ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0696/00

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(17 mars 2000)

Ämne: Nedkortande av förfarandet för utarbetandet av revisionsrättens rapporter

Europaparlamentet är mycket angeläget om att rapporteringen från revisionsrätten skall vara så aktuell som möjligt. Man kan få ett intryck av att det vore möjligt att korta ned tiden från det att den egentliga granskningen genomförts till dess att en rapport föreligger. Detta gäller särskilt kommissionens yttranden om revisionsrättens sektorbrev och de kontradiktoriska förfarandena beträffande revisionsrättens förslag till rapporter.

Vilka möjligheter ser kommissionen när det gäller att korta ned tidsfristerna för dessa förfaranden?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(7 juni 2000)

Kommissionen fäster, i likhet med parlamentet, stor vikt vid revisionsrättens rapporter. Rapporterna har i själva verket haft stor betydelse för kommissionens reformprogram.

I budgetförordningen(1) föreskrivs att den slutgiltiga årsrapporten eller specialrapporten skall offentliggöras högst tio veckor efter revisionsrättens preliminära rapport. Under dessa tio veckor skall svaren från den granskade institutionen föras in i rapporten, och samtliga elva språkversioner färdigställas. Översättningsarbetet tar nästan hälften av denna tid i anspråk. Den föreskrivna tiden är ibland alltför snålt tilltagen, särskilt när medlemsstater eller andra utomstående måste höras för att kunna ge svar på revisionsrättens anmärkningar.

Därför undersöker kommissionen och revisionsrätten tillsammans hur förfarandena kan förenklas. Hittills har tre olika tillvägagångssätt utkristalliserats: att så långt möjligt klargöra de faktiska omständigheterna redan i de förberedande sektorsskrivelserna och att införa enhetliga och moderna regler för dessas översändande, att fördela arbetet med årsrapporter och specialrapporter så jämnt som möjligt över året, samt att fullt ut ta till vara fördelarna med elektronisk överföring.

Kommissionen uppskattar att parlamentsledamoten ställt denna fråga och det intresse hon visar. Kommissionen ser fram emot att ta del av hennes värdefulla synpunkter under de kommande diskussionerna i budgetkontrollutskottet.

(1) Rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2673/1999 av den 13 december 1999 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 326, 18.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1390/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Långsiktsprogram inom kvinnosektorn

Största delen av EU:s program, till exempel inom bildningssektorn (Sokrates, Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa) är upplagda på flera år för att kontinuiteten skall kunna tryggas i så hög grad som möjligt. Detta är inte fallet med de båda programmen som inriktar sig på kvinnor, nämligen Daphne och Stop, och anslagen för dessa program måste omförhandlas varje år.

Skulle kommissionen anse det förnuftigare att också i dessa fall slå fast en total budget som skulle löpa över flera år, så att man inte bara skulle kunna ha kortlivade åtgärder utan också kunde främja och understödja kontinuitet och samfällda åtgärder?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(14 juni 2000)

Det nya Daphneprogrammet (20002003) är flerårigt, enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor.(1) Därmed kan fleråriga projekt med en löptid på ett, två eller tre år inrättas inom ramen för Daphneprogrammet.

Programmet Stop är däremot inne på sitt sista år. Kommissionen har för avsikt att föreslå en förlängning av programmet, och då införa möjligheten till fleråriga projekt.

(1) EGT L 34, 9.2.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1470/00

från Alejandro Agag Longo (PPE-DE) till kommissionen

(10 maj 2000)

Ämne: Kommissionens interna reform

Inom ramen för kommissionens reform sker en rad tillsättningar av högt uppsatta tjänster som inte på något sätt verkar respektera principen om geografisk balans

Anser kommissionen att man kan åsidosätta denna princip som på alla sätt ligger till grunden för jämvikten i institutionernas löpande arbete? Är det normalt att man på vissa generaldirektorat finner att såväl generaldirektören som direktörerna och ett antal enhetschefer är av samma nationalitet?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(28 juni 2000)

Det finns inget som bekräftar parlamentsledamotens påstående att Inom ramen för kommissionens reform sker en rad tillsättningar av högt uppsatta tjänster som inte på något sätt verkar respektera principen om geografisk balans. Tvärtom antog kommissionen den 18 september och den 8 december 1999 regler och förfaranden för tillsättningar av högre tjänstemän och som man mycket noga följer.

