ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0803/02

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Statistik över skotska överträdelser på miljöområdet

Sedan kommissionsledamoten med ansvar för miljön besökte Skottland i september 2001 har en långvarig debatt pågått om antalet skotska överträdelser på miljöområdet.

Kan kommissionen i stora drag redogöra för hur många skotska miljörättsfall som för närvarande behandlas, och dessutom ange hur det förhåller sig med den skotska statistiken i detta avseende jämfört med andra områden?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(16 maj 2002)

Det bör inledningsvis noteras att de överträdelseförfaranden som inletts av kommissionen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget är riktade mot centrala myndigheter i en medlemsstat, inte mot enskilda myndigheter på det regionala eller lokala planet i den medlemsstaten. Kommissionen är dock medveten om debatten i Skottland under de senaste månaderna om skotska överträdelser på miljöområdet.

Det är inte möjligt att tillhandahålla en detaljerad analys av de miljörättsfall med anknytning till Skottland som är aktuella för närvarande. Det stämmer att information om överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna sammanställs av kommissionen och presenteras i en årlig rapport. Dessa uppgifter avser dock den nationella situationen i medlemsstaterna, utan regional eller lokal uppdelning. Det står dock klart att det jämförelsevis begränsade antalet fall som rör Skottland huvudsakligen har anknytning till naturskydd, vattensektorn, avfallshantering och miljökonsekvensbedömningar. I den senaste årliga rapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2000)(1) bekräftas att dessa sektorer ofta är aktuella i överträdelseförfaranden, och att detta gäller både för Förenade kungariket (och Skottland) och flera andra medlemsstater.

När det gäller hur den skotska statistiken i detta avseende förhåller sig till andra områden, kan kommissionen inte tillhandahålla någon jämförande regional klassificering. Med hänsyn till överträdelseförfaranden som för närvarande inbegriper andra medlemsstater, där ansvaret för genomförandet av gemenskapens miljörättsliga åtaganden ligger på lägre nivå än regeringsnivå, anser kommissionen inte att den relativa andelen fall med anknytning till Skottland är särskilt anmärkningsvärd.

(1) KOM(2001) 309 slutlig, Volym I.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1815/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(25 juni 2002)

Ämne: Ekonomisk integrering

Kan kommissionen lämna ut sifferuppgifter för det senast tillgängliga året, för de föregående fem åren och för de föregående tio åren vad beträffar börsnoterade aktier som innehades i var och en av EU:s medlemsstater av personer bosatta i utlandet, såsom en procentandel av medlemsstatens BNP? Kan kommissionen vidare fördela denna procentsiffra för aktieinnehav av utlandsboende mellan boende i andra medlemsstater och boende utanför medlemsstaterna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(1 augusti 2002)

Kommissionen (Eurostat) måste tyvärr meddela att det inte är möjligt att tillhandahålla de begärda uppgifterna.

Mest sannolikt finns uppgifterna i Financial Accounts by Institutional Sector. Insamlingen av uppgifter om den finansiella balansen görs emellertid enligt programmet för överföring av uppgifter i ENS 95-förordningen (rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen(1)), och där föreskrivs det inte någon uppdelning av aktier och andra värdepapper i börsnoterade aktier och andra. Det görs inte heller någon fördelning av utlandsboende mellan dem som bor i länder inom och utanför EU.

(1) EGT L 310, 30.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0721/02

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Tobakspunktskatt på örtcigaretter för medicinskt bruk

Med hänvisning till kommissionens svar 1997 på frågorna från Doeke Eisma (E-0480/97(1) och E -2484/97(2)) kan jag meddela er att domstolen i Leeuwarden nu har uttalat sig i frågan.

1. Har kommissionen tagit kännedom om detta uttalande?

2. Om så är fallet: har kommissionen nu skapat sig en uppfattning om denna fråga, också med beaktande av den undersökning av situationen i de olika medlemsstaterna, vilken kommissionen inlett?

(1) EGT C 319, 18.10.1997, s. 88.

