ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0250/03

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(5 februari 2003)

Ämne: Zouhair Yahyaouis hungerstrejk

Zouhair Yahyaoui, webmaster för TuneZines hemsida, sitter inspärrad som politisk fånge i Borj el Amrifängelset. I juli förra året dömdes han till två års fängelse för spridande av falska uppgifter och för bedräglig användning av media. Den 17 januari 2003 inledde Yahyaoui en hungerstrejk för att protestera mot den bristfälliga vård han får och de omänskliga förhållandena i fängelset samt för att kräva sin frigivning. Han fick besök av sin familj den 23 januari 2003. Yahyaoui, som nu är mycket svag, står fast vid sitt beslut att fortsätta hungerstrejken tills han blir frigiven. Han framhöll att han inte hade fått tillräcklig vård, att han inte hade fått antibiotika mot den infektion som han ådragit sig och att han vägrat ta de tabletter som fängelsepersonalen erbjudit honom. Zouhair Yahyaoui har suttit i sin cell alltsedan han inledde hungerstrejken och han vägrar att lämna den ens för den dagliga promenaden.

Känner kommissionen till den hungerstrejk som Zouhair Yahyaoui inlett för göra världen uppmärksam på de omänskliga förhållanden som råder i de tunisiska fängelserna? Om så är fallet: Vilka initiativ har kommissionen tagit för att förmå de tunisiska myndigheterna att snarast möjligt vidta de åtgärder som krävs för att alla fångar i tunisiska fängelser, däribland Zouhair Yahyaoui, skall få drägliga förhållanden? Vad anser kommissionen vidare om det krav på en allmän amnesti som alla oppositionspartier i Tunisien framfört?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0250/03 och E-0263/03ingivet av Christopher Patten för kommissionen

(26 februari 2003)

Kommissionen är medveten om den hungerstrejk som Zouhair Yahyaoui och Hamadi Jebali inlett och följer deras hälsotillstånd med hjälp av de källor som kommissionen har tillgång till.

Liksom redan framkommit i svaren på ledamotens skriftliga frågor nr E-2526/02, E-2597/02 och E-3031/02 är kommissionen bekymrad över de förhållanden som Zouhair Yahyaoui och andra fångar utsätts för i synnerhet i Borj el Amrifängelset.

Sedan kommissionens svar på ovan nämnda frågor har EU ånyo fäst de tunisiska myndigheternas uppmärksamhet på fallet Zouhair Yahyaoui och förhållandena för honom i fängelset.

Kommissionen kan även meddela frågeställaren att unionen vid mötet nyligen i associeringskommittén EUTunisien uppmanade de tunisiska myndigheterna att samarbeta med Internationella rödakorskommittén (ICRC) när det gäller frågan om interneringsvillkoren i Tunisien.

På ett annat plan verkar kommissionen för en modernisering av det tunisiska rättsväsendet, genom ett program som håller på att tas fram inom ramen för EuropaMedelhavsassocieringsavtalen (Meda). Det finns planer på att ta med åtgärder i fråga om fängelseadministrationen i detta program.

Unionen har också påpekat för Tunisien att kampen mot den islamiska extremismen inte får föras på bekostnad av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- och rättigheterna. Frågan om en allmän amnesti för en viss kategori av fångar har hittills inte tagits upp med de tunisiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0119/03

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Bidrag från EU till utbyggnaden av Concepcióndammen i Marbella

Utbyggnaden av Concepcióndammen i Marbella (Spanien) har drabbats av en allvarlig försening, vilket är oroande med tanke på dammens stora betydelse för vattenförsörjningen i hela Costa del Sol. Detta är särskilt allvarligt nu när 30 000 nya hotellplatser skapas i området, vilket förhoppningsvis kommer att medföra en ökning av turismen i denna del av Andalusien, som ju är en utvecklingsregion.

