ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2804/99

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Oro inom gemenskapens avokadosektor på grund av avtalet mellan EU och Mexiko

Jordbrukarna i den spanska provinsen Málaga, som är ett av de viktigaste områdena för avokadoproduktion inom EU, har uttryckt sin oro över eventuella följder av det nyligen undertecknade handelsavtalet mellan EU och Mexiko.

För närvarande är tullkvoten för import av mexikansk avokado till EU 4 procent under perioden januarimaj, 7,5 procent för perioden juni-november och 5 procent för december. Genom frihandelsavtalet kommer dessa tullkvoter att försvinna, vilket kommer att bli till stor skada för EU:s avokadosektor.

Kan kommissionen ange hur den tänker försvara de spanska avokadoproducenternas intressen mot följderna av att avokadoimporten från Mexiko liberaliseras när frihandelsavtalet mellan EU och Mexiko träder i kraft?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 mars 2000)

Inom ramen för frihandelsavtalet med Mexiko kommer värdetullarna på avokador från Mexiko att minskas progressivt i jämn takt vid import till gemenskapen, för att avskaffas helt från och med 2008. Minskningen görs från bastullsatser på 2,7 till 5,1 % (beroende på vilken månad som berörs). Dessutom kommer en tullfri kvot på 20 000 ton att tillämpas på import från Mexiko mellan den 1 juni och den 30 september, då denna årstid inte är den traditionella säsongen för produktion i gemenskapen (oktober till maj).

Gemenskapens produktion får alltså en lång tidsfrist för att anpassa sig till att tullarna på mexikanska avokador som importeras till gemenskapen avskaffas. Med tanke på att de nu gällande värdetullarna redan är låga (mellan 4 och 5,6 % beroende på månad), verkar det också föga troligt att frihandelsavtalet med Mexiko, när det träder i kraft, kan inverka menligt på gemenskapens avokadoproduktion, som utmärks av en mycket stark konkurrenskraft.

Det är också mindre troligt att följderna för gemenskapens produktion blir negativa, då den mexikanska produktionen har nackdelen att i viss mån vara ojämn och då det dessutom finns en relativt stark efterfrågan på den inhemska marknaden, vilket påverkar priset på de mexikanska avokadorna och därmed deras konkurrenskraft. Därtill har sedan 1997 de fytosanitära hindren för import av avokador från Mexiko till Förenta staterna gradvis avskaffats, vilket bör leda till att den mexikanska exporten återigen koncentreras till den amerikanska marknaden.

Emellertid kan kommissionen, om detta visar sig nödvändigt, komma att vidta skyddsåtgärder i enlighet med frihandelsavtalet med Mexiko på de villkor som beskrivs i artikel 15.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2557/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(11 januari 2000)

Ämne: Avfallsåtervinning

Kan kommissionen redogöra för de senaste uppgifterna om hur många procent av hushållens avfall som återvinns i de olika medlemsstaterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2557/99 och E-2558/99 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(17 februari 2000)

Återvinningen av hushållsavfall påverkas av många olika faktorer. De viktigaste är uppsamlingssystemets effektivitet, den tekniska kunskapen och huruvida det finns en marknad för returvaror eller återvunna produkter.

För att främja återvinningen av hushållsavfall har flera rättsakter införts i gemenskapen, bl.a. Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall(1) som fastställer målen för återvinning av förpackningsavfall, och rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall(2) som fastställer målen för minskningen av deponering av biologiskt nedbrytbart hushållsavfall.

Dessutom kan återvinningen av hushållsavfall främjas med andra medel, som marknadsbaserade styrmedel, kvalitetsstandarder för återvunna produkter, integration av miljöaspekter i offentlig upphandling samt förbättring av återvunna produkters image.

I syfte att förbättra möjligheterna för återvinning i gemenskapen har kommissionen antagit ett meddelande om återvinningsindustrins konkurrenskraft(3). Till följd av det meddelandet inrättades år 1999 ett återvinningsforum. Forumet har till uppgift att undersöka de viktigaste faktorerna som påverkar återvinningsindustrins konkurrenskraft, och att finna den lämpligaste kombinationen av åtgärder som kan vidtas för att främja återvinningen. Forumet kommer att vara färdigt i början av år 2000.

Den 10 januari 2000 antog kommissionen sin rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av gemenskapens avfallslagstiftning rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, ändrat genom direktiv 91/692/EEG, direktiv 91/689/EEG om farligt avfall, direktiv 75/439/EEG om spilloljor, ändrat genom direktiv 87/101/EEG och direktiv 86/278/EEG om avloppsslam för perioden (1995 1997)(4).

