SKRIFTLIG FRÅGA E-1948/99

från Gérard Deprez (PPE-DE) till kommissionen

(4 november 1999)

Ämne: Metoder för kontroll av genetiska egenskaper

Känner kommissionen till att den amerikanska biotekniska gruppen MONSANTO har utvecklat en metod för att kontrollera genetiska egenskaper? Det handlar om en teknik som gör det möjligt för jordbrukare att aktivera eller avaktivera vissa gener i en växt så att denna kan motstå insektsangrepp eller ogräsbekämpningsmedel. Men denna aktivering och avaktivering kan bara kontrolleras genom att de berörda växterna behandlas med en viss kemisk produkt som för tillfället endast tillverkas av samma företag, alltså det som tillhandahåller det genetiskt modifierade utsädet.

Skulle kommissionen kunna precisera följande:

1. Om den känner till denna teknik?

2. Om den har några resultat från analyser av de eventuella risker som detta slag av genetisk manipulation kan utgöra för konsumenter av livsmedelsprodukter som härstammar från genmodifierade organismer och om dessa organismer kan spåras och upptäckas i de färdiga produkterna?

3. Om den i Europa tänker tillåta saluföringen av livsmedel som framställts med hjälp av frön som blivit genmodifierade genom denna teknik? Om inte, hur avser den att kontrollera att sådana produkter inte saluförs på europeisk mark?

4. Om den några veckor före WTO:s ministermöte i Seattle och inför millennierundan avser att med sina motsvarigheter diskutera möjligheten för Europa att använda sig av försiktighetsprincipen, det vill säga om det finns vetenskapliga belägg förbjuda saluföringen på sin marknad av livsmedel som innehåller genmodifierade organismer eller produkter som härstammar från genmodifierade organismer, och detta utan att man hamnar inför WTO:s konfliktlösningsgrupp för överträdelse av bestämmelser?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 januari 2000)

1. Kommission känner till s.k. genetic use restriction technologies (genetisk användningsbegränsningsteknik). Genetiskt modifierat utsäde som denna teknik har tillämpats på producerar antingen växter med frön som inte kan gro eller gör det möjligt att med externa medel (kemiska produkter, temperatur, ljus) aktivera eller avaktivera de specifika gener som är bärare av de egenskaper som är resultatet av de genetiska förändringarna ifråga.

Ett företag har nyligen angivit att man för närvarande inte satsar några resurser på att utveckla denna teknik, men inte utesluter att den kommer att utvecklas och tillämpas i framtiden för genskydd eller för att utnyttja de fördelar som kan uppstå ur agronomiskt hänseende. Det är känt att alla större bioteknikföretag och åtskilliga forskningsinstitut i USA och Europa arbetar med att utveckla denna teknik.

2. Det är fortfarande för tidigt för att man skall kunna fastställa vilka effekter denna teknik kan få för människors hälsa och för miljön. Tekniken befinner sig fortfarande på idé- eller utvecklingsstadiet och det kommer att ta några år innan den kan marknadsföras. De framtida produkterna på detta område måste emellertid under alla förhållanden granskas så att man kan bedöma eventuella risker för människors hälsa och för miljön, i enlighet med gemenskapens lagstiftning, innan de kan släppas ut på marknaden i EU.

För vissa egenskaper och slutprodukter skulle det då vara möjligt att spåra motsvarande DNA-sekvens och/eller genprodukten av denna sekvens.

3. Enligt rådets direktiv 98/95/EG av den 14 december 1998 om ändring angående konsolideringen av den inre marknaden, genetiskt modifierade växtsorter samt växtgenetiska resurser, av direktiven 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEG, 70/457/EEG och 70/458/EEG om saluföring av betutsäde, utsäde av foderväxter, utsäde av stråsäd, utsädespotatis, utsäde av olje- och spånadsväxter och utsäde av köksväxter samt om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter(1) vilket är hela regelverket om utsäde och som skall vara införlivat senast den 1 februari 2000 krävs att genetiskt modifierade arter av lantbruksväxter och köksväxter endast får saluföras om alla lämpliga åtgärder har vidtagits för att undvika negativa effekter för människors hälsa eller miljön. Förfarandet för riskbedömningen är detsamma som det som anges i rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön(2), med hänsyn tagen till de ändringar som gjorts av det senare direktivet i samband med den pågående översynen.

Dessutom hänvisas till de kriterier och de utvärderingsprinciper som fastställs i förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser(3).

Enligt rådets direktiv 98/95/EG skall det även i officiella nationella och gemensamma sortlistor samt i försäljningskataloger tydligt anges att sorten är genetiskt modifierad. På alla etiketter och i alla dokument som åtföljer utsäde av en sort som är genetiskt modifierad skall det tydligt anges att sorten är genetiskt modifierad. Kommissionen kommer inom kort att lägga fram förslag till bestämmelser som fastställer att sådana krav på märkning även skall gälla för importerat utsäde.

4. Kommissionen har förordat att OECD skall få vidsträckta befogenheter när det gäller att genomföra G8-ländernas begäran om att rapporter skall föreläggas om bioteknik och andra aspekter av livsmedelssäkerhet. Gemenskapens politik för fastställande av vilka åtgärder som skall tillämpas för att en adekvat skyddsnivå skall uppnås i miljö-, foder- och livsmedelssäkerhetsfrågor grundar sig på aktuell forskning och på försiktighetsprincipen. Kommissionens ordförande Romano Prodi och president Clinton har redan tagit ett initiativ för en ny dialog om bioteknik med utgångspunkt i de diskussioner som inleddes inom ramen för det transatlantiska ekonomiska partnerskapet.

(1) EGT L 25, 1.2.1999.

(2) EGT L 117, 8.5.1990.

(3) EGT L 43, 14.2.1997.