Utbyggnaden innebär att dammens kapacitet nästan fördubblas genom att en ny del av vattenmagasinet byggs som kommer att bli 16 meter högre en det nuvarande. På så sätt kommer kapaciteten att ökas från 5 600 kubikmeter till över 10 000 kubikmeter.

Vilket bidrag ger EU till denna viktiga anläggning som skall säkra vattenförsörjningen till Costa del Sol? Är kommissionen beredd att överväga möjligheten att ge ett särskilt stöd till denna anläggning?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(27 februari 2003)

De spanska myndigheterna lämnade den 11 december 2002 in en ansökan till kommissionen om stöd från Sammanhållningsfonden för en undersökning med titeln El estudio y redacción del proyecto y estudio de impacto ambiental del recrecimiento de la presa de la Concepción. Det rör sig om en undersökning om tekniskt stöd i samband med ett projekt som berättigar till stöd, där den totala bidragsberättigande kostnaden uppgår till 575 980 euro. Andelen medfinansiering från EU som begärts av de spanska myndigheterna uppgår till 85 %. Ärendet utreds för närvarande av kommissionen.

Kommissionen kommer att pröva varje eventuell ansökan om stöd från de spanska myndigheterna avseende utbyggnaden av dammen i fråga, antingen inom ramen för Sammanhållningsfonden, eller inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), helt i överensstämmelse med gällande lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0122/03

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(21 januari 2003)

Ämne: Schengenavtalet: Medlemsstaternas förpliktelser

Konventionen om tillämpning av Schengen-avtalet fastställer i artikel 6 att kontrollen av de yttre gränserna ska skötas nationellt, varvid hänsyn skall tas till alla avtalsslutande parters intressen. De avtalsslutande parterna förbinder sig vidare enligt artikel 6.4 att sätta in lämplig personal i tillräckligt antal för genomförandet av denna kontroll och bevakningen av de yttre gränserna.

Vilka förutsättningar måste vara uppfyllda för att man ska kunna tala om lämplig personal i tillräckligt antal vid kontroll och övervakning av de yttre gränserna?

Känner kommissionen till några fall där medlemsstater inte uppfyllt förpliktelserna i artikel 6? Om så är fallet, vilka medlemsstater gäller detta?

Vilka åtgärder kan Europeiska unionen vidta om detta avtal inte respekteras av vissa medlemsstater?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(24 februari 2003)

Enligt Schengenregelverket skall varje medlemsstat sätta in lämplig personal i tillräckligt antal för genomförandet av kontrollen och bevakningen av de yttre gränserna.

Det är omöjligt att generellt ange vad som är lämplig personal i tillräckligt antal. Denna bestämmelse måste ges konkret innehåll utifrån vilken typ av gräns det rör sig om land-, luft- eller sjögräns och utifrån andra faktorer såsom var gränsen sträcker sig, vilken typ av gränstrafik det är fråga om, hur stor gränstrafiken är eller rentav vilken årstid man talar om.

Kommissionen vill erinra om att utvärderingsgruppen för Schengenregelverket (där vi deltar) kontrollerar dels om en medlemsstat som vill ingå i Schengenområdet uppfyller villkoren för att avskaffa kontrollen vid de inre gränserna, däribland villkoren avseende kontroll och bevakning av de yttre gränserna, dels om en medlemsstat som redan ingår i Schengenområdet följer bestämmelserna i Schengenregelverket.

Utvärderingsgruppen har i några fall utfärdat rekommendationer för att förbättra användningen av tillgängliga resurser eller för att anpassa personalens storlek.

Hittills har ingen av de undersökningar som utvärderingsgruppen gjort visat på att det finns medlemsstater i Schengenområdet som inte uppfyller förpliktelsen att sätta in lämplig personal i tillräckligt antal för genomförandet av kontrollen och bevakningen av de yttre gränserna.

