ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1475/02

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(27 maj 2002)

Ämne: Kromföroreningar i Albanien

I en artikel i en italiensk veckotidning beskrivs den mycket allvarliga miljö- och hälsosituationen i Albanien på grund av den mycket omfattande krombrytning som bedrivits tidigare. Längs kusten, där italienska fiskefartyg bedriver fiske, har 345 milligram krom per liter vatten uppmätts. Det albanska kromet riskerar att hamna på de italienska stränderna i halter som är upp till hundra gånger högre än de gränsvärden som anges i gällande bestämmelser. Enligt uppgifter från Tiranas onkologiska institut har under de senaste två åren tumörsjukdomarna ökat märkbart och oförklarligt i hela landet. I första hand misstänks kromet, som Albanien är världens tredje största producent av och som i första hand utvinns i områdena Dibra och Mat.

Mot den bakgrunden:

1. Är kommissionen medveten om situationen i Albanien?

2. Är kommissionen i besittning av uppgifterna från Tiranas onkologiska institut?

3. Vet kommissionen om det förekommer ekonomiskt samarbete med Albanien som förutsätter användning av medel för att råda bot på den mycket allvarliga föroreningssituationen i det landet?

4. Om så inte är fallet, anser inte kommissionen att man borde inleda ett riktat samarbete med den albanska regeringen för att ta itu med situationen och finna en lösning som å ena sidan inte medför att den produktiva verksamheten upphör och som, även via en sanering av marken, å andra sidan skyddar miljön mot de föroreningar som orsakat den allvarliga sanitära situation som uppkommit och som även riskerar att drabba de italienska kusterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(27 juni 2002)

Kommissionen är medveten om att Albanien måste åtgärda ett antal mycket viktiga miljöfrågor. Den nuvarande situationen är resultatet av att det inte fanns några tvingande miljöbestämmelser i landet före mitten av 1990-talet. Under senare tid har det gjorts en del ansträngningar för att ta i tu med miljöproblem och för att undvika att situationen förvärras ytterligare, men det återstår fortfarande mycket att göra för att se till att Albanien genomför och kontrollerar efterlevnaden av den egna nyligen införda miljölagstiftningen. Mot bakgrund av detta finns det säkert en risk för föroreningar från krombrytning.

Kommissionen delar den oro som parlamentsledamoten ger uttryck för och kommer därför att begära att de albanska myndigheterna lämnar detaljerade uppgifter i frågan, inbegripet rapporten från Tiranas onkologiska institut.

Kommissionen vill ta tillfället i akt och betona att miljön är ett av de områden som prioriteras inom ramen för Cardsprogrammet, som är det viktigaste instrumentet för samarbete mellan Albanien och gemenskapen. För 20022004 har 11 miljoner EUR öronmärkts för miljörelaterade frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2919/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Rwanda

Kan kommissionen ange vilka projekt i Rwanda som har finansierats genom EU:s budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp, för samtliga stödområden, som betalats ut till Rwanda under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 och E-2922/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(4 december 2002)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat en tabell över de önskade upplysningarna och bifogar även årsrapporten från 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2913/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Niue

Kan kommissionen ange vilka projekt i Niue som har finansierats genom EU:s budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp, för samtliga stödområden, som betalats ut till Niue under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 och E-2922/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(4 december 2002)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat en tabell över de önskade upplysningarna och bifogar även årsrapporten från 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3013/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Sockersubventioner och översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Varför har frågan om sockersubventioner inte tagits upp på ett mer radikalt sätt vid översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken?

När kommer vi att få se en minskning av de skandalösa exportbidragen, till 80 procent sockersubventioner?

Kan kommissionen lämna en lista över de 100 företag som får mest exportbidrag?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 november 2002)

I oktober 2000 föreslog kommissionen en förlängning av systemet med sockerkvoter för ytterligare två regleringsår tillsammans med vissa ändringar av den gemensamma organisationen av marknaden för socker. Förslaget var en tillfällig lösning och kommissionen avsåg att ompröva situationen i samband med halvtidsöversynen enligt Agenda 2000. I maj 2001 beslutade rådet, i enlighet med parlamentets yttrande, att kvotsystemet skulle behållas till regleringsåret 2005/2006. Samtidigt som den gemensamma organisationen av marknaden för socker förlängdes i ytterligare fem år, begärde rådet att kommissionen skulle inkomma med en rapport 2003 tillsammans med lämpliga förslag. Med hänsyn till dessa beslut föreslog kommissionen inte någon ändring för socker i sitt meddelande i juli 2002 om halvtidsöversynen(1). I meddelandet angavs nästa steg. I detta sammanhang nämndes uttryckligen socker bland de sektorer som skulle ses över under 2003. Vid denna översyn kommer hänsyn att tas bland annat till konsekvenserna av det framtida öppnandet av sockermarknaden för import från de minst utvecklade länderna.