Tillsättningar görs enligt grundläggande meritprinciper vilket innebär att en noggrann och objektiv utvärdering görs angående hur lämplig en kvalificerad ansökande är för en specifik tjänst. Behovet av att bibehålla geografisk balans beaktas också noggrant eftersom det är av ytterst vikt inom denna multinationella institution.

För uppgifter angående tillsättningar av högre tjänstemän under den nuvarande kommissionens mandatperiod hänvisas parlamentsledamoten till det svar som vice ordförande Kinnock på plenarmötet den 3 maj 2000 gav på den muntliga frågan O-52/00 från José Pomés-Ruiz och till hela förteckningen över A1- och A2-tillsättningar som förelades parlamentet vid detta tillfälle. Faktauppgifterna visar att principen om geografisk balans har respekterats och fortfarande respekteras i praktiken och att den inte nonchaleras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1628/00

från Jonathan Evans (PPE-DE) till rådet

(9 juni 2000)

Ämne: Företaget HRP Refrigerants Ltd en ny förordning som ersätter förordning 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet skall snart antas importlicenser för klorfluorkolväten

Rådet och Europaparlamentet skall snart anta en ny förordning som ersätter förordning 3093/94(1) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Den nya förordningen kommer att ändra fördelningsgrunderna för importlicenser för klorfluorkolväten. Från och med den 1 januari 2001 kommer den totala mängden som får importeras att fördelas mellan de enskilda importörerna i förhållande till deras respektive andelar av marknaden 1996 (artikel 4.3 i och h)). Till följd av detta kommer de bolag som börjat importera klorfluorkolväten efter 1996 att från och med utgången av innevarande år godtyckligt fråntas sina importlicenser. Detta kunde ha som följd att arbetstillfällen går förlorade över hela EU. Detta kommer att resultera i ett onödigt intrång på marknaden för klorfluorkolväten och kan innebära ett brott mot gemenskapsrätten. Om 1996 tas som referensår kommer arbetstillfällen

att i onödan sättas på spel, vilket kunde få som följd att skadeståndsanspråk görs gällande mot Europeiska gemenskapen. Som referensår bör väljas det senaste år för vilket uppgifter om läget på marknaden finns att tillgå. Om 1999 väljs till referensår i stället för 1996 kommer detta på inget sätt att minska det skydd för miljön som förordningen erbjuder.

Jag har fått veta att 32 bolag från snart sagt varje medlemsstat inom Europeiska unionen beviljats importlicenser av Europeiska kommissionen för 1999. Endast fem av dessa bolag importerade klorfluorkolväten 1996. Företaget HRP Refrigerants Ltd, förkortat HRPR, som är ett företag i gruppen små och medelstora företag och förlagt till södra Wales, distribuerade under 1996 klorfluorkolväten som producerats inom EU, men importerade inga sådana ämnen detta år. HRPR beviljades importlicens av Europeiska kommissionen 1998, 1999 och 2000. Sådan den nya förordningen är utformad i nuläget är HRPR ett av de omkring 27 bolag som kommer att fråntas sin importlicens för klorfluorkolväten från och med utgången av 2000.

Vad gör rådet för att med det snaraste lösa detta problem och se till att gemenskapens lagstiftning också i framtiden kommer att göra det möjligt för kommissionen att bevilja importlicenser för klorfluorkolväten, utan att kränka rättigheterna för företag inom EU?

(1) EGT L 333, 22.12.1994, s. 1.

Svar

(10 oktober 2000)

Kommissionen har meddelat att den snart kommer att lämna ett förslag som tar upp flera av dessa frågor. Detta förslag skall granskas av rådet och Europaparlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1934/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Budgetpost A-3029

Kan kommissionen ange vilka internationella icke-statliga ungdomsorganisationer som får stöd från gemenskapen genom budgetpost A-3029 och vilket urvalsförfarande som används?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Förteckningen över de organisationer som fått bidrag under 1999 enligt budgetpost A-3029 Stöd till internationella icke-statliga ungdomsorganisationer skickas direkt till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat. Varje år skickar kommissionen denna förteckning till parlamentet. Dessutom återfinns förteckningen på Internet på kommissionens webbsida på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_fr.htm (senaste förteckning som för närvarande finns tillgänglig på denna webbsida: 1998).