Utgående från de uppgifter som samlas in i enlighet med direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(5) är procentandelarna återvunnet hushållsavfall av den sammanlagda mängden producerat hushållsavfall följande i de olika medlemsstaterna: Belgien 39 % Danmark 28 % Tyskland 30 % Grekland 7 % Spanien 16 % Frankrike 6 % Irland 8 % Luxemburg 7 % Nederländerna 44 % Österrike 43 % Finland 17 % Sverige 16 % Förenade kungariket 7 % Gemenskapsgenomsnitt 15 %.

För Portugal och Italien föreligger inga uppgifter.

(1) EGT L 365, 31.12.1994.

(2) EGT L 182, 16.7.1999.

(3) KOM(1998) 463 slutlig.

(4) KOM(1999) 752 slutlig.

(5) EGT L 194, 25.7.1975.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0466/99

från Georg Jarzembowski (PPE-DE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Ämne: Det halvfärdiga bygget för fortbildningscentrumet Agios Dimitrios, Pilion, Grekland

Under 1994 började man i byn Agios Dimitrios, Pilion, i den grekiska provinsen Magnisias att bygga ett fortbildningscentrum byggnation E.K.T.A. (W.Z.L.S.) åt de lokala självstyrande myndigheterna. Enligt skyltar som finns vid byggarbetsplatsen står EG:s kassa för finansieringen av projektet, som kostar motsvarande cirka 40 miljoner DEM (600 000 000 GRD). Efter att grunden färdigställts stoppades emellertid det fortsatta bygget 1995. Sedan dess har byggarbetsplatsen förfallit och byggnadsmaterial avlägsnats på ett otillåtet sätt.

Mot denna bakgrund frågar jag kommissionen:

1. Varför har det fortsatta bygget av fortbildningscentrumet i Agios Dimitrios, Pilion, stoppats? Funderar man inom kommissionen på att arbetet skall återupptas?

2. Hur mycket av de anslagna medlen, 600 000 000 GRD, har utbetalats? Från vilken budgetpost kommer dessa medel?

3. Vilken kontroll utövas med avseende på det företag som ansvarar för planeringstillsynen, Ergodynamiki AB?

4. Har kommissionen för avsikt att väcka talan om ersättning mot dem som är ansvariga?

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(18 februari 2000)

1. Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna, planerades upprättandet av ett fortbildningscentrum åt de lokala myndigheterna i Agios Dimitrios, Pelion i två etapper. Den första etappen planerades, genomfördes och samfinansierades inom ramen för gemenskapsstöd för Grekland under programperioden 19891993. Den andra etappen skall genomföras inom ramen för gemenskapsstöd under perioden 19941999.

2. Den första etappen samfinansierades av Europeiska regionala utvecklingsfonden till ett sammanlagt belopp på 200 miljoner grekiska drakmer under budgetpost B2-1200.

3. Ledningen av projektet har decentraliserats till medlemsstatsnivå och det är därför de grekiska myndigheterna som svarar för kontrollen när det uppstår problem med avtal med företag som skall genomföra projekt inom ramen för gemenskapsstöd. I det här fallet är det nationella ministeriet för ekonomi ansvarig myndighet.

4. Det nationella ministeriet för ekonomi har redan skickat ett brev till KEDKE, som är den byrå som svarar för projektets genomförande, och begärt att projektet omedelbart skall slutföras för att det skall kunna finansieras under stödperioden 19941999, eller att se till att projektet slutförs med byråns egna medel. Om projektet inte slutförs kommer kommissionen att återkräva de medel som utbetalats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2585/99

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(11 januari 2000)

Ämne: Uppgifter om kärnavfall i haven

1. Var och i vilket sammanhang offentliggör kommissionen de uppgifter om detta problem som den har mottagit?

2. Efterlever man kraven i direktivet om miljöinformation?

3. Kan jag tillgång till ovannämnda information?

4. Vad sker med evaluering av uppgifter som utförts av oberoende organ (t.ex. University of Wales eller andra universitet), och vilka slutsatser drar kommissionen av detta?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(15 februari 2000)

Kommissionen presenterar regelbundet information om radioaktivitet i miljön och om radioaktivt utsläpp från kärnkraftsanläggningar och från upparbetningsanläggningar för kärnbränsle inom gemenskapen. Uppgifterna om radioaktivitet i miljön baseras på information som inkommit till kommissionen i enlighet med artikel 36 i Euratomfördraget och uppgifterna om radioaktivt utsläpp baseras på information som kommissionen erhållit i enlighet med artikel 8 a i kommissionens rekommendation 19/4/Euratom av den 7 december 1990 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget(1). Rekommendationen har nyligen omarbetats genom kommissionens rekommendation 1999/829/Euratom(2).

