SKRIFTLIG FRÅGA E-1444/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till rådet (5 maj 1997)

Ämne: Sysselsättning, arbetslöshet och Maastrichtkriterier

Arbetslösheten i EU har antagit oöverskådliga proportioner och underblåser nu samhällsoro och kravaller. Men tyvärr arbetar varken de konservativa eller socialistiska regeringarna på vår kontinent särskilt aktivt för vidtagandet av de åtgärder som krävs för att underlätta situationen för unga arbetslösa.

Som alla vet innehåller Maastrichtkriterierna inte några klara bestämmelser om vilket arbetslöshetsindex varje land bör ha för att få delta i EMU:s tredje fas: Jag vill fråga rådet om följande:

1. Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att EU:s sysselsättningspolitik skall bli lika viktig som EU:s monetära politik?

2. Har rådet för avsikt att vidta åtgärder - och i så fall vilka - för att inte bara den ekonomiska utan också den sociala sammanhållningen i EU skall uppnås?

3. Kommer det nya fördraget som regeringskonferensen skall resultera i - vid sidan av kriterierna för ekonomisk konvergens som redan finns - också att innehålla en bestämmelse om lägsta tillåtna arbetslöshetsprocent, en avgörande faktor för bedömningen av ekonomisk konvergens?

4. Har rådet undersökt den tänkbara situation där det råder konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier men inte mellan deras arbetslöshetsnivåer, vilket kan leda till att arbetslösa i ett land med hög arbetslöshetsprocent flyttar till länder med låg arbetslöshetsprocent?

Svar (10 november 1997)

Som den ärade parlamentsledamoten säkert känner till fäster Europeiska rådet och Europeiska unionens råd stor vikt vid att genomföra en samordnad strategi för att bekämpa arbetslösheten i Europeiska unionen i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Essen.

Det är likväl nödvändigt att erinra om att det i första hand åligger medlemsstaterna att bekämpa arbetslösheten och att åtgärderna på detta område är deras angelägenhet, vilket också betonas i Amsterdamfördraget.

Likväl har Europeiska rådet och de olika ordförandeskapen gett sysselsättningsproblemen en väsentlig plats på rådets arbetsprogram när det gäller sociala frågor, vilket visas av förklaringen om sysselsättningen från Europeiska rådet i Dublin (13-14 december 1996). Behöver det påpekas att ett av det nederländska ordförandeskapets första initiativ var att inrätta den sysselsättnings- och arbetsmarknadskommitté som skapades av rådet i december 1996? Denna kommitté har antagit sitt arbetsprogram för 1997. Det har framför allt för avsikt att fullfölja arbetet med att planera den fortsatta utvärderingen av den resultatinriktade synsättet på sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Temat ekonomisk och social sammanhållning och de framtida prioriteringarna när det gäller makroekonomiska och strukturella politiska åtgärder intar en viktig ställning i rådets verksamheter och angelägenheter.

När det gäller det samband mellan sysselsättningspolitiken och den monetära politiken som den ärade parlamentsledamoten påvisar bör det erinras om att det av Dublinförklaringen framgår följande:

¨I och med att EMU tar sin början och euron införs, enligt bestämmelserna i fördraget, kommer det att betyda att ett stabilt område skapas, vilket kommer att konsolidera och stärka den inre marknaden genom avskaffandet av transaktionskostnader och växelkursrisker för handel, turism och investeringar bland de deltagande medlemsstaterna. EMU och euron kommer i hög grad att bidra till att åstadkomma den stabila makroekonomiska ram som är nödvändig för en varaktig sysselsättning.¨

Det bör erinras om att regeringskonferensen vid mötet i Amsterdam den 16-17 juni 1997 godkände texten till Amsterdamfördraget, som innehåller en ny avdelning om sysselsättning, vilken bland annat medför att

- sysselsättningsmålen konsolideras genom fördraget,

- metoder anges i fördraget för samordningen av de olika medlemsstaternas sysselsättningspolitik,

- möjligheter ges att enligt fördraget anta rekommendationer för medlemsstaterna och vidta stimulansåtgärder för att främja sysselsättningen.

Slutligen antog Europeiska rådet i Amsterdam den 16 juni 1997 en resolution om tillväxt och sysselsättning och beslutade att i november 1997 hålla ett extra toppmöte som skall ägnas åt kampen mot arbetslösheten och som bör ge ny stimulans åt skapandet av nya arbetstillfällen. Kommissionen och rådet uppmanas att i samarbete med EIB utarbeta en lägesrapport i frågan. Andra europeiska institutioner som Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén förbereder också sina bidrag till debatten inför Europeiska rådets extra möte.