ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3185/01

från Mario Borghezio (NI) till rådet

(23 november 2001)

Ämne: Norra Cypern ett skyddat område för terrorister. EU bör vidta åtgärder mot Turkiet.

Den norra delen av Cypern, som är ockuperad av den turkiska militären, är en av de viktigaste baserna för bin Ladins operativa och finansiella nätverk. Enligt Roland Jacquard, som är sakkunnig i FN:s säkerhetsråd och direktör för det internationella centret för övervakning av terrorism och för centret för övervakning av aktuella hot, har shejken på detta område genomfört finansiella transaktioner i samarbete med affärsmän som stod den lokala regeringen mycket nära, inklusive en medlem av presidentens familj. I en CIA-rapport uppskattas att mellan 500 och 700 miljoner amerikanska dollar har överförts av al-Qaida till Balkan via Cypern mellan 1992 och 1998 (Wall Street Journal den 1 november 2001).

Jamal Al-Fadl, regeringens skyddade vittne i ett mål om ambassadattentaten (La Repubblica den 5 november 2001), avslöjade att det uran som användes för att framställa dirty bombs testades 1994 av terrorister med anknytning till den sudanesiska nationella islamiska fronten i staden Hilat Koko i norra Cypern.

Av en rapport som behandlas av utrikesministeriet framgår det även att de fundamentalistiska grupper som är verksamma i norra Cypern finansierats av Islamic Relief Organization och att de i Kyrilia kan påräkna stöd från en tjetjensk grupp ledd av Eryan Arikli, som påstås ha stått bakom det tjetjenska kommando som kapade Tupolev-flyget från Istanbul till Moskva. På andra platser finns det mycket aktiva islamiska skolor med elever från Marocko, Libanon, Saudiarabien och Pakistan.

Tänker rådet, mot bakgrund av utvidgningsprocessen, uppmana den turkiska regeringen att redogöra för vilka åtgärder den tänker vidta när det gäller situationen i norra Cypern, som blivit ett farligt ingenmansland mitt i Medelhavet där det finns en grogrund för islamiska terrorister och pan-ottomanska extremister och där man genomför finansiella transaktioner till förmån för bin Ladin? Kan rådet även begära att den turkiska regeringen informerar rådet om vad den tänker göra för att omedelbart spärra av denna viktiga knutpunkt för terrorister och deras kapitalförflyttningar till Balkan, eftersom detta utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och stabiliteten i Europa?

Svar

(25 juni 2002)

Rådet saknar underlag för att kunna verifiera den information som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till som stöd för uppgiften om att norra delen av Republiken Cypern skulle vara ett skyddat område för terrorister.

Med tanke på den situation som beskrivs i rapporterna från FN:s generalsekreterare, och som råder i norra delen av Cypern, och även den roll som Turkiet spelar där diskuteras med Turkiet kampen mot alla former av terrorism i lämpliga organ inom ramen för genomförandet av den handlingsplan som antogs av Europeiska rådet den 21 september 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3586/01

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Problem med dioxin i staden Györ i Ungern

I staden Györ i Ungern har en förbränningsanläggning för riskavfall varit i gång sedan 1992. Utanför denna anläggning har det påträffats tungmetaller såsom kvicksilver, kadmium, krom, koppar och bly. Vad som dessutom är mycket oroväckande är att det framgått av olika rapporter att det upptäckts nivåer av det oerhört giftiga ämnet dioxin, vilka är 13 till rentav 55 gånger högre än de nivåer som är tillåtna i Ungern. På bara 500 meters avstånd från anläggningen ligger det ett bostadsområde.

Förhandlingarna mellan EU och Ungern om gemenskapens regelverk på miljöns område har förts till ett lyckosamt slut. Ungerns regering har lovat att EU:s utsläppsnormer för förbränningsanläggningar för riskavfall skall efterlevas.