Eftersom urvalsförfarandet när det gäller organisationer för räkenskapsåret 2000 håller på att avslutas, kan kommissionen för närvarande inte meddela förteckningen över de organisationer som får bidrag i år, men den kommer att göra det senare.

När det gäller det urvalsförfarande som genomförts för att bevilja medel grundar det sig på de urvals- och tilldelningskriterier som offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas tidning (EGT) och på förslagsinfordran(1) samt på föreskrifterna i Allmänna villkor för avtal om bidrag som Europeiska gemenskapen ingår som gäller från räkenskapsåret 1999. En förslagsinfordran har offentliggjorts i EGT, som finns på Internet med alla nödvändiga dokument (främst blanketten för bidragsansökan och Allmänna villkor för avtal om bidrag som Europeiska gemenskapen ingår) och som sänts till de organisationer som har begärt det. Ansökningarna har analyserats med utgångspunkt i de urvals- och tilldelningskriterier som offentliggjorts (utöver de formella tilldelningskriterierna handlar det huvudsakligen om kvalitet och volym för den europeiska ungdomsverksamheten, typ av verksamhet, den europeiska dimensionen och multiplikatoreffekten). Därefter har en intern urvalskommitté haft ett möte och föreslagit ett beslut om fördelningen av disponibla medel.

(1) EGT C 379, 31.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2013/00

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till rådet

(22 juni 2000)

Ämne: Turism och Europeiska stadgan för småföretag

Europeiska rådet i Lissabon uppmanade ministerrådet och kommissionen att utarbeta en europeisk stadga för småföretag och se till deras behov samt erkänna den betydelsefulla potential som dessa har i skapandet av sysselsättning.

Kommer rådet i detta sammanhang att ta hänsyn till den särskilda karaktär som företag inom turistindustrin har på grund av deras säsongsbetoning och särskilda betydelse i att stärka sysselsättningen och utvecklingen av missgynnade regioner i Europa?

Svar

(23 oktober 2000)

Europeiska rådet i Lissabon den 2324 mars 2000 ställde upp målet för Europeiska unionen att bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsekonomin, förmögen till varaktig ekonomisk tillväxt med kvantitativt och kvalitativt förbättrad sysselsättning samt ökad social sammanhållning.

Inom ramen för denna målsättning begärde Europeiska rådet i Lissabon att rådet och kommissionen skulle utarbeta en europeisk stadga för småföretag, vilken skulle antas i juni 2000 och genom vilken medlemsstaterna skulle förbinda sig att lägga vikten vid småföretagen, såsom varande den främsta motorn för skapande av sysselsättning i Europa, och att specifikt tillgodose deras behov.

Till följd av denna begäran antog rådet (allmänna frågor) den 13 juni 2000 den europeiska stadgan för småföretag och översände den för godkännande till Europeiska rådet i Feira den 1920 juni 2000, där den välkomnades.

Europeiska rådet i Feira underströk likaså småföretagens betydelse för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i unionen samt begärde att ett fullständigt genomförande av stadgan skulle ingå i förutsättningarna för en politik som för närvarande håller på att utformas på grundval av kommissionens arbetsprogram för företagspolitiken 20002005, dess förslag om identifiering av framgångsfaktorer i företagspolitiken samt det fleråriga programmet för företag och företagsamhet (20012005). Dessa överläggningar torde ge sina första resultat före utgången av år 2000.

Det bör noteras att den europeiska stadgan för småföretag har en väsentligen övergripande karaktär med inriktning på småföretagens särskilda behov, inom vilken sektor de än är verksamma, för att stärka deras förnyelsekapacitet och potential för jobbskapande. I detta perspektiv gäller de i stadgan uttalade principerna och handlingslinjerna alla småföretag, alltså även inom turistsektorn.

Parlamentet får för övrigt, inom ramen för det yttrande det kommer att uppmanas att avge angående rådets beslut om ett flerårigt program för företag och företagsamhet, 20012005(1), möjlighet att understryka de sektorsaspekter som särskilt intresserar det.