I detta sammanhang vill kommissionen också erinra om att rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 13 juni 2002 antog ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, som innehåller en rad åtgärder för att förbättra kontrollen och bevakningen av de yttre gränserna. Genomförandet av planen kommer att utvärderas av Europeiska rådet i Thessaloniki.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0148/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EUKiribati och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EUKiribati kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Kiribatis fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 mars 2003)

1. I artikel 2 i protokollet till fiskeavtalet (båda i antagandefasen(1)) mellan gemenskapen och Republiken Kiribati fastställs det att 100 000 euro om året av den totala ekonomiska ersättningen skall användas till finansiering av de särskilda åtgärder som avses i artikel 5 i protokollet. Dessa åtgärder är avsedda att stödja den institutionella utvecklingen av fiskerinäringen i Kiribati.

2. I artikel 2 i protokollet föreskrivs det att den ekonomiska ersättningen skall uppgå till 546 000 euro under det första året och till minst 416 000 euro per år under de följande två åren. Av det beloppet uppgår den ekonomiska kompensationen till 446 000 euro under protokollets första tillämpningsår och till 316 000 euro under de sista två åren.

Från och med det andra året kan den ekonomiska ersättningen höjas med 65 000 euro per år för varje ytterligare licens för notfartyg för tonfiskfiske som Kiribati beviljar i enlighet med villkoren i Palauavtalet (motsvarande en fångst på ytterligare 1 000 ton tonfisk). Om det utfärdas sju extra licenser för notfartyg per år skulle den sammanlagda ekonomiska ersättningen från gemenskapen kunna uppgå till 871 000 euro.

Enligt artikel 2 i protokollet faller det helt under den kiribatiska regeringens behörighet att besluta om hur den del av den ekonomiska ersättningen skall användas som inte är öronmärkt för riktade åtgärder.

De fiskemöjligheter som fastställs i artikel 1 i protokollet är följande:

- Notfartyg: 6 fartyg (för det första året; upp till sju extra licenser per år för följande år).

- Långrevsfartyg: 12 fartyg.

Den sammanlagda ekonomiska ersättningen berättigar till en fångst på 8 400 ton tonfisk under det första året och 6 400 ton tonfisk om året under följande år.

3. De avgifter som fartygsägarna skall betala fastställs i protokollet till följande:

- 35 euro per ton fisk som fångats i Kiribatis fiskezoner. Denna avgift inbegriper alla nationella och lokala skatter, förutom hamnskatt och avgifter för utförande av tjänster.

- Licenserna skall utfärdas vid förskottsbetalning av ett årligt belopp på 21 000 euro per notfartyg för tonfiskfiske och 4 200 euro per långrevsfartyg och detta belopp kan inte återkrävas. Dessa belopp motsvarar avgifterna för 600 respektive 120 ton tonfisk och tonfiskliknande arter som fångas i Kiribatis fiskezon.