Tänker Europeiska kommissionen gå ut med en förfrågan till de ungerska myndigheterna om huruvida förbränningsanläggningen i Györ uppfyller EU:s miljönormer?

Och tänker Europeiska kommissionen, ifall så inte skulle vara fallet, se till att anläggningen uppfyller EU:s normer senast i det skede då Ungern skall gå med i Europeiska unionen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(12 februari 2002)

Det antas att parlamentsladmoten avser den förbränningsanläggning för farligt flytande avfall som drivs av Köszol Ltd. i Györ (Ungern).

Ungern meddelade under anslutningsförhandlingarna att förbränningsanläggningen inte uppfyllde kraven i rådets direktiv 94/67/EG av den 16 december 1994 om förbränning av farligt avfall(1) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall(2) när det gäller utsläppsgränsvärden för partiklar och övervakning av utsläpp.

I samband med den preliminära avslutningen av anslutningsförhandlingarna på miljöområdet beviljades Ungern en övergångsperiod till och med den 30 juni 2005 för att anpassa förbränningsanläggningen till direktiven i de avseenden som nämns ovan. Förbränningsanläggningen kommer därför att uppfylla kraven i direktiv 2000/76/EG sex månader tidigare än vad som fastslås i direktivet, enligt vilket befintliga anläggningar skall uppfylla kraven i direktivet från och med den 28 december 2005. Förbränningsanläggningen måste redan vid anslutningen uppfylla alla andra krav i direktiv 94/67/EG.

(1) EGT L 365, 31.12.1994.

(2) EGT L 332, 28.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3506/01

från Niels Busk (ELDR) till kommissionen

(12 december 2001)

Ämne: Antidumpningstull på handelsgödsel

Hur motiverar kommissionen att den vill behålla antidumpningstullen på handelsgödsel från Östeuropa och förslaget om att utvidga tullen?

Genom att sänka importavgiften på korn erhöll kommissionen den önskade prissänkningen. I sin förlängning innebär förslaget om en högre antidumpningstull på handelsgödsel en oacceptabel minskning av jordbrukets konkurrensmöjligheter inom EU och en kursändring jämfört med kommissionens tidigare handelspolitik.

Är kommissionen av samma uppfattning?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(4 februari 2002)

Gemenskapen har infört antidumpningstullar på ett antal kvävehaltiga handelsgödsel från vissa tredjeländer, inbegripet från en del länder i Östeuropa.

Kommissionen vill påminna parlamentsledamoten om att gemenskapstillverkare som lider skada till följd av dumpad import har rätt till skydd i form av antidumpningstullar enligt Världshandelsorganisationens antidumpningsavtal och gemenskapens lagstiftning. När det gäller handelsgödsel föreslog kommissionen rådet att införa antidumpningstullar först efter en grundlig undersökning av den bevisning som lades fram av den klagande gemenskapsindustrin, exportörer, importörer och berörda användare.

Det bör också noteras att antidumpningstullar enbart föreslås då det är till gagn för gemenskapen som helhet och med hänsyn till alla berörda parters bästa. I vart och ett av fallen med handelsgödsel hade de berörda parterna möjlighet att lämna synpunkter. I synnerhet har jordbruksorganisationer systematiskt inbjudits att delta i undersökningarna. Dessutom fick de parter som så begärde möjlighet att höras av kommissionen. Kommissionen analyserade de eventuella negativa följderna av antidumpningsåtgärderna för användare, i synnerhet för jordbrukare. På grundval av de uppgifter som kommissionen mottog och kontrollerade drog den slutsatsen att den eventuella ökning av jordbrukarnas kostnader som skulle kunna uppstå som en följd av införandet av sådana antidumpningstullar även i värsta fall skulle bli mycket begränsad (mindre än 1 %) och mot bakgrund av alla omständigheter inte gjorde det motiverat att neka gemenskapens handelsgödselsindustri hjälp mot bevisat illojala handelsmetoder.