(1) KOM(2000) 256 + COR 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1683/00

från Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Bilprovningsmonopol på den svenska marknaden

I Sverige har AB Svensk bilprovning monopol på att kontrollbesiktiga bilar. Då detta monopol inte hinner med sina åtaganden drabbas såväl privatbilar som bilar i yrkestrafik av körförbud för att de inte hinner besiktigas i tid, väntetiden är upp till 79 dagar. Åkerianställda permitteras. Lösningen skulle vara konkurrensutsättning men detta har den svenska riksdagen lagstiftat emot.

Anser kommissionen att det svenska monopolet är förenligt med EU-lagstiftning?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(3 juli 2000)

Ledamoten frågar kommissionen om den ensamrätt till kontrollbesiktning av motorfordon som svenska staten givit AB Svensk Bilprovning är förenlig med gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen har fått in ett klagomål om att Svensk Bilprovning skulle ha missbrukat ensamrätten och gjorde en inledande analys av de uppgifter som lämnats. I svar till klaganden av den 15 juni 1999 och den 21 februari 2000 uppgav kommissionen att inga fler åtgärder skulle vidtas i ärendet om inte den klagande lämnade kompletterande uppgifter för att stödja påståendena. Inga fler uppgifter inkom med anledning av skrivelserna.

Tillgängliga uppgifter (rapport från riksdagens revisorer 1999/2000:6) visar att den svenska regeringen år 1994 beslutade att återkalla ensamrätten, men att beslutet senare under året sköts upp på obestämd tid. För att undvika eventuella intressekonflikter uppmanade det svenska konkurrensverket 1998 regeringen att antingen avskaffa Svensk Bilprovnings ensamrätt till obligatorisk fordonsbesiktning eller att begränsa verksamheten till enbart sådan besiktning och förbjuda bolaget att konkurrera på angränsande områden. År 1998 hade Svensk Bilprovning själv som mål att minska väntetiderna.

Ensamrätten till obligatorisk fordonsbesiktning kan ifrågasättas bara om det kan bevisas att Svensk Bilprovning missbrukar sin dominerande ställning i strid med gemenskapens konkurrensbestämmelser. De upplysningar som lämnats räckte inte för att bevisa något sådant missbruk. Det fanns heller inga egentliga tecken på att handeln mellan medlemsstaterna kunde ha påverkats. Kommissionen gick därför inte vidare i ärendet.

Eftersom ensamrätten i sig inte är olaglig kan kommissionen ändra sin ståndpunkt bara om det finns klara bevis för att Svensk Bilprovning missbrukar sin dominerande ställning och att det åtminstone potentiellt kan påverka handeln mellan medlemsstaterna väsentligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2231/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(5 juli 2000)

Ämne: Stöd som Colombias regering bett att få för den så kallade Plan Colombia

Kan kommissionen bekräfta att Colombias regering bett EU om stöd för genomförandet av den så kallade Plan Colombia?

Vet kommissionen om att den fackliga centralorganisationen i Colombia, CGTD, anser att denna plan inte på något sätt bidrar till fred, social rättvisa och hållbar utveckling i Colombia?

Vet kommissionen om att varken icke-statliga organisationer eller det civila samhället medverkat vid förberedelsearbetet inför denna plan eller vid utförandet av den?

Hur bedömer kommissionen Plan Colombia och ämnar kommissionen stöda denna plan trots kritiken?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Den colombianska regeringen har uppmanat världssamfundet att stödja Plan Colombia med dess olika beståndsdelar liksom regeringens fredssträvan. Kommissionen har visserligen uttryckt sitt stöd för president Andrés Pastranas ansträngningar för att skapa fred, men har också betonat vikten av att angripa de bakomliggande orsakerna till den nuvarande konflikten, dvs. sociala ojämlikheter och bristen på respekt för rättsstaten. Kommissionen är medveten om den negativa hållning som flera icke-statliga organisationer intar både i Colombia och EU när det gäller Plan Colombia, särskilt i fråga om dess militära aspekter.

Kommissionen skulle naturligtvis välkomna ett ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att utarbeta och genomföra projekt och program, och har framfört detta till de colombianska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2041/00

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Höghastighetståg till Málaga

Har kommissionen säkra uppgifter om förslaget till den utbyggnad av höghastighetståg som skall förena städerna Córdoba och Málaga?

Kommer EU att finansiera detta projekt delvis eller fullständigt?