(1) Fiskeavtalet kommer att ha en tillämpningsperiod på fem år från och med dagen för ikraftträdandet, medan protokollet kommer att gälla i tre år.
SvarfrånAnnaDiamantopouloupåkommissionensvägnar
(4februari2003)
Eftersom det inte står klart vilka krav journalister måste uppfylla för anställning i Italien, kommer
kommissionenattkontaktadeitalienskamyndigheternaförattkontrollerahurdennalagstiftningtillämpas.Kommissionenkommersedanattinformeraparlamentsledamotenomresultatet.
(2004/C58E/010) SKRIFTLIGFRÅGAE-3749/02
frånGlenysKinnock(PSE)tillkommissionen
(20december2002)
Ämne:Utvecklingsfinansiering
Kankommissionenangevilkaframstegsomgjortsnärdetgälleratttillseattmedlemsstaternanårupptill
målenförutvecklingsfinansieringensommankomöverensomvidtoppmötetiBarcelonaimars?
Ärkommissionennöjdmedframstegenframtillnuochkankommissionenbekräftaattuppdragetatt
övervakaprocessenfullgörs.
SvarfrånPoulNielsonpåkommissionensvägnar
(13februari2003)
EfterMonterreykonferensen(den18−22mars2002)har fleramedlemsstater,däriblandBelgien, Irland,
Luxemburg, Nederländerna, Finland och Sverige, på nytt bekräftat sitt åtagande att nå upp till elleröverskridaFN:smålfördetoffentligautvecklingsbiståndetpå0,7%.Andrastaterharuppställtetappmålsomliggeröverreferensnivånförgemenskapen.Förenadekungariketharaviseratenårligbudgetökningfördetoffentligautvecklingsbiståndetpå2,2miljarderUS-dollarframtillår2005,ochdärmedkommerbiståndetsandelavbruttonationalinkomstenattökafrån0,32%till0,4%.FrankrikeharåtagitsigattnåFN:smålår2012,vilketinnebärattlandetsbidragår2006kommerattliggaöverdetgenomsnittsomuppställtsförgemenskapen.Kommissionenanserattdeförstastegeniriktningmotmåletdärmedhartagits.
Den 19november 2002 betonade rådet vikten av tillräcklig uppföljning av hur dessa åtaganden
genomförs. Rådet uttryckte därför sin uppskattning över kommissionensavsikt att säkerställa uppfölj-ningen,isynnerhetbeträffandefinansiellaåtaganden.
KommissionenkommerattfortsättadetarbetesompåbörjadesinförMonterreykonferensengenomatt
utarbetaenfaktaredovisningöversituationenpågemenskapsnivå.Redovisningenskallföreläggasrådetimaj2003.Ettfrågeformulärsändesuttillmedlemsstaternaidecember2002ochdebilateralakontakternakommerattfortsättamedavseendepåalladeåttaåtagandensomgjordesvidEuropeiskarådetstoppmötei
Barcelonaden15och16mars2002.
(2004/C58E/011) SKRIFTLIGFRÅGAP-0028/03
frånBartStaes(Verts/ALE)tillkommissionen
(14januari2003)
Ämne:Förenlighetenmellan”USCrossborderlease”(CBL-system)ochgemenskapenskonkurrenslagstift-
ningochlagstiftningomoffentligupphandling
Sedanentidtillbakaharamerikanskainvesterareerbjuditflamländskakommuneratthyraellerleasaderas
avloppsnät(ellerdelaravdet)förenperiodav99år.Deamerikanskainvesterarnahyrellerleasardetomedelbarttillbakatillkommunenförenkortareperiodav25år.VidperiodensslutharkommunenenC58E/10 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
SKRIFTLIG FRÅGA E-2685/02

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(26 september 2002)

Ämne: Dödsstraffets avskaffande

Trots den världsomfattande trenden i riktning mot att dödsstraffet skall avskaffas har både antalet dödsdomar som avkunnats av domstolar i Egypten och antalet verkställda avrättningar under de gångna åren oavbrutet stigit. Belägg för detta kan anföras, såväl med hjälp av en FN-rapport enligt vilken över 100 avrättningar registrerats under en femårsperiod som med hjälp av uppgifter från Amnesty International, att över 500 dödsdomar och över 200 avrättningar förekommit under perioden 1991 till 200.

Har kommissionen några uppgifter om antalet dödsdomar som avkunnats och verkställts under de fem senaste åren i Egypten?

Kan kommissionen låta mig få ta del av ett eventuellt uppgiftsmaterial i frågan?

Vilka åtgärder ämnar EU vidta i kampen mot det stigande antalet kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Egypten i allmänhet och särskilt mot att dödsdomar avkunnas och verkställs?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(24 oktober 2002)

Kommissionen är medveten om det utbredda bruket av dödsstraffet i Egypten och om det stora antal brott som kan medföra att dödsstraff utdöms. Även om tillgången på offentliga uppgifter är tämligen begränsad tyder siffror från Amnesty International på att antalet avrättningar i Egypten ökade från 35 under perioden 19811990 till 213 under perioden 19912000. Under femårsperioden 19962001 dömdes 382 personer till döden och verkställdes 114 avrättningar i Egypten. Amnesty Internationals rapport från juni 2002 är sannolikt den mest lättillgängliga informationskällan.

