SKRIFTLIG FRÅGA E-2852/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 oktober 2002)

Ämne: Problem för EU:s frukt- och grönsaksproducenter på grund av utvecklingsländernas fortsatta användning av metylbromid

Användningen av metylbromid, som används i desinfektions- och bekämpningsmedel för större jordytor, är enligt bestämmelserna inte längre tillåten i de utvecklade länderna efter 2005. Utvecklingsländerna har fått en tidsfrist som omspänner en tioårs period. De kommer även att få finansieringshjälp för att ersätta den metylbromid som nu används (enligt Montrealprotokollet). Med anledning av denna särbehandling kommer frukt- och grönsaksproducenterna i Grekland och i andra EU-länder vid Medelhavet, som alltså utan ekonomisk hjälp är skyldiga att ersätta användningen av metylbromid med andra metoder som kommer att öka produktionskostnaderna, att hamna i en förfördelad position och se sina produkter utmanövreras av produkter från tredje länder, som samtidigt både kommer att använda metylbromid och få finansieringshjälp för att ersätta den.

1. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att skydda frukt- och grönsaksproducenter i Grekland och andra länder från den tuffa konkurrens som de kommer att möta från nordafrikanska och asiatiska produkter som framställs med användning av metylbromid?

2. Vilka stränga åtgärder kommer kommissionen att ta till hjälp för att inom EU kontrollera förekomsten av frukt- och grönsaksprodukter från länder som även efter 2005 kommer att använda metylbromid, detta med tanke på skyddet av konsumenternas hälsa?

3. Övervakar EU om de länder som förmånsavtal ingåtts med (Turkiet, Egypten, Marocko etc.) faktiskt genomför en gradvis minskning av sin användning av metylbromid? Har kommissionen uppgifter om den finansiering som dessa länder erhållit ur den multilaterala fond som finansierar tilläggskostnaderna förorsakade av försöken att reducera användning av ämnen som skadar ozonskiktet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

1. Eftersom utvecklingsländerna i allmänhet har en lägre expertisnivå och mer begränsade ekonomiska resurser än de utvecklade länderna, enades parterna till Montrealprotokollet om en oförändrad förbrukning av metylbromid för 2002, en minskning med 20 % för 2005 och en fullständig utfasning fram till den 1 januari 2015. Parterna kom överens om att se över utfasningens tidsplan 2003 för att eliminera metylbromid så snart det inte längre behövs. Å andra sidan kom parterna med de utvecklade ländernas jordbrukare också överens om att införa alternativ till metylbromid senast 2005. Kommissionen kan inte ändra parternas överenskommelser. Kommissionen kommer emellertid även fortsättningsvis att vidta mått och steg för att främja införandet av alternativa lösningar i alla länder så snart som möjligt.

Kommissionen har sedan 1994 anslagit 40,8 miljoner EUR för att främja införandet av alternativ till metylbromid i unionen, bland annat genom forsknings- och utvecklingsprojekt, demonstrationsprojekt och utbildning av producenter. Projekten har genomförts i Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket. I denna utgift ingår inte projekt som finansierats kommersiellt eller nationellt. Projekten i EU och andra länder visar att några av alternativen till metylbromid inte bara ökar avkastningen utan ibland också är mer kostnadseffektiva än metylbromid.

Kommissionen och den spanska regeringen sponsrade tillsammans en fyradagarskonferens om alternativ till metylbromid i Sevilla i mars 2002, dit runt 300 forskare, jordbruksrådgivare, jordbrukare, företag och myndighetsföreträdare från 18 utvecklingsländer och 22 utvecklade länder kom. Kommissionen samfinansierade denna konferens i enlighet med sina skyldigheter enligt artikel 4.2 i) d i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet(1), där det föreskrivs att kommissionen skall främja utveckling och användning av alternativ till metylbromid.

2. Problemet med metylbromid är inte i första hand att det vållar hälsoproblem. Det handlar snarare om att man vill eliminera metylbromid fullständigt världen över för att påskynda ozonskiktets återhämtning. Gränsvärden för metylbromidrester i livsmedel fastställs i rådets direktiv 86/362/EEG(2) och 93/58/EG(3). Inom kort kommer dessutom en fullständig metylbromidutvärdering att genomföras enligt rådets direktiv 91/414/EEG(4). På grundval av den utvärderingen kan gränsvärdena komma att behöva ses över. Vid all översyn av gränsvärden måste man också beakta de gränsvärden som Codex Alimentarius-kommissionen fastställt.

3. För att hjälpa till med framtagning och införande av alternativ har Montrealprotokollets multilaterala fond betalat ut runt 49 miljoner amerikanska dollar till 208 projekt i över 55 utvecklingsländer. Det bör påpekas att medlemsstaterna under de senaste tre treårsperioderna stått för mer än 40 % av den multilaterala fondens finansiering av åtgärder för utfasning av ozonförstörande ämnen, däribland metylbromid. Medlemsstaterna erkänner värdet av ett skyndsamt införande av alternativ och bidrar på så sätt till att samma konkurrensvillkor gäller för alla länder.

En rad utvecklingsländer påskyndar ensidigt sin tidsplan för utfasningen för att minska sitt beroende av metylbromid och undvika en eventuell konsumentbojkott av metylbromidbehandlade varor i de utvecklade länderna. Marocko genomför till exempel flera projekt där man kommer att införa alternativ för viktigare grödor och har planer på att minska sin import och förbrukning av metylbromid från 1 600 ton 1998 till 275 ton 2006. Turkiet kommer att införa alternativ för tomater, gurka, snittblommor och torkad frukt och har planer på att minska sin import och förbrukning av metylbromid från 840 ton 1997 till 34 ton 2006.

(1) EGT L 244, 29.9.2000.

(2) Rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål, EGT L 221, 7.8.1986.

(3) Rådets direktiv 93/58/EEG av den 29 juni 1993 om ändring av bilaga 2 till direktiv 76/895/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker och bilagan till direktiv 90/642/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker, samt om upprättandet av en första lista av gränsvärden, EGT L 211, 23.8.1993.

(4) Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, EGT L 230, 19.8.1991.