(2) EGT C 82, 17.3.1998, s. 90.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 april 2002)

1. Kommissionen har noterat domen från domstolen i Leeuwarden av den 16 april 1999 (nr 1059/96, år 19941995).

2. Tillämpningen av artikel 7.2 i rådets direktiv 95/59/EG av den 27 november 1995 om andra skatter än omsättningsskatter som påverkar förbrukningen av tobaksvaror(1) på örtcigaretter för medicinskt bruk har diskuterats i punktskattekommittén. Slutsatsen blev att sådana produkter borde omfattas av punktskatt, såvida inte en nationell hälsovårdsmyndighet eller ett likvärdigt officiellt organ i en medlemsstat genom att hänvisa till en förteckning över farmaceutiska produkter beslutar att en viss produkt endast används i medicinskt syfte. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över är Danmark den enda medlemsstat som undantar sådana produkter från punktskatt.

(1) EGT L 291, 6.12.1995. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2002/10/EG av den 12 februari 2002, EGT L 46, 16.2.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0381/02

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet

(20 februari 2002)

Ämne: Kontroll av import av marockanska tomater

Fernando Jiménez, ordförande för jordbrukar- och uppfödarföreningen Asociación de Agricultores y Ganaderos på Teneriffa (Asaga), bad nyligen Miguel Arias Cañete, minister för jordbruk, uppfödning och fiske, att Europeiska unionen skulle genomföra mer omfattande kontroller i fråga om import av marockanska tomater eftersom föreningen anser att reglerna kränks systematiskt, vilket gör att producenterna på Kanarieöarna får stora problem med sin försäljning och sina priser.

Vad anser rådet om denna begäran?

Svar

(22 juli 2002)

Den 24 januari 2000 beslutade rådet att på Europeiska gemenskapens och EKSG:s vägnar ingå ett Europa-Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och Konungariket Marocko(1) Avtalet trädde i kraft den 1 mars 2000. Bestämmelser om tullkvoter för ett antal produkter, däribland tomater, finns i artikel 1.5 i protokoll nr 1 om den ordning som skall tillämpas på import till gemenskapen av jordbruksprodukter med ursprung i Marocko, vilket fogats till avtalet.

När det gäller tomater beslutade gemenskapen, efter samråd enligt artikel 2.6 i protokollet, om en autonom ökning av Marockos tullkvot som under perioden 1 oktober 200131 maj 2002 uppgick till 168 757 ton (150 676 ton enligt protokollet och 18 081 ton genom den autonoma ökningen)(2).

För att undvika störningar på gemenskapsmarknaderna för tomater åtog sig Marocko enligt avtalet att se till att den totala exporten inte skulle överskrida den ovannämnda sammanlagda volymen.

Det fastställdes vidare att en del (12 081 ton) av den autonoma kvoten endast skulle öppnas om den totala exporten från Marocko under perioden 1 oktober 200131 mars 2002 inte överskred 156 676 ton. Dessa kvantiteter har hittills iakttagits av Marocko.

De kvantiteter som varje vecka importeras till gemenskapsmarknaderna rapporteras veckovis av medlemsstaterna till kommissionen. Även de marockanska myndigheterna redovisar varje vecka siffrorna för tomatexporten till gemenskapen. Förutom övervakningen via generaldirektoratet för skatter och tullar kan kommissionen alltså dag för dag följa de kvantiteter tomater som importeras från Marocko.

Det bör noteras att snittpriset på tomater i gemenskapen sedan i december varit högre än ingångspriset enligt tullförmånsbehandlingen, vilket tycks tyda på att tomatimporten från Marocko inte har en ogynnsam inverkan på priset, som för övrigt kan variera alltefter svängningarna i gemenskapsproduktionen.

Rådet anser sig därför ha funnit en balanserad lösning men följer fortfarande uppmärksamt de svårigheter som parlamentsledamoten gör gällande.

(1) EGT L 70, 18.3.2000, s. 1.

(2) Jfr förordning (EG) nr 2264/2001 (EGT L 305, 22.11.2001, s. 20).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1405/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(13 maj 2002)

Ämne: Självständighet för NMBS:s vägtransportföretag ABX

I samband med omstruktureringen av det statliga belgiska järnvägsbolaget (Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen, NMBS) kommer ABX, NMBS:s

vägtransportföretag som går med förlust och som även har filialer i utlandet, att bli självständigt. Enligt uppgifter i pressen kommer därvid tillgångar från NMBS säljas till ABX för en spottstyver. Brysselanläggningen Klein-Eiland som omfattar 70 000 m2 lär t.ex. vara bokförd till ett värde av 10 000 euro, medan det verkliga värdet på detta område uppskattas till mer än 260 miljoner euro.