Kommissionen strävar efter att erbjuda fullständig tillgång till information om radioaktivitet i miljön i enlighet med rådets direktiv 90/313/EEG av den 7 juni 1990 om rätt att ta del av miljöinformation(3).

Kommissionen utför också särskilda bedömningar och utvärderingar. I det arbetet ingår bland annat att bedöma information från andra källor, till exempel den så kallade Marína series, som är rapporter om radioaktiviteten i nordeuropeiska vatten (se även svaret till parlamentsledamotens skriftliga fråga P-2524/99(4), Östersjön och Medelhavet.

Samtliga ovanstående dokument kan fås från kommissionen(5).

När kommissionen utför bedömningar av rapporterna i Marína series, tas även hänsyn till en stor mängd information och synpunkter från expertorgan och enskilda experter.

(1) EGT L 6, 9.1.1991.

(2) EGT L 324, 16.12.1999.

(3) EGT L 158, 23.6.1990.

(4) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 63.

(5) Skydd mot strålning (Radiation Protection) 110 under förberedelse, skydd mot strålning 104 (ISBN 92-828-6098-1), skydd mot strålning 94 (ISBN 92-828-2140-4), skydd mot strålning 69, skydd mot strålning 47 (ISBN 92-826-1113-2).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2673/99 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Import av åsnor från Central- och Östeuropa till EU för slakt.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 374 E , 28/12/2000 s. 0010 - 0010



SKRIFTLIG FRÅGA E-2673/99 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) Ämne: Import av åsnor från Central- och Östeuropa till EU för slakt Hur många levande åsnor importerades 1997 och 1998 från central- och östeuropeiska länder för att slaktas i EU? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (27 januari 2000) I tullstatistiken görs ingen skillnad mellan de olika användningsområdena för åsnor som importeras till gemenskapen. Det totala antalet sådana djur som under 1997 och 1998 importerades från Central- och Östeuropa är 4 715 respektive 7 467. Mer än 90 % av dem var av rumänskt ursprung och importerades till Italien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2718/99

från Olivier Dupuis (TDI) till rådet

(13 januari 2000)

Ämne: Ryssland fallet Dmitry Neverovsky, en fängslad vapenvägrare, inlämnad den 9 december

Dmitry Neverovsky, en 26-årig matematiker från Obninsk i Kaluga-området, vapenvägrade 1997. I oktober 1999 åtalades han i ett brottmål. Under rättegången, som ägde rum den 24 och 25 november i Obninsk, upprepade Neverovsky att han inte ville göra militärtjänstgöring i protest mot kriget i Tjetjenien. Han dömdes till två års fängelse. Till synes är Dmitry Neverovsky i dagsläget den ende vapenvägrare i Ryska federationen som sitter i fängelse.

Rätten att vapenvägra och ersätta den obligatoriska militärtjänstgöringen med en alternativ civil tjänstgöring garanteras i Rysslands författning (artikel 59.3). Denna konstitutionella rättighet (liksom andra civila rättigheter och friheter) är direkt tillämpliga, enligt artiklarna 15 och 18 i författningen, även om den federala lag som reglerar frågorna om att göra alternativ civiltjänst ännu inte har antagits av det ryska parlamentet. I enlighet med det beslut som togs av Ryska federationens

författningsdomstol den 22 maj 1996, är inte vapenvägran corpus delicti, även om det saknas en lag om alternativ civil tjänstgöring. Dessutom var respekt för medborgarnas rätt att vapenvägra av samvetsskäl och ett snabbt införande av en alternativ civil tjänstgöring två av huvudvillkoren för att acceptera Ryssland som medlem av Europarådet 1996.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att begära att Ryska federationens myndigheter lägger ner åtalet mot Dmitry Neverovsky och de hundratals ryska vapenvägrarna, och för att de skall respektera konstitutionellt och internationellt garanterade rättigheter för ryska medborgare samt Ryska federationens internationella åtaganden?

