ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0458/01

från Cristiana Muscardini (UEN) och Gianfranco Fini (UEN) till kommissionen

(19 februari 2001)

Ämne: Kontroll av skador orsakade av giftiga ämnen

Med berättigad oro ser allmänheten hur vissa typer av tumörer, såsom melanom, och leukemi ökar.

1. Kan kommissionen bekräfta dessa uppgifter?

2. Inrätta en tillfällig specialgrupp som under kommissionsledamot Byrnes ledning skall ha som uppgift att genomföra en undersökning i alla EU:s medlemsstater för att fastställa vilka skador som de senaste tio åren har förorsakats av specifika giftiga ämnen såsom bensen och tillsatsämnen i starka rengöringsmedel (för t.ex. bilkarosser och graffiti), av den radioaktivitet som spreds i Europas vatten och marker genom Tjernobyl-olyckan, av föroreningen av utarmat uran eller plutonium samt av de bomber som släppts i Adriatiska havet och Gardasjön?

3. Informera om vilka åtgärder den har för avsikt att vidta för att fastställa om det finns något samband mellan den ökade förekomsten av dessa tumörer och fall av leukemi och den okontrollerade spridningen av dessa giftiga ämnen?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

1. Kommissionen kan inte bekräfta att vissa typer av tumörer, såsom melanom och leukemi, ökar i Europa, som parlamentsledamöterna påstår.

2. Kommissionen har inom ramen för programmet Europa mot cancer upprättat ett europeiskt nätverk av cancerregister, där man kan få fram uppgifter om förekomst och dödlighet för alla former av cancer. EU-medborgarna har tillgång till dessa uppgifter på webbplatsen http://www.iarc.fr.

3. Kommissionen följer redan utvecklingen av förekomsten av, och dödligheten i cancer genom Rådgivande kommittén för förebyggande av cancer. Kommittén ger kommissionen råd i alla frågor som rör förebyggande åtgärder mot cancer, även frågor som gäller giftiga ämnen som riskfaktorer.

4. Dessutom finansierar kommissionen forskning om samband mellan cancer och miljöfaktorer, inklusive miljöföroreningar, och bidrar därmed till att utveckla åtgärder för att skydda folkhälsan inom ramen för det speciella forskningprogrammet för livskvalitet och förvaltning av levande resurser - nyckelåtgärd 4, miljö och hälsa. Medborgarna har tillgång till kataloger över finansierade projekt under 1999 och 2000 på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/research/quality-of-life.html.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1803/01

från Maj Theorin (PSE) till kommissionen

(13 juni 2001)

Ämne: Kurderna i Turkiet

År av våldsamma konflikter mellan den turkiska militären och kurdiska PKK har drivit mer än 560 000 bybor av framför allt kurdiskt ursprung bort från sina hem i den fattiga sydöstra delen av Turkiet. Den systematiska förstöringen av 3 500 byar i denna region har försvårat möjligheterna att återvända, och flertalet av dessa flyktingfamiljer bor nu under eländiga förhållanden och i yttersta fattigdom i städernas utkanter.

Vad gör kommissionen för att förbättra situationen för kurderna på flykt inom Turkiet och för att vidareutveckla just denna region?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(4 juli 2001)

Partnerskapet för anslutning för Turkiet antogs av unionen den 8 mars 2001(1). I detta dokument redovisas prioriteringarna för de politiska och ekonomiska framsteg som Turkiet måste göra före anslutning till unionen. En av prioriteringarna på kort sikt är att minska skillnaderna mellan olika regioner. Att häva det undantagstillstånd som fortfarande råder i sydöstra Turkiet anges som en prioritering på medellång sikt.

Som en del av unionens ekonomiska stöd till Turkiet finansierar kommissionen ett regionalt utvecklingsprogram i GAP-regionen i sydöstra delen av landet. Till det här projektet har man avsatt 43,5 miljoner euro. Programmets övergripande målsättningar är varaktig ekonomisk tillväxt, minskade regionala skillnader samt ökad produktivitet och sysselsättningskapacitet i den berörda regionen. Särskilda åtgärder kommer att inriktas på att öka möjligheterna till sysselsättning genom stöd till små och medelstora företag, på att stödja inkomstbringande verksamheter för landsbygdsbefolkningen, på att renovera och återställa platser som är av betydelse för kulturarvet, på att främja utvecklingsmöjligheterna vad gäller kultur och turism, samt på att förbättra miljövillkoren i regionen.

(1) EGT L 85, 24.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1163/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(19 april 2001)

Ämne: Den europeiska rundabordskonferensen med industriföreträdare

Vilka EU-medel eller annat stöd ges till EU:s rundabordskonferens med industriföreträdare?

