ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0121/03

från Bob van den Bos (ELDR) till rådet

(28 januari 2003)

Ämne: Nordkoreanska flyktingar

Europeiska unionen är, näst efter Förenta staterna, den som ger mest bidrag till FN:s flyktingkommissariat. I flyktingkommissariatets nyligen utkomna UNHCR Annual Statistical Yearbook har det inte ägnats någon uppmärksamhet åt de uppskattningsvis 200 000 nordkoreanska flyktingarna i Kina. Enligt flyktingkommissariatet ger Kina inte flyktingkommissariatet tillträde till den region där många nordkoreanska flyktingar håller sig gömda och detta strider mot den internationella flyktinglagstiftningen. Enligt en sju år gammal överenskommelse mellan Kina och FN:s flyktingkommissariat skall dock flyktingkommissariatet obehindrat kunna komma i kontakt med flyktingar. Hittills har FN:s flyktingkommissariat vägrat anlita den möjlighet till medling som också finns omnämnd i överenskommelsen.

Givarländerna har möjlighet att bestämma vart deras pengar skall gå i samband med att de ställer ekonomiska medel till förfogande för FN:s flyktingkommissariat. Är Europeiska unionen beredd att göra bruk av denna möjlighet för att ställa medel till förfogande för att nordkoreanska flyktingar skall tas emot i Kina? Om så inte är fallet: varför inte?

Är Europeiska unionen beredd att hos FN:s flyktingkommissariat yrka på att meningsskiljaktigheter mellan flyktingkommissariatet och Kina skall göras till föremål för bindande medling? Om så inte är fallet: varför inte?

Svar

(21 juli 2003)

Rådet ber att få erinra den ärade parlamentsledamoten om att såväl unionens medlemsstater som gemenskapen bidrar finansiellt till UNHCR och detta i stor omfattning även om gemenskapen som sådan inte är medlem av UNHCR.

När det gäller användningen av de nationella bidragen tillkommer det inte rådet att fastställa villkoren för detta och inte heller att gripa in i UNHCR:s bedömning av sina bilaterala förbindelser med Kina. När det gäller användningen av gemenskapens bidrag ber rådet den ärade parlamentsledamoten att ställa sin fråga direkt till kommissionen.

EU har vid upprepade tillfällen tagit upp frågan om Kinas behandling av asylsökande från Nordkorea i samband med den två gånger om året anordnade politiska dialogen med Kina om de mänskliga rättigheterna. Vid den senaste rundan i dialogen den 56 mars uppmanade EU även Kina att samarbeta med UNHCR.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0133/03

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Euronews på portugisiska

Den 20 november 2002 ställde jag en skriftlig fråga om detta ämne (P-3364/02(1)).

Jag uttryckte då framför allt min oro med anledning av de nyheter som förekommit i pressen, och som mig veterligen ännu inte har dementerats, om att 16 portugisiska medarbetare som garanterar att Euronews sänds på portugisiska snart kommer att sägas upp. Denna utveckling kommer, vid sidan av de rent sociala följderna, att innebära att sändningarna av Euronews på portugisiska äventyras, och att de inom kort kan komma att läggas ner.

Jag uppgav mig även vara rädd för att framtiden för den information som i dagens läge publiceras på webbsidan www.euronews.net kanske står på spel.

Portugisiska, som talas av fler än 200 miljoner personer, är som bekant världens sjätte största språk och det tredje största europeiska världsspråket efter engelska och spanska.

I sitt svar av den 6 januari 2003 uppger kommissionen bl.a. att den har deltagit i de pågående diskussionerna om utvecklingen av Euronews uppläggning. Hittills har Euronews uteslutande täckt det europeiska området och kommissionen säger sig vilja se till att utvecklingen fortsätter i samma anda även inom den nya strukturen, samtidigt som maximalt många gemenskapsspråk skall användas, inbegripet portugisiska.

Jag gläder mig över denna tydliga och förhoppningsvis fasta ståndpunkt.

Kommissionen svarar emellertid inte på frågan om den påstådda uppsägningen av 16 portugisiska medarbetare.