Parlamentsledamoten hänvisar också till vissa sänkta importtullar på spannmål. Dessa sänkningar gjordes i enlighet med gemenskapens åtaganden inom ramen för WTO-avtalet. Sänkningen av tullarna på jordbruksprodukter är inte på något sätt kopplad till de åtgärder som syftar till att bekämpa skadlig dumpning. Målet med antidumpningsåtgärder är att undanröja effekterna av skadlig dumpning som konstaterats trots förekomsten av eventuella tullar.

Av ovanstående skäl delar inte kommissionen parlamentsledamotens bedömning att antidumpningsåtgärderna beträffande handelsgödsel skulle innebära en oacceptabel minskning av gemenskapens jordbrukares konkurrensmöjligheter på den inre marknaden. Antidumpningsåtgärderna innebär inte heller på något sätt ett avsteg från gemenskapens handelspolitik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2750/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Beslagtagna bilar vid svensk-finska gränsen

År 1997 fick flera svenska medborgare sina bilar beslagtagna av den finska tullen. Bland annat fick en svensk medborgare sin bil beslagtagen av den anledningen att han tillbringat mer än 185 nätter under året hos sin finländska fästmö. Svensken hade åkt med sin bil från Haparanda, där han bor och arbetar, över gränsen till Torneå. Därmed skulle han betraktas som boende i Finland och betala bilskatt i det landet, ansåg den finska tullen. De hänvisade till EU-direktiv 83/1827 EEG/(1).

Det blev tolkningstvist i detta fall och dåvarande EU-parlamentarikern Birgitta Ahlqvist (s) bad i januari 1998 ministerrådets ordförande, som då var Storbritannien, om en tolkning. Ministerrådets ordförande hänvisade till ett närmast identiskt fall från den dansk-tyska gränsen. Domslutet i det fallet säger att en person som bor och arbetar i ett land inte ska betraktas som boende i ett annat land bara för att han eller hon tillbringar nätterna hos en person i det andra landet. Ministerrådet hänvisade till att EU-kommissionen ska se till att domsluten i EU följs och därmed borde granska detta fall.

Vad har blivit resultatet av kommissionens granskning?

(1) EGT L 105, 23.4.1983, s. 59.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(10 december 2001)

Kommissionen känner till vissa omtvistade fall rörande tillfälligt utnyttjande av fordon mellan Sverige och Finland, liksom mellan andra angränsande länder. Dessa fall behandlas dels på grundval av rådets direktiv 83/182/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielser inom gemenskapen för vissa transportmedel som tillfälligt införs från en annan medlemsstat(1), och dels på grundval av bestämmelserna om fri rörlighet för personer inom unionen. Ett överträdelseförfarande som kommissionen inlett mot Danmark enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget, vilket beslutades av kommissionen i mars 2001, har redan hänskjutits till EG-domstolen och kommissionen överväger för närvarande att inleda ett annat överträdelseförfarande mot Finland.

När det gäller det särskilda fall som kommit till kommissionens kännedom fallet med en person som bor och arbetar i Sverige och som åker till sin fästmö i Finland för att tillbringa natten där delar kommissionen parlamentsledamotens åsikt, om inte annat följer av en kontroll av de faktiska förhållandena, att det handlar om ett fall liknande Ryborg-fallet, vilket avgjordes av EG-domstolen i mål C-297/89(2). De svenska myndigheterna kommer att ta kontakt med de finländska myndigheterna för att finna en lämplig lösning.

(1) EGT L 105, 23.4.1983.

(2) EG-domstolens (sjätte kammaren) dom av den 23 april 1991, Rigsadvokaten mot Nicolai Christian Ryborg, Rec. 1991 s. I-1943.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3335/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(30 november 2001)

Ämne: Häktningen av parlamentsledamoten Mohamed Nasheed på Maldiverna den 8 oktober 2001

Känner kommissionen till uppgifterna om att Mohamed Nasheed som är parlamentsledamot och människorättsaktivist i Malé, Republiken Maldiverna häktades den 8 oktober 2001 utan att några skäl till denna häktning angavs?