Samtidigt som de behölls till 2005/2006 reducerades kvoterna med 115 000 ton för att iaktta Världshandelsorganisationens åtaganden beträffande subventionerad export. Ytterligare en nedskärning med 862 000 krävs för regleringsåret 2002/2003. När Doha-utvecklingsrundan lanserades i november 2001, åtog sig ministrarna, utan att föregripa resultatet av förhandlingarna, att genomföra omfattande förhandlingar syftande till bland annat, nedskärningar, med målet att helt utfasa alla former av exportbidrag. Närmare bestämmelser för dessa åtaganden måste godkännas till slutet av mars 2003. I detta sammanhang är det för tidigt att exakt ange tidpunkter och tillvägagångssätt för reducering av exportbidragen.

Enligt relevant gemenskapslagstiftning skall kommissionen hålla de bokföringsuppgifter som den får från medlemsstaterna konfidentiella och i säkert förvar. Parlamentsledamoten hänvisas till ramavtalet om relationer mellan parlamentet och kommissionen av den 5 juli 2000 som innehåller särskilda bestämmelser om överföring av konfidentiell information.

Dessutom påminner kommissionen om den särskilda finansieringsmekanism som gäller för sockerexport. Endast exportutgifter som motsvarar en kvantitet som är lika stor som förmånsimporten finansieras via gemenskapsbudgeten. Exportbidrag för kvotkvantiteter måste täckas av producentavgifter, som utgör en del av unionens egna resurser.

(1) KOM(2002) 394 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3775/02

från António Campos (PSE) till kommissionen

(17 december 2002)

Ämne: Den gemensamma jordbrukspolitiken

Den 11 oktober 1999 bad jag i min skriftliga fråga E-1766/99(1) kommissionen att informera om garantidelen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). I svaret av den 16 december 1999 saknades vissa upplysningar.

För att jag skall kunna fullgöra mitt uppdrag som parlamentsledamot, vill jag gärna att kommissionen ger mig följande information:

- Hur stora belopp betalas årligen ut ur EUGFJ:s garantifond, och vilka är de hundra största förmånstagarna i varje medlemsstat?

- Hur stor procentandel av det totala belopp som varje medlemsstat tar emot ur EUGFJ:s garantifond går till dessa hundra största förmånstagare?

(1) EGT C 303 E, 24.10.2000, s. 14.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(17 januari 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2387/02

från Antonio Tajani (PPE-DE) till rådet

(2 augusti 2002)

Ämne: Skändning av judiska gravstenar på Veranokyrkogården i Rom

Den 18 juli 2002, som sammanfaller med minneshögtiden av den nionde dagen i månaden Av som är en sorgedag i den judiska kalendern, skändades mer än fyrtio judiska gravstenar på Veranokyrkogården i Rom. Denna skamliga handling har gjort alla människor i Rom mycket upprörda och visar också att antisemitiskt våld av mycket oroande slag efter några års lugn har kommit tillbaka.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta efter den brutala gravskändningen på Veranokyrkogården?

På vilket sätt ämnar rådet ingripa för att förebygga och förhindra den långa raden antisemitiska övergrepp som före händelsen i Rom redan drabbat Strasbourg, Marseille och Bryssel?

Hur ämnar rådet gå till väga för att bekämpa den vettlösa subkultur som i en blandning av judehat och demonisering av staten Israel leder till skamliga övergrepp av det slag som inträffade i Rom?

Har rådet möjlighet att undersöka om det finns en planlagd strategi och eventuella internationella förbindelser mellan olika antisemitiska organisationer?

Svar

(6 februari 2003)

Rådet fördömer med kraft alla former av rasism och främlingsfientlighet. Vid sitt möte den 2526 april 2002 antog rådet slutsatser i vilka det uttryckte sin vilja att med större kraft förebygga och bekämpa rasistiskt våld samt antisemitism och förordade ett tätare samarbete mellan polisen i medlemsstaterna. Ett rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet håller dessutom på att utarbetas i rådet. Rambeslutet syftar till att fastställa gemensamma miniminormer när det gäller att göra rasistiskt eller främlingsfientligt beteende till ett brott samt förbättra samarbetet mellan myndigheterna i medlemsstaterna i kampen mot denna form av brottslighet. Rådet vill dock erinra den ärade parlamentsledamoten om att medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten fastställs i artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2730/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Marína II och Sydeuropa

Syftet med projektet Marína II är att analysera radioaktiviteten i vattnen runt Nordeuropa, fram till mitten av 1980-talet.

Finns det något liknande projekt för de sydeuropeiska vattnen, i synnerhet Medelhavet, och om så inte är fallet, planerar kommissionen att inleda ett sådant projekt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 oktober 2002)

Det har redan genomförts flera undersökningar av radioaktivitet i den marina miljön på uppdrag av kommissionen.