Vid vilka tillfällen har företrädare för kommissionen hittills deltagit för att diskutera handlingslinjer för 2000 och 2001?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(28 juni 2001)

Kommissionen ger inte vare sig något ekonomiskt eller något annat stöd till European Round Table of Industrialists (ERT). Det är dock möjligt att enskilda medlemmar i ERT deltar i kommissionens program i eget namn.

Efter det att den nya kommissionen tillträdde 1999 har ett antal möten hållits där företrädare för ERT och ledamöter av kommissionen deltagit, även kommissionens ordförande. Dessa möten är en del av kommissionens samråd med det civila samhället.

Diskussionerna har överlag rört närings- och konkurrenspolitiken, men även andra delar av EU:s politik har diskuterats.

Utöver dessa möten på hög nivå har kontakter på arbetsnivå då och då förekommit mellan ERT och kommissionens tjänstemän.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0324/01

från Dagmar Roth-Behrendt (PSE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: EU-stöd till Berlin under 1999 och 2000

Genom vilka projekt och från vilka fonder gick det gemenskapsmedel till Berlin under 1999 och 2000 (uppdelat per år)? Och hur stora belopp handlade det om?

1. Från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)?

2. Från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) - utvecklings- och garantisektionen?

3. Från Europeiska socialfonden (ESF)?

4. Från gemenskapens forskningsprogram?

5. Från gemenskapsprogrammen på energiområdet?

6. Från gemenskapsprogrammen på miljöområdet?

7. Från gemenskapsprogrammen på transportområdet?

8. Från gemenskapsprogrammen på utbildnings- och ungdomsområdet?

9. Från gemenskapsprogrammen på hälsoområdet?

10. Från gemenskapsprogrammen på det sociala området?

11. Från programmen för icke-statliga organisationer?

12. Från kulturprogrammen?

13. Från programmen inom ramen för samarbetet med tredje land (länderna i Central- och Östeuropa, Oberoende staters samvälde)?

14. Från programmen för vänskapsorter?

15. Från övriga gemenskapsprogram?

Hur framgångsrika anser EU att åtgärderna varit?

Kompletterande svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(10 juli 2001)

Med hänvisning till sitt svar av 23 mars 2001(1) sänder kommissionen nu de begärda upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 259.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1619/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Spanska staden Malaga kandidat för sätet för EU:s framtida sjösäkerhetsbyrå

Alboránsjön hör till de rutter som i störst utsträckning berörs av världens sjöfart, och mellan 70 000-80 000 fartyg korsar varje år Gibraltarsundet. Detta ligger till grund för staden Malagas ansökan om att utses till säte för EU:s sjösäkerhetsbyrå.

Bland andra möjliga kandidater måste man betrakta Malaga som en möjlighet att säkra en medelhavsplacering för sjösäkerhetsbyrån. Denna byrå kan komma att bli räddningen för ett hav, Medelhavet, som har skadats allvarligt av en fartygstrafik som inte står i proportion till dess ekologiska kapacitet.

Anser kommissionen att man inför urvalet bland de städer som är kandidater till byråns säte bör införa objektiva kriterier för att kunna fastställa det bästa valet av säte för denna byrå, som skall övervaka att säkerhetsstandarderna för fartygen uppfylls, kontrollera försäkringsnivåerna för eventuella risker och sköta samordningen av de nationella lagstiftningarna på detta område?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(2 augusti 2001)

Kommissionens förslag till förordning om inrättandet av en europeisk sjösäkerhetsbyrå lades fram den 6 december 2000 i samband med det andra åtgärdspaketet som en följd av Erikas förlisning(1).

Sedan dess har kommissionen erhållit flera ansökningar från medlemsstater eller regionala myndigheter, bland annat från Malaga.

Kommissionen håller med parlamentsledamoten om att den behöriga myndigheten måste beakta vissa objektiva kriterier när den beslutar var sjösäkerhetsbyrån skall förläggas.

(1) KOM(2000) 802 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1009/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Brådskande behov av reningsanläggning i Ronda

Reningsanläggningen i Ronda, i den spanska provinsen Málaga, har blivit den främsta förutsättningen för att floden Guadiaro skall kunna saneras och för att flodregleringssystemet mellan Guadiaro och Cádiz skall bli mera operativt och säkert.

Icke desto mindre har något datum ännu inte fastslagits för när arbetena skall påbörjas avseende denna anläggning, för vilken den spanska regeringen tilldelade kontraktet i november förra året. Det allvarliga problemet med föroreningen av Guadalevín, som utmynnar i floden Guadiaro, kan således inte lösas omedelbart.