Kan kommissionen uppmana regeringen på Maldiverna att uppge skälen till häktningen av Mohamed Nasheed, och att redogöra för de eventuella anklagelser som riktas mot honom?

Kompletterande svarav Christopher Patten på kommissionens vägnar

(1 mars 2002)

I anslutning till det svar som gavs parlamentsledamoten den 21 december 2001 har kommissionen informerats av sin delegation i Colombo om att Mohamed Nasheed vid sidan av sitt uppdrag som parlamentsledamot även är journalist. Det förefaller som om Mohamed Nasheed greps i samband med journalistiska efterforskningar. Gripandet föranleddes av anklagelser rörande försvinnandet av ett antal papper från den förre maldiviske presidentens kontor.

Han åtalades i enlighet med dessa anklagelser, befanns vara skyldig, och förvisades till en avlägset belägen ö i två år.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2980/01

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(19 oktober 2001)

Ämne: Anpassning av förordning nr (EG) 925/1999

Under det möte Internationella civila luftfartsorganisationen hade i Montreal nyligen lyckades man nå en kompromiss i frågorna om buller och miljöföroreningar från civilflyget.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att anpassa förordning nr (EG) 925/1999(1) till detta kompromissbeslut? Kan kommissionen vidare redogöra för om Internationella civila luftfartsorganisationens beslut är tillräckligt för att dämpa de europeiska medborgarnas oro över föroreningar och buller från flygplanen?

(1) EGT L 115, 4.5.1999, s. 1.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

Kommissionen välkomnar det samförstånd som nåddes vid Internationella civila luftfartsorganisationens 33:e församling när det gäller resolution A 33/7 Consolidated statement of continuing ICAO policies and practices related to environmental protection. I slutsatserna från rådets (transport) möte den 16 oktober 2001 framhålls att antagandet av denna resolution gör det möjligt att inom en snar framtid ersätta rådets förordning (EG) nr 925/1999 av den 29 april 1999 om registrering och användning inom gemenskapen av vissa typer av civila jetmotordrivna underljudsflygplan som har modifierats och omcertifierats som bevis på att de uppfyller normerna i volym I, del ii, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje utgåvan (juli 1993) med ny lagstiftning om bullerbegränsning och operationella restriktioner för bullriga luftfartyg.

Kommissionen kommer snarast möjligt att lägga fram ett lagförslag, i linje med resolution A 33/7, om att upprätta en ram för införandet av operationella restriktioner vid gemenskapens flygplatser. Genom denna ram skulle man fullt ut kunna utnyttja resolutionens handlingsutrymme och ge de människor som bor runt flygplatserna tillräckliga och nödvändiga garantier mot ökat buller från luftfartyg.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2855/01

från Bertel Haarder (ELDR) till kommissionen

(17 oktober 2001)

Ämne: Zimbabwe

Med anledning av antagandet av Europaparlamentets resolution om situationen i Zimbabwe av den 6 september 2001 (B5-0549, 0554, 0571, 0581, 0582 och 0592/2001) vill jag gärna veta huruvida kommissionsledamot Poul Nielson kommer att

- se till att humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd inte tas om hand av ZANU-PF-aktivister för egen räkning,

- avbryta allt utvecklingssamarbetsstöd som förvaltas av Zimbabwes regering och dess organ,

- inleda åtgärder mot Zimbabwe enligt artikel 96 i Cotonouavtalet,

- identifiera och frysa president Mugabes, hans familjs och namngivna nära medarbetares tillgångar i EU och länder associerade till EU,

- införa ett inreseförbud till EU-länderna och länder associerade till EU för president Mugabe, hans familj och namngivna nära medarbetare?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(11 december 2001)

Rådet (allmänna frågor) beslutade på förslag av kommissionen(1) vid sitt möte den 29 oktober 2001 att bjuda in Zimbabwes regering till samråd enligt artikel 96 i Cotonouavtalet.

