att samfinansieras inom ramen för Interreg II A.

Gällande de projekt som hör till det transnationella samarbetet Interreg II C och särskilt dem som omfattas av de operativa programmen för Medelhavsområdet kan kommissionen inte nu under projektens förberedande fas uttala sig med hänsyn till att de nämnda programmen ännu inte godkänts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1810/98

från Peter Truscott (PSE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Strukturfonderna

Kan kommissionen ange i vilken utsträckning man kommer att kräva att projekt under det nya mål-3 skall uppfylla kriterier för hållbar utveckling, i synnerhet på miljöområdet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

I artikel 1 i förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) och i artikel 1 i förslaget till förordning om Europeiska socialfonden1 fastställs Europeiska socialfondens uppgifter. Hållbar utveckling nämns uttryckligen, likaså miljöskydd och miljövård vid sidan om övriga politiska mål som en del av den politiska referensram inom vilken Europeiska socialfonden skall verka.

De riktlinjer för mål 3 som föreskrivs i artikel 9.4 i den allmänna förordningen kommer därför att beakta detta rättsliga krav. Hur detta krav exakt utformas kommer att fastställas efter det att förordningarna har antagits och med beaktande av de exakta bestämmelser som föreskrivs i dessa förordningar.

(1) EGT C 176, 9.6.1998.