Eftersom befolkningen i provinsen Málaga önskar att det allvarliga problemet med vattenföroreningen i fråga skall lösas så snart som möjligt, ombeds kommissionen uppge när Ronda kommun senast skall ha en vattenreningsanläggning och i vilken mån gemenskapen har bidragit till de 1 716 miljoner pesetas som den spanska regeringen har anslagit för att tilldela kontrakt för anläggningen, som kommer att tas i bruk vid ett datum som den berörda befolkningen ännu inte har kunskap om?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 maj 2001)

Den 29 december 2000 godkände kommissionen medfinansiering inom ramen för Sammanhållningsfonden(1) av projektet Estación depuradora de aguas residuales (EDAR) de Ronda (Málaga). Utöver själva uppförandet av reningsverket omfattar projektet även förlängning av samlingsledningen i Ronda och anslutning av avloppsvatten från norra delen av staden till nämnda reningsverk.

Totalkostnaden uppgår till 13 391 000 euro, varav 85 % medfinansieras av gemenskapen, och omfattar byggnadskostnader, utgifter för utrustning, tekniskt stöd och information om projektet.

Enligt den tidsplan som fastställts av de spanska myndigheterna kommer projektet att avslutas och anläggningen att tas i bruk under 2002.

Det bör påpekas att enligt rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(2) skall samhällen med mer än 15 000 personekvivalenter(3) vara utrustade med ledningsnät och sekundär (d.v.s. biologisk) rening senast den 31 december 2000.

Kommissionen håller för närvarande på att kontrollera att alla större samhällen inom EU uppfyller kraven i nämnda direktiv och kommer under 2001 att kunna inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater där man konstaterat förseningar i förhållande till detta datum. När det gäller Spanien är kommissionen medveten om förseningarna och ett övergripande överträdelseförfarande kommer att inledas för samtliga städer, däribland Ronda, som inte fullgjort sina skyldigheter.

(1) Beslut K(2000) 4319.

(2) EGT L 135, 30.5.1991.

(3) Enhet för organisk förorening som anger den genomsnittliga förorening som produceras per person och dag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1068/01

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(26 mars 2001)

Ämne: Förenta staternas nya initiativ för Afrika och bangladeshiska textilier

I erbjudandet om tillträde till marknaden utan tullar och kvoter i Förenta staternas lag för handel och utveckling 2000 (US Trade and Development Act 2000), görs en avgörande åtskillnad mellan de minst utvecklade AVS-länderna och de minst utvecklade icke-AVS-länderna. Denna något godtyckliga gränsdragning har redan nu en mycket negativ inverkan på textil- och konfektionssektorn i Bangladesh, en sektor för vilken den amerikanska marknaden är extremt viktig. Detta är särskilt beklagligt eftersom det är just denna sektors tillväxt som har gjort det möjligt för tusentals bangladeshiska kvinnor att tjäna egna pengar och ta betydande steg mot ökad jämlikhet.

Mot bakgrund av kommissionens eget initiativ som gick under namnet Allt utom vapen (Everything But Arms) undrar jag om kommissionen kommer att ta kontakt med sina handelskollegor i Förenta staterna och arbeta för att tull- och kvotafritt tillträde till marknaden utsträcks till att gälla samtliga minst utvecklade länder.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0695/01 och P-1068/01 ingivet av Pascal Lamy för kommissionen

(14 maj 2001)

Kommissionen förstår Bangladeshs oro för landets marknadsposition och marknadsandel till följd av att USA har antagit American Trade and Development Act (USTDA 2000) som Bangladesh, tillsammans med andra minst utvecklade länder i Asien, inte omfattas av.

Vad gemenskapen beträffar innebär Bangladeshs status som minst utvecklat land att landets textil- och beklädnadsprodukter är befriade från tullar och kvotbegränsningar vid export till gemenskapen, vilket har gjort det möjligt att avsevärt öka exporten av dessa produkter till den europeiska marknaden så att landet nu är gemenskapens tionde största leverantör.

Kommissionen uppmanar andra industriländer att behandla minst utvecklade länder på liknande sätt. Reaktionen från länder som Chile och Nya Zeeland på gemenskapens initiativ Allt utom vapen som utsträcker friheten från tullar och kvotbegränsningar vid export till gemenskapen till att gälla alla produkter från de 49 minst utvecklade länderna, är i detta avseende uppmuntrande för kommissionen.