När det gäller EU:s insatser till försvar av de mänskliga rättigheterna i Egypten torde Europaparlamentet känna till kommissionens ställningstaganden i enskilda fall som den fått kännedom om, särskilt beträffande den fängslade demokratiförespråkaren Saad Ibrahim och de homosexuella män som frihetsberövats och anklagats i det s.k. queen boat-fallet. Dessutom erhåller den egyptiska människorätts- och demokratirörelsen stöd inom ramen för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter.

När det gäller den utbredda användningen av dödsstraffet i Egypten tar unionen sedan länge avstånd från dödsstraffet inom ramen för sin övergripande politik beträffande de mänskliga rättigheterna vilken sedan 1998 innehåller ett helhjärtat åtagande om att skärpa åtgärderna på det internationella planet till förmån för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet. I avvaktan på att detta mål uppnås förespråkar EU en stegvis begränsning av dess tillämpning och man kräver enträget att miniminormer respekteras när det utdöms.

Europeiska unionen övar med kraft påtryckningar mot dödsstraffet i internationella forum och stöder genom Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter de icke-statliga organisationer som verkar mot samma mål. Politiken för att främja ett allmänt avskaffande av dödsstraffet bedrivs i alla sammanhang och tas upp i dialogen med alla tredjeländer som fortfarande tillämpar det, däribland Egypten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2570/02

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: Nordkoreanska flyktingar i Kina

Känner kommissionen till att nordkoreaner som flytt till Kina på grund av rädsla för förföljelse och står inför att omedelbart skickas tillbaka befinner sig i en mycket svår situation?

Personer i min valkrets har skrivit till mig och framfört oro över de rådande förhållandena och den behandling som väntar dem i Kina om de tvingas lämna landet.

För Europeiska kommissionen någon dialog eller gör den några insatser för att bistå de nordkoreanska flyktingarna eller för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 oktober 2002)

Kommissionen är mycket oroad över situationen i Nordkorea när det gäller de mänskliga rättigheterna. Den tar i samband med sina regelbundna politiska kontakter med de nordkoreanska myndigheterna systematiskt upp frågor som rör de mänskliga rättigheterna och flyktingarnas svåra situation och hade i Pyongyang i juni 2002 tillfälle att till dessa myndigheter ge uttryck för sin oro över behandlingen av de flyktingar som Kina sänt tillbaka och att uppmana Nordkorea att respektera de berörda personernas grundläggande rättigheter.

Eftersom ett stort antal nordkoreaner flyr över gränsen till Kina, har Europeiska unionen vid flera tillfällen, bland annat i samband med den dialog som unionen för med Kina om de mänskliga rättigheterna, uppmanat Kina att respektera internationella humanitära normer och att ge FN:s flyktingkommissariat tillträde så att det kan göra en bedömning av situationen för nordkoreanerna i gränsområdet.

Kommissionen kommer att fortsätta att noga följa situationen för flyktingarna från Nordkorea och att ta upp denna i sina kontakter med de nordkoreanska och kinesiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2642/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 september 2002)

Ämne: Arbetena vid Kifissosfloden i Aten

I de vägarbeten som EU finansierar i Aten ingår även ett vägbygge över Kifissosfloden. Denna flod tar emot regnvatten från största delen av Aten. De mindre skyfall som förekom i somras fick floden att svämma över tre gånger och förorsakade stor förödelse i de områden som ligger i närheten av byggprojektet. Enligt uttalanden av de projektansvariga vid ministeriet för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten, och av vetenskapliga och tekniska sakkunniga utförs dessa arbeten på fel sätt, eftersom utvidgningen av floden genomförs från dess övre sida och inte från flodmynningen, och detta utan att man först utfört de undersökningar som krävs med avseende på miljömässiga och tekniska aspekter, vilket alltså leder till att katastrofer är oundvikliga, till och med i samband med mindre skyfall.