Svar

(10/11 april 2000)

Rådet har noterat Europaparlamentets resolution av den 20 januari i vilken djup oro uttrycks över att Neverovskij dömts till två års fängelse för att ha protesterat mot kriget i Tjetjenien, vilket är tillåtet enligt den ryska konstitutionen.

Ordförandeskapet bad beskickningscheferna i Moskva underrätta sig om fallet Neverovskij. Om påståendena bekräftas kommer beskickningscheferna att utan dröjsmål ta upp saken med behöriga ryska myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2553/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(4 januari 2000)

Ämne: Moms på vård i hemmet

Kan kommissionen ange den eller de momssatser som för närvarande tas ut i de olika medlemsstaterna på tjänster som avser vård i hemmet (för personer med handikapp, äldre och så vidare)? Varierar dessa momssatser beroende på vem som tillhandahåller tjänsten (dvs. lokala myndigheter, privata företag som drivs med vinstsyfte, ideella välgörenhetsorganisationer, egenföretagare, etc.)?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(10 februari 2000)

Enligt rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund(1), kan medlemsstaterna bevilja momsbefrielse för hemtjänster om de uppfyller kraven i artikel 13 i detta direktiv, särskilt när tjänsterna utförs av offentligrättsliga organ.

Dessutom får medlemsstaterna tillämpa en nedsatt skattesats för tillhandahållande av tjänster och för leveranser av varor som utförs av organ som av medlemsstaterna erkänns ha en social karaktär och ägna sig åt socialt hjälparbete, såvida dessa tjänster inte redan är befriade från skatt.

För närvarande gäller följande skattesatser: Belgien: 6 %, 21 %, skattebefrielse, Danmark: 25 %, Tyskland: 7 %, Grekland: 8 %, Spanien: 7 %, Frankrike: 20,6 %, Irland: skattebefrielse, Italien: 20 %, Luxemburg: 3 %, 15 %, skattebefrielse, Nederländerna: 17,5 %, Österrike: 0 %, 10 %, Portugal: 17 %, Finland: skattebefrielse, Sverige: skattebefrielse, 25 %, Förenade kungariket: skattebefrielse. I övriga fall tillämpas den gängse mervärdesskattesatsen.

Enligt rådets direktiv 1999/85/EG av den 22 oktober 1999 om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster(2) kan även de medlemsstater som ansökt om det tillämpa en nedsatt skattesats på hemtjänster från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2002. Grekland, Frankrike, Italien och Portugal har lämnat in ansökan vad gäller dessa tjänster.

(1) EGT L 145, 13.6.1977.

(2) EGT L 277, 28.10.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2723/99

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Förnyelse av fiskevatten

Europeiska gemenskapen försöker med hjälp av en balanserad resursförvaltning bevara de olika arter som finns i fiskevattnen. Trots detta minskar emellertid populationerna i vissa av gemenskapens traditionella fiskevatten.

Skulle kommissionen kunna genomföra en vetenskaplig studie av möjligheten att förnya de traditionella fiskevattnen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 februari 2000)

Återuppbyggnad av fiskbestånden kan ske på artificiell väg eller genom att låta ett tillräckligt antal vuxna fiskar föröka sig på naturligt sätt i anslutning till åtgärder för bevarande av bestånden.

Artificiell återuppbyggnad av bestånden i havet har i allmänhet visat sig vara en ineffektiv metod. I vissa fall, som t.ex. för östersjölaxen, har det inneburit en risk för utrotning av det vilda beståndet.

Undersökningar av hur återuppbyggnad av fiskbestånden kan ske med hjälp av bevarandeåtgärder är vanliga inom fiskeriforskningen, och utförs för det mesta på kommissionens begäran. Dessa undersökningar omfattar arbete som utförs av Internationella rådet för havsforskning (ICES) och dess arbetsgrupper, studiegrupper, kommittéer och andra tillhörande organ. Det gäller även arbete som utförs av Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiske (STECF) och tillhörande organ, undersökningar till stöd för den gemensamma fiskeripolitiken som har genomförts under budgetpost B2-1810, och slutligen undersökningar som har genomförts på särskild begäran vid behov av vetenskaplig information. Resultaten av alla dessa undersökningar kan på begäran tillhandahållas till parlamentsledamöterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2793/99

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Projekt för att bekämpa främlingsfientlighet

I min hembygd Vorarlberg i Österrike planeras ett projekt med följande motto: Kärlek, krig och äventyr! Utforska dina rötter!