Initiativet Allt utom vapen avspeglar den vikt gemenskapen lägger vid full integrering av utvecklingsländer, särskilt de minst utvecklade länderna, i det multilaterala handelssystemet. Detta är naturligtvis ett ämne för diskussion med andra handelspartner bland industriländerna, inklusive USA.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0506/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Anslutningsförhandlingar med Turkiet

Liken av mer än 2 000 grekcyprioter, som sägs ha dödats av de turkiska väpnade styrkorna kort efter deras invasion av Cypern 1974, sägs ligga i okända gravar i den så kallade Turkiska republiken norra Cypern. Vidare sägs liken av flera hundra turkcyprioter, som dödades vid samma tidpunkt, ligga söder om den gröna linjen.

De nordcypriotiska myndigheterna har för närvarande vägrat tillmötesgå alla krav på att öppna gravarna så att liken av de försvunna cyprioterna kan identifieras, trots att Cyperns regering erbjudit sig att öppna de okända gravarna söder om den gröna linjen. Denna åtgärd skulle bidra till förlikningen mellan de två samfunden.

Har kommissionen, med hänsyn till att Turkiet också är ett kandidatland, uppmanat den turkiska regeringen att utöva påtryckningar mot de nordcypriotiska myndigheterna att identifiera de försvunna personer, som dödades av de turkiska väpnade styrkorna på Cypern? Om inte, har kommissionen för avsikt att göra det?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(2 maj 2001)

Parlamentsledamoten tar upp frågan om saknade personer på Cypern till följd av händelserna 1974. Kommissionen känner till att den grekcypriotiska sidan har rapporterat 1 493 fall till FN:s kommission för saknade personer (Committee on missing persons, CMP) som inrättades 1981 för att undersöka och fastställa vad som hänt de saknade personerna (sju stycken har därefter dödförklarats). Den turkcypriotiska sidan har rapporterat 500 fall (för tiden från 1963). År 1997 kom de två sidorna överens om att överlämna all tillgänglig information för att hjälpa till att lösa problemet men det har inte skett någon utveckling i denna process sedan 1998.

Frågan kan vidare tas upp inom ramen för unionens förstärkta politiska dialog med Turkiet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0566/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Revisionsförklaring för generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor

Vid budgetkontrollutskottets möte den 7 februari 2001 meddelade kommissionsledamot Fischler att den exakta felfrekvensen 1999 för de ekonomiska transaktionerna inom generaldirektoratet för jordbruk uppgick till 3,06 procent.

I den anda av samarbete och öppenhet som råder mellan de europeiska institutionerna skulle jag vilja be den kommissionsledamot som har ansvaret för rättsliga och inrikes frågor att ta fram motsvarande siffra för de ekonomiska transaktionerna inom detta generaldirektorat? Om det inte kan göras, vad är orsaken till detta?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 och E-0570/01 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(11 april 2001)

Kommissionen vill erinra ledamoten om att revisionsrätten inte anger någon felmarginal i sin revisionsförklaring till den allmänna budgeten, eftersom rätten anser att det skulle ge en alltför förenklad bild av kommissionens ekonomiska förvaltning om man grundade sig endast på denna indikator.

Därför beslutade revisionsrätten för tre år sedan att inte ange någon allmän felmarginal och att ändra revisionsförklaringens innehåll för att därmed ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet en mer utförlig, beskrivande framställning.

Revisionsrätten har vid flera tillfällen påpekat att angivande av en eventuell felmarginal på lägre nivå (till exempel per sektor eller generaldirektorat), framräknad från en allmän felmarginal, skulle vara helt missvisande. De transaktioner som revideras av rätten är alltför fåtaliga och det vore inte möjligt att fastställa en korrekt felmarginal på lägre nivå.

Följaktligen kan kommissionen inte lämna de begärda uppgifterna till parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0791/01 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen. Franska åtgärder på nötköttsmarknaden.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 318 E , 13/11/2001 s. 0121 - 0121



SKRIFTLIG FRÅGA E-0791/01 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (13 mars 2001) Ämne: Franska åtgärder på nötköttsmarknaden Känner kommissionen till att den franska regeringen beslutat att vidta ensidiga åtgärder för att stödja nötköttsproducenter till följd av galna kosjukan? Betraktar kommissionen beslutet som ett hot mot den gemensamma jordbrukspolitiken? Har åtgärder vidtagits för att nå en överenskommelse med de franska myndigheterna för att undvika strävanden att åternationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (2 maj 2001) Kommissionen känner till den franska regeringens planer på att upprätta en nationell stödordning för att kompensera jordbrukare som direkt drabbats av bovin spongiform encefalopati (BSE-krisen). De franska myndigheterna har faktiskt anmält en stödordning i anknytning med BSE-krisen, vilket även andra medlemsstater har gjort. Alla anmälningar prövas mot gällande konkurrensregler och endast stöd som kommissionen kan betrakta som förenliga med artikel 87 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget kommer att godkännas. I den mån sådant stöd godkänns betraktar inte kommissionen det som ett hot mot den gemensamma jordbrukspolitiken. Däremot är allt stöd som betalas ut utan godkännande olagligt, och skulle således kunna hota den gemensamma jordbrukspolitiken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0702/01

från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet

(14 mars 2001)