Europeiska unionen utryckte sin oro över det försämrade läget i Zimbabwe, särskilt avseende det politiska våldet, förberedelserna inför och organiserandet av fria och rättvisa val, skyddet av pressfriheten, den dömande maktens oberoende samt när det gäller att sätta stopp för den olagliga ockupationen av egendomar. Unionen kommer att ta upp dessa frågor under de kommande samråden och kommer att eftersträva att Zimbabwes regering gör åtaganden för att förbättra läget.

Det skulle vara förhastat att göra en bedömning av resultatet av samråden med Zimbabwe innan de faktisk har ägt rum, i synnerhet avseende de åtgärder som kan komma att vidtas.

Kommission ger för tillfället inget humanitärt stöd eller livsmedelsbistånd till Zimbabwe.

Kommissionens bistånd för utvecklingssamarbete omfattar projekt inriktade på att förhindra och bekämpa hiv/aids samt grundläggande hälsovård och undervisning för de fattigaste barnen. Kommissionen anser inte att den här sortens projekt skall stoppas.

En ledamot av kommissionen kan inte själv fatta beslut om en eventuell tillämpning av så kallade smarta sanktioner, utan det är ett beslut som fattas av gemenskapen som helhet. Dessa åtgärder faller utanför Cotonouavtalets ram. Kommission vill nu inleda samråd enligt artikel 96 i avtalet, som dock inte innehåller några bestämmelser om den typen av sanktioner.

(1) KOM(2001) 623.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3382/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till rådet

(7 december 2001)

Ämne: Mordet på fyra journalister i Afghanistan

Den 19 november mördades i Afghanistan, på den väg som går från Jalalabad till Kabul, fyra journalister, däribland korrespondenten för Corriere della Sera, Maria Grazia Cutuli. De ingick i en konvoj av fordon och satt i den första bilen, den enda som drabbades av det mordiska bakhållet och som lämnades kvar av resten av konvojen. Den italienska journalistens sista artikel var resultatet av en undersökning som hon hade genomfört tillsammans med en spansk reporter från El Mundo om fyndet av ampuller med nervgas som innehades av Al Qaidas milis. Chauffören och en tolk som reste med de fyra journalisterna tilläts fly och kunde informera om det inträffade och få resten av kolonnen att vända tillbaka. Denna sistnämnda omständighet liksom att inget föremål hade stulits ger anledning att misstänka att det inte handlade om ett rån eller en demonstrativ handling mot utländska journalister (en av dem var faktiskt afghan) utan om en regelrätt avrättning.

Känner rådet till ytterligare omständigheter utom de som offentliggjorts av tidningarna?

Avser rådet att genomföra en undersökning med de medel som regeringarna förfogar över för att fastställa om det mordiska bakhållet var överlagt och beordrat av någon som kunde ha intresse av att tysta röster om förekomsten av kemiska vapen inom Al Qaida?

Anser inte rådet att det är lämpligt att fördjupa undersökningen till att gälla eventuella förbindelser med andra terroristgrupper eller med regeringar i andra länder för framställning och handel med dessa kemiska vapen, för att på så sätt tills vidare förhindra att de kan användas?

Anser inte rådet att det är nödvändigt att ställa upp beväpnad eskort för journalister som i krigszoner utför den viktiga och oumbärliga informationsfunktionen?

Svar

(13 maj 2002)

1. Rådet beklagar djupt mordet på fyra journalister den 19 november 2001 i Afghanistan och erinrade i sina slutsatser av den 10 december 2001 om det angelägna i att förbättra säkerheten för medierna. Rådet har emellertid ingen ytterligare kännedom om andra fakta omkring denna incident än de som publicerats i medierna.