Eftersom dessa arbeten finansieras av EU vill jag fråga kommissionen om följande:

- När projektet godkändes, inlämnade man då de tekniska och miljömässiga studier som krävs för att säkra användandet av korrekt teknik och garantera ett tryggt bygge?

- Hade man i de studier som inlämnades räknat med särskilda konstruktioner och andra åtgärder som måste vidtas för att skydda de närliggande områdena från översvämningar under den tid byggarbetena pågår?

- Har kommissionen för avsikt, med anledning av den skadegörelse som nu skett, att undersöka om det förekommer felaktigheter i byggplanen och om man vidtagit de åtgärder som krävs för att inte vålla skador i samband med bygget?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 oktober 2002)

Kifissos-avenyn som förbinder Pathe-motorvägen med staden Pireus och Atens alla södra förorter, är ett viktigt projekt för trafikflödet på ringledssystemet runt Aten. Som sådant har det medfinansierats genom det operativa programmet (OP) Road Axes inom gemenskapsstödramen 19941999 (GSR) för Grekland. Det ingår också i planeringen för medfinansiering inom GSR för programperioden 20002006.

Kommissionen är varken behörig eller deltar i utformningen, upphandlingen och genomförandet av särskilda projekt, som verkställs av medlemsstaterna. Eftersom kostnaden för projektet överskrider 50 miljoner euro, kommer kommissionen att be de grekiska myndigheterna om uppgifter rörande hur gemenskapslagstiftningen har följts, enligt vad som föreskrivs i artiklarna 25 och 26 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1). När det gäller perioden 19941999, kommer en liknande granskning att genomföras av kommissionen vid avslutandet av det OP som nämns ovan.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3346/02

från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen

(26 november 2002)

Ämne: Gemenskapsstöd till Ungern

Man planerar för närvarande att bygga en fritidspark på 43 hektar i Csörötnek i Ungern. Investeringskostnaderna uppgår till ca 2,4 miljarder HUF.

1. Har EU-stöd till Ungern avsatts för detta projekt?

2. Om så är fallet, var kan man få tag på ansökningarna om stöd för inrättandet av en fritidspark med en uppskattad investering på 2,4 miljarder HUF, och vart skall ansökningarna översändas?

3. Vilka kontaktpersoner finns det beträffande ovannämnda investering i Ungern?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(13 januari 2003)

Kommissionen känner inte till planerna på att bygga en fritidspark i Csörötnek, och inget stöd från Phareprogrammet eller annat stöd inför anslutningen har lämnats vare sig för förberedande studier eller för själva investeringen.

I den del av Phareprogrammet för 20022003 som gäller ekonomisk och social sammanhållning ingår inga projekt till vars stödberättigade åtgärder hör investeringar i fritidsparker. Före anslutningen kan projektet i fråga därför inte beviljas investeringsstöd från Phare (eller andra instrument inför anslutningen). Eventuellt skulle stöd för förberedande studier kunna erhållas ur den gemensamma fonden för småskaliga projekt under programmet för gränsöverskridande samarbete mellan Österrike och Ungern inom ramen för Phareprogrammet, under förutsättning att projektet är av klart gränsöverskridande karaktär. Närmare upplysningar kan fås från de ungerska myndigheterna vid det nationella kontoret för regional utveckling (National Agency for Regional Development), 1016 Budapest, Gellérthegy u. 30-32, tfn +36 1 4887171, fax +36 1 4887188.

Från och med anslutningen kan det, om en särskild åtgärd införs i de relevanta programdokumenten (som för närvarande är under beredning), bli möjligt att få stöd för liknande projekt via strukturfonderna, under förutsättning att de uppfyller gemenskapens konkurrensbestämmelser och andra relevanta gemenskapsbestämmelser, däribland artikel 29.4 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1).

(1) EGT L 161, 26.6.1999.