Ämne: Den serbiska regeringens engagemang till förmån för mänskliga rättigheter och ansvarstagande

Är rådet medvetet om att utnämningen av överste Sreten Lukic till högste ansvarige för den offentliga säkerheten och biträdande inrikesminister är ägnad att inge farhågor om den serbiska regeringens engagemang till förmån för mänskliga rättigheter och ansvarstagande?

Vad ämnar rådet göra för att se till att Serbien respekterar sina skyldigheter i detta hänseende?

Svar

(16 juli 2001)

Rådet betonar ständigt för Förbundsrepubliken Jugoslaviens myndigheter att fullständig respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är en förutsättning för att landet skall kunna integreras i den europeiska huvudfåran.

Myndigheterna i Belgrad å sin sida - och president Vojislav Kostunica personligen vid toppmötet i Zagreb i november 2000 - har vid talrika tillfällen förbundit sig att fullt ut respektera dessa grundläggande principer och har tagit viktiga steg i denna riktning.

Mycket återstår att göra - bland annat när det gäller att fullt ut samarbeta med Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien och att frisläppa alla albansketniska politiska fångar som sitter fängslade utan orsak men enligt rådets åsikt har Förbundsrepubliken Jugoslaviens regering gjort framsteg när det gäller att förbättra den beklagliga situation på området mänskliga rättigheter som den fick i arv av Milosevics regim.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0919/01

från Rosa Díez González (PSE) och María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Tillämpning av annexet till beslut 647/96 (åtgärder mot diskriminering av aids-patienter) i Spanien

Den spanska regeringen har i ett beslut i maj 2000 avsevärt skärpt villkoren för att klassa aids som invaliditet, vilket har gjort att över hundra av de 11 000 seropositiva har förlorat sin pension.

Innan dekretet trädde i kraft, klassades aids som invaliditet enbart med utgångspunkt från antal T4-celler i immunsystemet och antalet lokala infektioner. Sedan mars 2000 vägs andra faktorer in, särskilt antalet gånger som patienten tagits in på sjukhus. Innan antiretrovirus-cocktails togs i bruk var det ovanligt att antalet T4-celler ökade: bristen förblev konstant och påverkade inte invaliditeten, vilket innebar rätt till pension(1).

Enligt stödorganisationen Apoyo Positiva innebär ändringen av villkoren genom att räkna in antalet sjukhusvistelser att det blir svårare att få de 40 000 pesetas som är den enda inkomsten för många seropositiva.

I förordningen 647/96/EG(2) antas ett gemenskapsprogram (under översyn) för att förebygga aids och andra smittsamma sjukdomar. I målen för detta ingår stöd till hivsmittade och kamp mot diskriminering (art 1.3d) och i annexen specificeras eliminering av varje form av diskriminering av dessa personer.

- Anser inte kommissionen att åtgärderna i det nya dekretet från spanska regeringen bryter mot förordningen 647/96/EG?

- Avser kommissionen att kontakta de spanska myndigheterna för att ta upp de ändrade villkoren för stöd till seropositiva medborgare?

(1) Enligt nuvarande regler har patienter med mindre än 200 T4 (kategori C3) 65 procents invaliditet och har därmed rätt till pension. Patienter med mer än 500 T4 (kategori C1) har däremot ingen pensionsrätt.

(2) EGT L 95, 16.4.1996, s. 16.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 647/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga aids och vissa andra överförbara sjukdomar inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (19962000)(1) stöds och främjas åtgärder avsedda att förhindra diskriminering av aidssjuka personer.

I överensstämmelse därmed stöder kommissionen relevanta projekt på området som tillför ett mervärde för Europa. Behandlingen och kriterierna för erkännande av invaliditet på grund av sjukdom är däremot frågor som handhas på nationell nivå.

Således strider den spanska regeringens beslut att ändra kriterierna för erkännande av handikapp och att ta med kravet på ett lägsta antal intagningar på sjukhus per år inte mot bestämmelserna i beslut nr 647/96/EG. Kommissionen har därför inga planer på att ta kontakt med de spanska myndigheterna för en undersökning av denna fråga.

(1) EGT L 95, 16.4.1996.