Vad beträffar Medelhavet inleddes projektet Marína-Med år 1992 och avslutades 1994.

Generaldirektoratet för miljö har offentliggjort följande rapporter:

- The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in the Mediterranean Sea (Exponering av Europeiska unionens befolkning för strålning från radioaktivitet i Medelhavet: ingen svensk version föreligger) Projekt Marína-Med.

Rapport framlagd av en expertgrupp som tillsatts av Europeiska kommissionen.

Luxemburg, 1994. (Dok. XI-094/93).

- The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in the Mediterranean Sea (Exponering av Europeiska unionens befolkning för strålning från radioaktivitet i Medelhavet: ingen svensk version föreligger) Projekt Marína-Med.

Resultaten av ett seminarium som hölls i Rom den 17-19 maj 1993.

Luxemburg 1994 (EUR15564EN).

Andra projekt berör havsvattnen i norra Europa (Marína, rapport EUR12483EN, 1990; Marína II, utkast till rapport på webbplatsen: http://europa.eu.int/comm/environment/radprot, 2002) och i Östersjön (Marína-Balt, rapport EUR12483EN, 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3086/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 oktober 2002)

Ämne: Yrkesförare med dålig syn

Enligt uppgift i svenska tidningar tvingas yrkesförare med dålig syn att använda linser i stället för glasögon. Det har drabbat enskilda yrkeschaufförer på ett negativt sätt då de av olika skäl inte kan bära linser.

Vägverket i Sverige anser att föreskrifterna om synkrav är otympliga men att man måste följa EU-direktivet strikt och uppger att man inte får ge dispens för glas som överstiger åtta dioptrier. Men Vägverket har också uppgett att jurister och läkare i det trafikmedicinska rådet i skrivande stund samlar argument för att få den Europeiska unionen att höja gränsen.

Anser kommissionen att det är möjligt för det svenska Vägverket att ge dispens för att yrkesförare ska få använda glasögon som överstiger åtta dioptrier?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 december 2002)

Rådets direktiv 91/439/EEG om körkort antogs den 29 juli 1991(1) och trädde i kraft den 1 juli 1996. Enligt detta direktiv (artikel 7.1 a) måste körkortsinnehavare uppfylla de medicinska krav som fastställs i bilaga 3, nämligen att alla förare i grupp 2 skall ha en synskärpa, om nödvändigt med korrigering, av minst 0,8 på det bästa ögat och minst 0,5 på det sämsta ögat.

Ett sådant synfel kan korrigeras med hjälp av kontaktlinser för alla korrigeringsgrader. Före 1996 fick korrigeringsgraden vid korrigering med glasögon inte överstiga fyra dioptrier. Sedan den 10 juli 1996 har denna högsta tillåtna styrka ökats till 8 dioptrier(2) för att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen.

I bilaga 3 fastställs minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon. Detta gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa strängare krav, men inte mildare. Medlemsstaterna får emellertid, efter kommissionens samtycke, frångå bestämmelserna i bilaga 3 om detta är förenligt med läkarvetenskapens utveckling och de principer som fastställs i bilaga 3 (artikel 7.3 i direktivet).

(1) Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort, EGT L 237, 24.8.1991.

(2) Kommissionens beslut 96/427/EG av den 10 juli 1996 om undantag från bestämmelserna i bilaga III till rådets direktiv 91/439/EEG, EGT L 175, 13.7.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2829/02

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(9 oktober 2002)

Ämne: Olovligt drivgarnsfiske

Enligt vad som stått i tidningarna i Europa och framkommit ryktesvägen skulle åtminstone två medlemsländer av Europeiska unionen fortsätta med drivgarnsfiske, fastän det blivit absolut förbjudet sedan januari 2002.

Kan kommissionen tala om ifall kommissionen vet något mera om fortsatt drivgarnsfiske, om vilka åtgärder medlemsstaterna vidtar för att se till att förordning (EG) 1239/98(1) efterlevs och vilka åtgärder kommissionen tänker vidta mot sådana medlemsstater som fortfarande tillåter att det fiskas med drivgarn?

(1) EGT L 171, 17.6.1998, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 oktober 2002)

Kommissionen har påbörjat ett särskilt program med kontrollbesök för fiskeinspektionen. Detta görs med avsikt att under hela fiskeåret på plats kontrollera att förordning (EG) 1239/98(1) efterlevs samt även inrätta förbud för fartyg från tredje land att använda drivgarn vid fiske av lågvandrande arter. Kommissionen vill betona att programmet genomförs i samarbete med berörda medlemsstater.

Trots de bestämmelser som infördes av medlemsstaterna för att garantera att förordningen efterlevs har i vissa fall överträdelser kunnat konstateras.