Jag skulle gärna vilja veta om kommissionen anser att en sådan låg värdering av tillgångar med syfte att sälja till ett dotterbolag som skall bli självständigt står i överensstämmelse med gemenskapens bestämmelser om konkurrens och statligt stöd.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(21 juni 2002)

Enligt kommissionens information planerar SNCB att omstrukturera sin organisation och bland annat föra över sin vägtransportverksamhet, som för närvarande utförs av SNCB och via dotterbolag under namnet ABX, till ett oberoende företag som helt ägs av SNCB (ABX Logistics Group). Som ett led i denna omorganisation avser SNCB att göra en kapitalökning i förvaltningsbolaget i utbyte mot aktier genom att bland annat föra över tillgångar. Kommissionen har ännu inte fått uppgifter om de finansiella detaljerna i denna omorganisation och kan därför inte, som frågeställaren förstår, säga om statligt stöd kan ingå i planerna, och i så fall, om detta skulle vara förenligt med gemenskapens bestämmelser om konkurrens och statligt stöd.

Kommissionen överväger allvarligt att begära att de belgiska myndigheterna anmäler sin plan att omstrukturera SNCB/ABX, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0569/02

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2002)

Ämne: Uppföljning av fråga E-2783/00

Jag hänvisar till min skriftliga fråga E-2783/00(1) om huruvida de danska bestämmelserna om garantier vid etablering av aktiebolag strider mot gemenskapsrätten, och till min uppföljningsskrivelse av den 27 mars 2001, riktad till kommissionen. Kommissionen har besvarat bägge frågorna genom att konstatera att den återvänder till frågan så snart ytterligare upplysningar föreligger. Därför vill jag nu fråga kommissionen följande: Har det framkommit ny information som gör det möjligt att besvara den ursprungliga frågan?

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 95.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 april 2002)

Kommissionen har påbörjat en ingående granskning av de bestämmelser som parlamentsledamoten hänvisar till på grundval av uppgifter från de danska myndigheterna. Vi kommer snart att kunna besvara frågan huruvida bestämmelserna följer EG-fördragets regler såsom de tolkades av EG-domstolen i Centros-målet.

Det är här fråga om det minimikapital som behövs för att bilda bolag. Efter Europeiska rådets möte i Lissabon (23 och 24 mars 2000) har ett benchmarkingprojekt genomförts för att ta reda på den tid och de kostnader som går åt när man startar ett företag. Resultatet har just offentliggjorts och finns att tillgå på följande adress (med sammanfattning på svenska): europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/start-ups/benchmarking.htm.

Behovet av ett minimikapital för aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar finns också på dagordningen för expertgruppen på hög nivå om bolagsrätt som bildades i september 2001 med uppgiften att lämna rekommendationer till kommissionen om hur bolagsrätten kan moderniseras. Gruppen kommer att lägga fram sin rapport i juli 2002. Rekommendationerna kan komma att få stor betydelse för bildandet av bolag i Europa och i synnerhet för frågan om minimikapital.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1230/02

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Betalningssystemet Telepass

Sedan flera år tillbaka har det blivit allt vanligare att använda det automatiska betalningssystemet Telepass på det italienska motorvägsnätet. Kan kommissionen meddela om detta system kan exporteras till de övriga EU-länderna, eller om det vore bättre att införa en nytt och mer modernt unionsövergripande system, med tanke på den kommande avgiftsbeläggningen av infrastrukturer?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

Systemet Telepass är mycket riktigt det första vägtullssystem som används i stor skala i Europa. Det används sedan början på 90-talet och har mer än 2 miljoner abonnenter i Italien.

En allmän använding av detta system utanför Italiens gränser stöter emellertid på olika hinder:

- Flera europeiska länder har redan installerat andra vägtullssystem på nationell nivå: Portugal, Frankrike och Spanien. Andra, som Tyskland och Nederländerna, är också inriktade på andra lösningar.

- De europeiska standardiseringsorganen har vid upprepade tillfällen vägrat införa Telepass som europeisk standard.

- Systemet hör nu till en äldre generation och i dag finns det mer avancerad teknik som t.ex. gör det möjligt att undvika radiointerferens mellan angränsande betalningsbås, vilket sker i vissa fall med Telepass.

