SKRIFTLIG FRÅGA E-2871/98

från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Utvidgning av kabelnätet

Att största möjliga antalet medborgare får tillgång till de nya interaktiva multimediaförbindelserna via kabel - såväl för personligt bruk i hemmet, som på arbetsplatsen, i organisationer, administrationer och skolor - är nu ett grundläggande krav för att den politik som förs i syfte att skapa ekonomisk återhämtning, uppnå en välbalanserad utveckling i stadsområdena, förbättra tillgången till utbildning och införa nya former för demokrati skall bli framgångsfull.

1. Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att säkerställa en snabb utvidgning av kabelnäten i de flesta europeiska städerna och samtidigt säkerställa att tjänsten uppfyller kravet för en allmän tjänst?

2. Har kommissionen för avsikt att inleda ett program eller vidta en konkret åtgärd med avseende på utvidgningen av kabelnätet som ett led i politiken för främjande av stadsområden och regional balans?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(6 november 1998)

Gemenskapens telekommarknad (infrastruktur och tjänster) blev fullständigt avreglerad i början av 1998, och kommissionens viktigaste uppgift är nu att se till att konkurrens och valfrihet för kunderna genomförs på ett verkningsfullt sätt. Kabelteveoperatörerna har nu rätt att erbjuda telekomtjänster, och många håller på att investera i sina nät för att kunna erbjuda telefoni- och Internettjänster.

Samtidigt föreskrivs i direktiv 98/10/EG av den 26 februari 1998 (om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för taltelefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikation i en konkurrensutsatt miljö)(1) att ett fastlagt minimiutbud av tjänster med väl definierad kvalitet måste finnas tillgängligt för alla kunder oberoende av var de befinner sig geografiskt och till ett pris som är överkomligt med hänsyn till de speciella nationella förhållandena. I detta tjänsteutbud skall ingå tillhandahållande av fast taltelefoni med möjlighet för fax och modem (för datakommunikation), samt tillhandahållande av telefonisttjänst, larmtjänst och nummerupplysning (där även telefonkataloger ingår), offentliga telefonautomater, samt i tillämpliga fall specialtjänster för kunder med funktionshinder eller särskilda behov. Men i gemenskapslagstiftningen anges inte närmare hur sådana samhällsomfattande tjänster skall tillhandahållas rent tekniskt. I praktiken är det för närvarande de tidigare monopoloperatörerna som har det generella ansvaret för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, men den snabbt föränderliga marknadssituationen visar att nya operatörer (kabelteveoperatörer och andra) mycket gärna vill tillhandahålla Internet och andra nya tjänster på förmånliga villkor.

Kommissionen har också inrättat en serie program som ett inslag i sin politik för bättre balans mellan stadsområden och regioner. Ett exempel är Rubisprojektet (réseau ubiquitaire à intégration de services), som lanserades i januari 1998(2) som en form av erfarenhetsutbyte mellan en rad lokala myndigheter i tre medlemsstater (Tyskland, Frankrike och Finland) för tjänster av allmänt intresse (sjukvård, utbildning, offentlig förvaltning, transporter och speciella säkerhetskort).

Genom projektet för transeuropeiska nät inom telekomsektorn (TEN-Telecom) ges riktat ekonomiskt stöd för att främja utvecklandet av nya telekomtjänster och telekomtillämpningar, som skall tillgodose offentliga och privata kunders behov. Genom TEN-Telecom främjas informationsnät, som omfattar städer och regioner och som binder samman hushåll, företag, lokala myndigheter, samhällsorganisationer och lokala innehållsleverantörer. Tjänsterna kan erbjudas genom olika slags infrastruktur.

Kommissionen fortsätter att bevaka framväxten av nya operatörer och nät (däribland kabeltevenät och projekt som startats av myndigheter i städer och lokalt). Kommissionen kommer, som en inslag i 1999 års översyn av telekomlagstiftningen, att titta närmare på utvecklingen och frågor som rör samhällsomfattande tjänster, däribland för offentlig och privat användning.

(1) EGT L 101, 1.4.1998.

(2) Se http://www.ehto.be/ht projects/html/dynamic/106.html.