Efter kontrollbesöken skall en utvärdering genomföras. På grundval av denna kommer kommissionen att fatta beslut om eventuella åtgärder mot medlemsstaterna.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1239/98 av den 8 juni 1998 om ändring av förordning (EG) nr 894/97 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna, EGT L 171, 17.6.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3538/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(11 december 2002)

Ämne: Handel med försvarsmateriel

Kan kommissionen lämna uppgifter om varje enskild medlemsstats samt hela EU:s export och import av försvarsmateriel (inklusive rymdmateriel) under de senaste tio åren, och ange dessa siffror i procent av den totala exporten och importen i varje enskilt fall?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(28 januari 2003)

De uppgifter om export och import av försvarsmaterial som kommissionen förfogar över och kan upplysa om utgör endast en liten del av den reella handeln med dessa produkter. Detta beror på den höga sekretessnivå som medlemsstaterna tillämpar på de flesta av dessa produkter (sekretessbelagda uppgifter för alla användare).

När det gäller export avkonventionella vapen från medlemsstaterna finns uppgifter i årsrapporterna i enlighet med tillämpningsbestämmelserna i EU:s uppförandekod för vapenexport 1999-2002 (uppgifter uppdelade efter land när det gäller antal och värde av licenser och värde av export, när de finns tillgängliga; dessa uppgifter följer inte några enhetliga normer).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1094/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Instituto Municipal para el Empleo y la Formación Empresarials förvaltning av Europeiska socialfonden

Kan kommissionen ge mig närmare upplysningar om de offentliga anklagelserna mot det spanska institutet för sysselsättning och företagsutbildning i Madrid (IMEFE) och påståendena att det förskingrat medel från Europeiska socialfonden under programperioden 19941999? Jag skulle framför allt vilja ha information om följande frågor:

1. Justeringar av de ekonomiska beloppen.

2. Misstankar om bedrägerier.

3. Åtgärder som de ansvariga myndigheterna vidtagit för att förhindra missbruk.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(13 maj 2002)

Unidad Administradora del Fondo Social Europeo (UAFSE) har underrättat kommissionen om att Intervención General de la Administración del Estado (IGAE) har utarbetat en slutgiltig kontrollrapport om Instituto Municipal para el Empleo y la Formación Empresarial (IMEFE), i vilken det påvisas oegentligheter under perioden 19941997 uppgående till ett belopp av 3 783 033 EUR avseende medel från Europeiska socialfonden (ESF).

Med anledning av IGAE:s granskning har UAFSE själv genomfört en ytterligare kontroll av IMEFE (egna och externa åtgärder) och de ekonomiska slutsatserna kan komma att leda till omfattande korrigeringar, även om kommissionen ännu inte har fått ta del av den preliminära rapporten.

UAFSE har utifrån de preliminära slutsatserna underrättat kommissionen om att man för tillfället genomför en ytterligare kontroll för de externa kurserna Asistencias Técnicas, där man har utökat det ursprungligen granskade stickprovet.

UAFSE har även uppgivit att de bör kunna fastställa det totala beloppet när de har fått de slutliga revisionsrapporterna och då lägga fram ett dokument till kommissionen med de finansiella korrigeringarna.

Under tiden kommer kommissionen att hålla inne stödet enligt artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88(1).

(1) Rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter, EGT L 374, 31.12.1988.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3207/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(12 november 2002)

Ämne: Nikotingodis

Flera tobakstillverkare, bl.a. British American Tobacco, har meddelat att man inom kort kommer att marknadsföra ett pepparmintgodis som innehåller lika mycket nikotin som en cigarett. Tillverkarna har tagit fram cigaletten för att alltid och överallt ge rökarna tillgång till nikotin, då rökförbud blir allt vanligare.

Hur reagerar kommissionen på denna nya produkt?

Kommer kommissionen att förbjuda cigaletten?

Om så inte är fallet, kommer kommissionen att varna befolkningen för tillvänjningsrisken med detta godis?

Vilka regler gäller för etikettering av cigaletten?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Byrne

(17 december 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1664/02 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen. Deltagare i Europeiska konventet.



Europeiska unionens officiella tidning nr 052 E , 06/03/2003 s. 0086 - 0086



SKRIFTLIG FRÅGA P-1664/02 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (4 juni 2002) Ämne: Deltagare i Europeiska konventet Kan kommissionen i detalj redogöra för vilka av de organisationer och nätverk av organisationer som deltar i forumet om Europeiska konventet som helt eller delvis, direkt eller indirekt, finansieras av kommissionen eller någon annan EU-institution? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (5 juli 2002) Deltagarförteckningen för forumet skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Parlamentsledamotens fråga om finansieringen kräver mer djupgående efterforskningar av kommissionens tjänsteavdelningar och kommer därför att besvaras i ett kompletterande svar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2146/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Liberia

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Liberia som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.