Mot bakgrund av att såväl nationella initiativ som initiativ tagna av standardiseringsorgan har misslyckats, och på grundlag av tekniska arbeten som under de senaste månaderna utförts som led i forskningsprojekt och projekt för de transeuropeiska näten, föreslår kommissionen i samband med sitt arbetsprogram för 2002 ett direktiv om driftskompatibilitet mellan vägtullssystemen i Europa. Som sagts i vitboken från september 2001 om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden(1), är syftet att inom tidsramen 20052008 införa ett gemensamt europeiskt vägtullssystem, som är tillgängligt på hela vägtullsnätet i Europa och för alla typer av fordon. Denna tjänst utesluter inte på något sätt att andra system kan användas parallellt för lokala eller nationella behov. Systemet bör baseras på modern och effektiv teknik som är allmänt spridd i Europa och som även kan erbjuda andra mervärdestjänster åt bilister och medborgare på resa.

(1) KOM(2001) 370 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0632/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(6 mars 2002)

Ämne: Förenta staternas militära strävanden

Efter de förskräckliga attentaten den 11 september 2001 känner vi alla en genuin solidaritet med de amerikanska offren och det amerikanska samhället. Vi måste emellertid tillbakavisa den amerikanska regeringens militära strävanden. I stället för att eliminera den internationella terrorismen gör den amerikanska regeringen ont värre och vidtar ensidiga åtgärder och inför element som är ytterst farliga och som strider mot fredssträvandena i världen. Dessa element kan till och med rubba stabiliteten inom EU och dess roll i världspolitiken.

Vad ämnar rådet göra för att undvika Förenta staternas militära strävanden?

Svar

(22 juli 2002)

EU har uttryckt sin fulla sympati med Förenta staternas hela folk och i synnerhet med familjerna till offren för terroristattackerna den 11 september.

Kampen mot terrorismen är även fortsättningsvis högt prioriterad för bägge parter, och därför står EU regelbundet i kontakt med Förenta staterna om det bästa sättet att agera. Rådet anser att enbart militära insatser inte kan lösa konflikter, utan att de måste beaktas i ett vidare sammanhang och åtföljas av lämpliga politiska och ekonomiska åtgärder samt åtgärder som leder till utveckling, om man vill uppnå fred, stabilitet och säkerhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1447/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Mjölkkvoterna i framtiden

Inom den mjölkproducerande sektorn oroas man över att systemet med mjölkkvoter eventuellt kommer att avskaffas. Systemet med mjölkkvoter garanterar producenten rimliga priser. Ett avskaffande av kvoterna skulle kunna leda till kraftiga prisfall med en åtföljande sänkning av inkomsterna.

1. Har Europeiska kommissionen genomfört någon undersökning om vilka effekter ett avskaffande av kvotsystemet skulle kunna få för den gemensamma marknaden?

2. Planerar kommissionen i annat fall att inom kort analysera följderna av en sådan åtgärd?

3. Har kommissionen gjort någon lönsamhetsberäkning när det gäller avskaffandet av kvotsystemet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 juni 2002)

Artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1256/1999 av den 17 maj 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 3950/92 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(1) och som innebär förändringar i systemet med mjölkkvoter i rådets förordning 3950/92 av den 28 december 1992(2) lyder: På grundval av en rapport från kommissionen skall rådet år 2003 genomföra en översyn efter halva tiden i syfte att det nuvarande kvotsystemet skall kunna löpa ut efter år 2006.

Inför rapporten granskas för närvarande flera möjliga skeenden. Resultatet av dessa överväganden kommer att läggas fram inför parlamentet och rådet inom ramen för den halvtidsöversyn som planeras till juli 2002.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.

(2) EGT L 405, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0787/02

från Ursula Schleicher (PPE-DE) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Reformering av Europaskolorna

Känner kommissionen till att Europaskolornas styrelse överväger att utvidga användningen av det första främmande språket till ytterligare ämnen, vilket skulle kunna påverka undervisningen i modersmålet? Vad anser kommissionen om de förslag till reform som styrelsen diskuterat och vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att förhindra negativa effekter på ett flertal andra språksektioner?

Svar från Niel Kinnock på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

Enligt inledningen till den konvention som medlemsstaterna och gemenskaperna undertecknade den 17 juni 1994 erkänner Europaskolsystemet helt medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och organisationen av sina utbildningssystem, och för sin kulturella och språkliga mångfald.

Högsta rådet, medlemsstaternas gemensamma organ med ansvar för dessa skolor, har inte lagt fram eller övervägt något förslag om att utöka undervisningen på det första främmande språket.