Jag ställer därför kommissionen följande frågor: Förfogar kommissionen över information om den påstådda uppsägningen av 16 portugisiska medarbetare vid kanalen Euronews? Vilka åtgärder har kommissionen redan vidtagit eller vilka åtgärder kommer den att vidta för att garantera, såsom den fastställer, att Euronews sändningar fortsätter och att ett så stort antal gemenskapsspråk som möjligt används, inbegripet naturligtvis portugisiska?

(1) EUT C 242 E, 9.10.2003, s. 54.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(5 mars 2003)

Kommissionen vill erinra parlamentsledamoten om att Euronews inte är skyldigt att redogöra för sin personalpolitik, eftersom avtalet med kommissionen inte täcker personalfrågor utan är Euronews' inre angelägenhet.

Kommissionen kan vidare upplysa om att Euronews och public service-företaget Radiotelevisão Portuguesa (RTP) just har förnyat sitt samarbetsavtal från 1999 och att Euronews sändningar på portugisiska kommer att fortsätta.

Avtalet gör att kanalen behåller sina nuvarande sändningar på flera språk.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1787/03 från Claude Moraes (PSE) till kommissionen. Den öppna samordningsmetoden.



Europeiska unionens officiella tidning nr 280 E , 21/11/2003 s. 0182 - 0182



SKRIFTLIG FRÅGA E-1787/03 från Claude Moraes (PSE) till kommissionen (28 maj 2003) Ämne: Den öppna samordningsmetoden Vad anser kommissionen om betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor, om den öppna samordningsmetoden (A5-0143/2003 Smet, PPE-DE, B)? Svar avgivet av Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar (27 juni 2003) Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att ta del av diskussionsresultaten i Smet-rapporten från plenarmötet onsdagen den 4 juni 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0305/03

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(10 februari 2003)

Ämne: Prishöjningar med anledning av att euron införts

I svaret på fråga E-0928/02(1) gör kommissionsledamoten Solbes Mira veterligt att det inte varit frågan om någon allmän prishöjning i samband med övergången till euron; effekten på den månatliga utvecklingen av priserna i samband med övergången uppskattas till mellan 0 och 0,16 procent.

I slutet av december 2002 påpekade chefen för Europeiska centralbanken, Wim Duisenberg, att man dragit sig för att erkänna att övergången i viss mån varit prispådrivande.

Kan kommissionen berätta om det siffermaterial som kommissionen utgick från i sitt ursprungliga svar den 5 juni 2002 fortfarande är relevant? Om så är fallet: hur vill kommissionen då förklara uttalandet från ECB-chefen Duisenberg? Om så inte är fallet: kan kommissionen då, med stöd av uppdaterat siffermaterial från Eurostat, ge en ny och denna gång detaljerad översikt över prishöjningarna?

(1) EGT C 301 E, 5.12.2002, s. 69.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(14 mars 2003)

Grunden för kommissionens svar på ledamotens skriftliga fråga E-0928/02 var de siffror som offentliggjordes av Eurostat den 28 februari och den 16 maj 2002, i vilka angavs att den troliga effekten av övergången till euromynt och -sedlar inom euroområdet på det harmoniserade konsumentprisindexets (HIKP) inflation mellan december 2001 och januari 2002 skulle ligga inom spannet 0,0-0,16 %.

Den 17 juli 2002 släppte Eurostat siffror som visade på ett troligt spann på 0,0-0,2 %, som byggde på uppgifter om det första halvåret 2002 jämfört med andra halvåret 2001. Även denna studie visade att övergången hade haft endast en begränsad på HIKP-inflationen.

Det bör noteras att i de tre Eurostat-studierna ingår en detaljerad redogörelse för prishöjningar inom de sektorer som täcks av HIKP-korgen. Under de närmaste veckorna kommer Eurostat att offentliggöra ytterligare analyser som görs utifrån uppgifter för hela 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1074/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Ternis utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Terni, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Terni lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Terni beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1071/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Pistoias utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0962/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Carrara: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1073/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Sienas utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0973/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Terni: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Terni, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Terni lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Terni beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1102/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Sienas utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.