I vårt samhälle präglas inställningen till främlingar ofta av rädsla. En möjlighet att motverka dessa känslor är att utforska den lokala befolkningens rötter. Med utgångspunkt i konkreta exempel i familjer kan de nuvarande invånarnas ursprung skildras.

Målet med projektet är att visa på dels alla de sätt som de personer som en gång betraktades som främlingar har bidragit till en kommuns eller stads utveckling, och dels den självklarhet med vilken ättlingarna till tidigare invandrare i dag betraktas som inhemska invånare. I många familjer har förfäder invandrat eller släktingar utvandrat till främmande land. Vetskapen om den egna familjens historia skall öka förståelsen för och toleransen mot dagens främlingar. Jag ställer därför följande fråga:

Har Europeiska kommissionen redan främjat liknande projekt?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Kommissionen har tidigare finansierat ett stort antal insatser som gällt integrering av invandrare och bekämpande av rasism och främlingsfientlighet. En del av insatserna har gällt etniska minoriteters positiva betydelse inom unionen. Men några projekt av det slag som parlamentsledamoten beskriver har kommissionen inte finansierat.

Sedan ratificeringen av Amsterdamfördraget ingår gemenskapsåtgärder mot rasism i det större sammanhang som genomförandet av den nya artikel 13 (tidigare artikel 6a) i EG-fördraget innebär. Denna artikel gäller diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. I samband med utarbetandet av ett åtgärdsprogram på detta område offentliggjorde kommissionen anbudsinfordringar under 1999 och kommer att offentliggöra fler under 2000. Syftet är att inom ramen för tillgängliga medel ge bidrag till projekt som genomförs i form av transnationella partnerskap och som omfattar minst två av de diskrimineringstyper som anges i artkel 13 i EG-fördraget. Projekten skall också vara av intresse för gemenskapen och på ett avgörande sätt kunna bidra till genomförandet och utvecklingen av gemenskapspolitiken på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2722/99

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Skydd av spansk varg

Medlemmar i miljögruppen Ciconia från Zamora i Spanien har inlett en protestkampanj mot auktionen av jakträttigheter avseende tre exemplar av spansk varg i Culebra-bergen, som godkänts av den regionala regeringen i Castilla y León sedan 1997. Förutom att strida mot den lag som antogs av deputeradekammaren och i vilken detta djur ingår i förteckningen över hotade arter, löser inte denna åtgärd de sociala spänningar som orsakas av avsaknaden av ersättning för skador på boskapen.

Enligt direktiv 92/43/EEG(1) om bevarande av livsmiljöer anses vargen vara en skyddad art söder om Duero-floden och en kontrollerad art norr om denna flod. Enligt experter är vargproblemet i Spanien, där man räknar med en population på ca 2 000 exemplar, ett kontrollproblem och en fråga om olika sociala gruppers uppfattning, i synnerhet bland landsbygdsbefolkningen och bland dessa framför allt herdar och boskapsuppfödare.

Skulle kommissionen kunna uppmana de spanska myndigheterna att avlysa auktionen av jakträttigheter avseende spanska varg, såsom godkänd av den regionala regeringen i Castilla y León?

Skulle kommissionen i samarbete med de nationella myndigheterna kunna inleda ett effektivt program för information till herdar och boskapsuppfödare om vikten av att bevara vargen samt ett program för rättvis och snabb ersättning för skador på boskapen som orsakats av varg?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Den spanska vargpopulationen norr om Duerofloden finns upptagen i bilaga 5 till rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, som en sådan art för vilka insamling i naturen och exploatering kan bli föremål för förvaltningsåtgärder.

De spanska myndigheterna har vidtagit exceptionella skötsel- och förvaltningsåtgärder för populationerna norr om Duerofloden, och man har t.ex. tillåtit jakt under särskilda omständigheter. Åtgärderna genomförs utan att boskapen åsamkas alltför stor skada. Bestämmelserna i artikel 14 i direktiv 92/43/EEG tycks ha följts.

Enligt de uppgifter som kommissionen har ökar den spanska vargpopulationen norr om Duerofloden.

Spanien har gemenskapens största vargpopulation. Just nu löper handlingsplaner beträffande populationen som innehåller ersättning för skador, studier med hjälp av radiosändare och undersökningar av infrastrukturella effekter.

I vissa områden i Castilla y León, t.ex. Sierra de la Culebra, genomförs jordbruksmiljöåtgärder särskilt avpassade för vargbevarandet.