2. Med tanke på den rådande osäkerheten och den speciella politiska och militära situationen i Afghanistan just nu, ser rådet ingen möjlighet för EU att utföra någon ingående undersökning på plats för att utröna om bakhållet, som kostade fyra journalister livet, var överlagt och beordrat eller inte. Under alla omständigheter kommer unionen att anstränga sig för att, i samarbete med medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i Kabul, få fram så exakta upplysningar som möjligt om mordet.

3. Frågan om den nya tillfälliga ledningen i Kabul kommer att kunna garantera journalisters säkerhet eller inte, ens med militär eskort över hela Afghanistans territorium, kommer att besvaras mot bakgrund av utvecklingen under de närmaste veckorna. Det är inte fastslaget att ett ständigt militärt skydd skulle vara fördelaktigt för pressfriheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2677/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Löner till anställda vid EIB

Kan kommissionen ange storleken på EIB:s utgifter för löner till de anställda 2000, samtliga kostnader och avgifter inräknade? Exakt hur många anställda hade EIB den 31 december 2000?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(20 november 2001)

Kommissionen kan bekräfta att Europeiska investeringsbanken, EIB, den 31 december hade 1 033 anställda.

Under budgetåret 2000 hänförde sig 137,435 miljoner euro av utgifterna till personal, vilket också framgår av bankens årsrapport(1). Där ingår de åtta medlemmarna i styrelsen. Det bör nämnas att 69 % av denna summa, eller 94,924 miljoner euro, är löner och resten (42,511 miljoner euro) gäller utgifter av social karaktär. Till skillnad från övriga gemenskapsinstitutioner står EIB direkt för de utgifter som gäller sjukförsäkring, pensioner, daghem och subventioner till restaurangverksamheten för personalen.

I frågan om lönerna för bankens anställda och jämförelsen med löner för tjänstemän och andra anställda inom gemenskapens institutioner hänvisas ledamoten till kommissionens svar på ledamotens skriftliga fråga P-0486/00(2).

(1) Offentliggjord på EIB:s webbplats på alla gemenskapsspråk. Se http://www.eib.org/report00/pdf/pdf.htm.

(2) EGT C 303 E, 24.10.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3028/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Nötkreatursuppfödning och utvidgningen

Kan kommissionen upplysa om vilka framsteg som har gjorts i förhandlingarna med kandidatländerna inför EU:s kommande utvidgning i fråga om uppfödningen av nötkreatur, såväl vad beträffar mjölk som kött? Vad beträffar kapitlet om mjölkprodukter, vilka är de referenskvantiteter som gäller för de olika länderna och vilka frister diskuteras?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(17 december 2001)

Anslutningsförhandlingarna om jordbruk, inklusive sektorn för animalieprodukter, öppnades i juni 2000 med Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Polen och Slovenien och i juni 2001 med Lettland, Litauen och Slovakien. Förhandlingskapitlet om jordbruk har ännu inte öppnats med Bulgarien, Malta och Rumänien. Det sistnämnda landet har ännu inte lagt fram sin förhandlingsposition om jordbruk.

I gemenskapens förhandlingsposition om jordbruk anges att referenskvantiteten för mjölk måste fastställas med hänsyn till uppgifter om produktionen under en referensperiod som skall fastställas och till behovet att undvika ännu större överskott på gemenskapens marknad, samt med beaktande av restriktionerna inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). I fråga om sektorn för nötkött anges att maximinivåerna måste fastställas på grundval av uppgifter om faktiska djurbesättningar och antalet slaktade djur respektive levande exporterade djur, för respektive åldersgrupp och boskapskategori under en referensperiod som skall fastställas.

Unionen har ännu inte fastställt sin slutliga position i dessa frågor och har begärt mera detaljerade uppgifter från kandidatländerna för perioden 19951999. I kommissionens strategidokument avseende utvidgningen från november 2000 anges att de jordbruksfrågor som har en viktig inverkan på gemenskapens budget, exempelvis direkta betalningar eller kvoter, bör behandlas under första halvåret 2002.