SKRIFTLIG FRÅGA E-2651/99

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(12 januari 2000)

Ämne: Luftföroreningar i Rom

Under en kongress i Rom som initierades av hälsoinstitutet Istituto Superiore di Sanità tillkännagavs uppgifter om smoggen i Rom. Enligt dessa uppgifter orsakar luftföroreningarna 760 sjukhusvistelser per år, 600 på grund av hjärt- och kärlsjukdomar och 160 på grund av sjukdomar i luftvägarna. De personer som löper störst risk att drabbas är barn i åldern 0-14 år. Under de perioder då ozonföroreningarna är störst ökar antalet sjukhusvistelser för barn i denna åldersgrupp med 5,5 procent.

Kan kommissionen tala om:

1. om det finns undersökningar på gemenskapsnivå om föroreningar i städer,

2. om det finns direktiv i detta ämne,

3. om det finns undersökningar om ozonföroreningar i de övriga europeiska huvudstäderna?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Det finns ett antal rapporter och undersökningar som ger en översikt över luftföroreningsnivåerna i Europa.

I enlighet med rådets direktiv 92/72/EEG om luftförorening genom ozon(1) offentliggör kommissionen årliga rapporter om de ozonnivåer som mäts i gemenskapen. Dessa inbegriper en utvärdering av ozonföroreningen jämfört med de tröskelvärden som fastställs i direktivet. Den senaste versionen som omfattar sommaren 1999 och året 1998 finns nu tillgänglig på kommissionens webbplats (http://europa.eu.int/comm/environment/air/ozonerep.htm).

Dessutom har kommissionen färdigställt en konsoliderad rapport Tropospheric Ozone in the European Union Troposfäriskt ozon i europeiska unionen(2) vilken innehöll slutsatser från flera års ozonmätningar i gemenskapen. Den innehåller också ett kapitel om effekterna av ozonexponering på mänsklig hälsa, inbegripet en uppskattning av de sjukhusintagningar i medlemsstaterna som beror på ozonföroreningar.

Ytterligare information om luftföroreningar i Europa finns i rapporterna från Europeiska miljökontoret (EEA)(3) med ett kapitel om troposfäriskt ozon och i synnerhet om stadsmiljön. EEA lade helt nyligen fram sin rapport Miljön i Europeiska unionen vid sekelskiftet som innehåller en översikt av luftföroreningskoncentrationen i ett antal stora europeiska städer(4). Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) genomförde en studie i vilken luftföroreningsnivån i europeiska städer jämfördes med nivåerna i städer i Förenta staterna och Japan(5).

Vad gäller riskbedömning har mycket arbete gjorts i APHEA-projektet (Short-term effects on air pollution on health: a European approach to methodology, dose response assessment and evaluation of public health significance Kortsiktiga effekter av luftföroreningar på hälsa: ett europeiskt tillvägagångssätt till medod, dosreaktionsutvärdering och unvärdering av betydelsen för den offentliga hälsan) som har finansierats genom tredje och fjärde ramprogrammen om forskning och utveckling. Effekterna av exponering

för olika föroreningar, inbegripet ozon och fina partiklar, undersöktes i 15 europeiska städer. Världshälsoorganisationen (WHO) offentliggjorde nyligen sin rapport Overview of the environment and health in Europe in the 1990s Översikt av miljön och hälsa in Europa under 1990-talet(6) som bland annat innehåller en kvantifiering av kopplingarna mellan hälsostatus och miljöfaktorer som luftföroreningar.

I ramdirektivet om luftkvalitet (96/62/EG)(7) krävs en gemenskapstäckande utvärdering av luftkvaliteten. Gränsvärden för vissa föroreningar och målvärden för ozon skall fastställas i detaljlagstiftning. Medlemsstaterna måste utarbeta handlingsplaner och handlingsprogram för att uppnå dessa målvärden inom en given tidsperiod. Ett första särdirektiv (1999/30/EG)(8) innehåller en uppsättning målvärden för svaveldioxid, fina partiklar, kvävedioxid och bly. Ett förslag för ett andra särdirektiv(9) om gränsvärden för bensen och koloxid har nått första behandlingen i parlamentet och rådet har politiskt kommit överens om en gemensam ståndpunkt. Kommissionen håller fortfarande på att utveckla lagstiftning som omfattar flera tungmetaller och polycykliska aromatiska kolväten (PAH).

Vad gäller ozon kommer ett särdirektiv för ozon att upphäva det nuvarande ozondirektivet 92/72. Kommissionens förslag(10), tillsammans med ett direktiv genom vilket de nationella utsläppstaken för ämnen som kan ge upphov till ozon fastställs utgör en gemenskapstäckande strategi för att bekämpa ozonföroreningar. Dess mål är att få till stånd konkreta förbättringar vad gäller ozonföroreningarna, till exempel över 70 % minskning till år 2010 av den ozonexponering som ligger över WHO:s riktlinjer för mänsklig hälsa.

En stor del av forskningen om fotokemiska ozonnivåer i Europa har stötts av miljöforskningsprogrammet. Värt att nämna vad gäller akuta luftföroreningsproblem i de regioner är MEDCAPHOT-projektet (Mediterranean campaign of photochemical tracers transport and chemical evolution) genom vilket luftföroreningarna i Athenområdet undersöktes och ett antal projekt som utförde liknande undersökningar i spanska och italienska kuststäder.

(1) EGT L 297, 13.10.1992.

(2) OPOCE, ISBN 92-828-5672-0.

(3) Europe's Environment: The Second Assessment (OPOCE, ISBN 92-828-3351-8.

(4) OPOCE, ISBN 92-9157-202-0, figur 3.12.6.

(5) Advanced Air Quality Indicators and Reporting Methodological Study and Assessment, ENV/EPOC/PPC(99)9/FINAL available on http://www.oecd.int/env/online-soe.htm).

(6) ISBN 92-890-1169-6.

(7) EGT L 296, 21.11.1996.

(8) EGT L 163, 29.6.1999.

(9) EGT C 53, 24.2.1999.

(10) KOM(1999) 125.