Högsta rådet har bildat en arbetsgrupp med uppgift att ta fram statistik över hur ekonomin skulle påverkas av en sådan förändring. Kommissionen kommer inte att ta ställning i frågan förrän undersökningen är klar, och kommer då att sträva efter att väga in alla relevanta synpunkter i bedömningen.

Kommissionen gör sitt bästa för att se till att den kulturella och språkliga mångfalden upprätthålls, både i princip och i praktik. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för detta efter bästa förmåga genom sin representant i Högsta rådet för Europaskolorna som har sammanlagt 16 ledamöter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0786/02

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Förteckning över kärnkraftverkens säkerhetsåtgärder

Kan kommissionen lägga fram en förteckning över kärnkraftverkens säkerhetsåtgärder efter den 11 september och uppskatta den aktuella risken för självmordsaktioner, som den i World Trade Center? Kan en betongsköld på 2,5 meter avvärja risken, vilket Hans Bjerregård från Forum for Energi og Udvikling antydde i dagstidningen Politikken den 6 november 2001?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(26 april 2002)

Ledamotens fråga gäller kärnkraftverkens säkerhetsåtgärder till följd av händelserna den 11 september 2001. Det bör i detta sammanhang påpekas att kärnkraftssektorn, på grund av risken för spridning av kärnämnen och strålning, är en av sektorerna med de strängaste säkerhetsstandarderna.

Sedan den 11 september 2001 har medlemsstaternas myndigheter skärpt befintliga skyddsbestämmelser och gällande fysiska säkerhetsåtgärder för riskanläggningar, i synnerhet kärnkraftsanläggningar. I pressen har man redan kunnat läsa om de mest påtagliga åtgärderna, såsom uppställningen av ett luftvärnsbatteri nära upparbetningsanläggningen i La Hague i Frankrike. Fysiska skyddsåtgärder är emellertid konfidentiella till sin natur. Om man i detalj informerar om dem, finns det risk för att åtgärdernas avskräckande verkan försvagas och att de blir mindre verkningsfulla.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0702/02

från Charles Tannock (PPE-DE)och Robert Goodwill (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2002)

Ämne: Den nya femhundraeurosedeln och dess konsekvenser vad gäller penningtvätt och skatteflykt

I sitt svar på den skriftliga frågan E-3213/01(1) räknade kommissionen upp ett antal medlemsstater inom EU som hittills använt sedlar värda motsvarande mellan 200 och 600 euro, även om det endast är Tyskland och Holland som använde sedlar motsvarande den nya femhundraeurosedeln.

Kommissionen påpekade att det är svårt att uppskatta i vilken utsträckning som euron kommer att användas i olagliga transaktioner, och tillade att man skulle försöka hitta bevis på att ovanligt många sedlar använts vid olagliga transaktioner efter 2001. Kommissionen angav emellertid inte, vilket den hade uppmanats göra, om polismyndigheterna hade hörts innan man tog beslutet att trycka upp femhundraeurosedlar, och huruvida kommissionen skulle vara beredd att rekommendera att sedlarna drogs tillbaka om Europol eller Interpol efter att de hade införts skulle komma fram till att sedlarna skulle underlätta för organiserade brottslingar att bedriva sin verksamhet. Kan kommissionen nu klargöra om så var fallet eller inte?

Kan kommissionen också bekräfta att sedlarna i första hand infördes eftersom den tyska regeringen insisterade på det, och trots att det härigenom blir lättare för tyska medborgare som vill slippa betala skatt och föra pengar ut ur landet utan att bli upptäckta? Om så är fallet, anser kommissionen att detta är förenligt med de krav som den tyska regeringen har ställt under senare år vad gäller källskatt för alla EU-länder och utbyte av information för att minska skatteflykt?

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 133.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(2 maj 2002)

Enligt EG-fördraget och Europeiska centralbankssystemets (ECBS) stadga ligger behörigheten att ge ut sedlar hos Europeiska centralbanken. Beslut om att införa eller dra tillbaka sedlar kan följaktligen inte tas av kommissionen.

Angående femhundraeurosedlarna, vilka introducerades först för ett par månader sedan, anser kommissionen att det skulle vara olämpligt att överväga eller förutse hypotetiska politiska rekommendationer grundade på för tidiga omdömen eller spekulationer om hur just denna sedelvalör skulle kunna eller kommer att användas.