Kommer detta i så fall att ske med gemenskapsmedel och vilka belopp rör det sig om?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 juli 2000)

Höghastighetstågförbindelsen mellan Cordoba och Malaga ingår i den spanska delen av transeuropeiska nät för höghastighetståg i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996(1). Därför kan undersökningar och arbeten som rör detta infrastrukturprojekt få stöd från gemenskapen, bland annat inom ramen för sammanhållningsfonden och TEN-budgetposten B5-700.

De spanska myndigheterna har begärt stöd till finansieringen 50 % av de tekniska undersökningarna inför höghastighetstågförbindelsen mellan Cordoba och Malaga inom ramen för TEN-budgeten för år 2000. Sammanlagt skulle undersökningen kosta 12 miljoner euro. I enlighet med kommissionens förslag beslöt man vid det senaste mötet i finansieringskommittén den 24 maj 2000 att stödja de tekniska undersökningarna till projektet med 6 miljoner euro.

Höghastighetstågförbindelsen mellan Cordoba och Malaga ingår i den regionala utvecklingsplanen för spanska regioner inom ramen för mål-1, och är ett av de mest framträdande projekt som kommer att utvecklas inom programperioden 20002006 i regionen Andalusien. Projektet ingår också i den spanska infrastrukturplanen för perioden 20002007. Eftersom programdokumenten ännu inte är färdigställda är det dock ännu inte möjligt att fastställa till vilken av gemenskapens strukturfonder de spanska myndigheterna kommer att hänföra projektet.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0485/00

från Albert Maat (PPE-DE) och Jan Mulder (ELDR) till kommissionen

(24 februari 2000)

Ämne: Fonden för främjande av prydnadsväxtodling bör få fortsätta

1. Vid förhandlingarna inför budgeten 2000 antog parlamentet ett ändringsförslag med krav på att det nuvarande systemet snabbt måste utvärderas (före utgången av 1999) och fonden för främjande av prydnadsväxtodling följaktligen borde få fortsätta på en ny rättslig grund. Rådet har också fattat ett beslut i denna riktning vid sin andra behandling. För detta ändamål har 3 miljoner euro budgeterats. Under tiden har den ovannämnda tidsfristen överskridits utan att kommissionen på något sätt har reagerat på innehållet i ändringsförslaget. När och hur tänker kommissionen agera utgående från den budgetansvariga myndighetens uttryckliga önskan om att det skall vidtas åtgärder för att systemet skall kunna fortsätta fungera?

2. Unionen har i avtal med bland annat Egypten, Sydafrika och Mexiko beviljat tullmedgivanden för prydnadsväxter. I ett meddelande av den 18 januari 2000 om frihandelsavtalet med Mexiko konstaterar kommissionen följande: EG kommer att erhålla snabbt och fullständigt tillträde till marknaden för ett antal av sina viktigaste exportprodukter såsom vin, sprit och olivolja. [mldr] I utbyte mot dessa medgivanden innebär avtalet [mldr] en partiell liberalisering för vissa produkter som är av vikt för Mexiko, såsom koncentrerad apelsinjuice, avokader [sic!] och snittblommor. För att EU skall kunna fortsätta konkurrera på denna öppna och ytterst liberala marknad är det av grundväsentlig betydelse att fonden för främjande av prydnadsväxtodling får fortsätta fungera (och då är det skäl att erinra om att det ju var Europeiska unionens handelspolitik som gav anledning till att systemet en gång infördes). Delar kommissionen denna uppfattning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 april 2000)

1. Kommissionen har noterat att anslagen till post 3800 i kapitel 38 i gemenskapsbudgeten har höjts.

Kommissionen vill för övrigt erinra om artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2275/96 av den 22 november 1996 om särskilda åtgärder inom sektorn för levande växter och blomsterprodukter(1) där det står följande: De åtgärder som avses i artikel 1 får endast finansieras av gemenskapen för en period på högst tre år. En utvärdering skall göras under det sista året.

Utvärderingarna kommer att bli klara under senare hälften av år 2000. Det är endast med resultaten av utvärderingarna som utgångspunkt som kommissionen kan bedöma lämpligheten av att fortsätta de säljfrämjande åtgärderna för prydnadsväxtodling.

2. Kommissionen anser att säljfrämjande åtgärder kan vara ett användbart instrument för att upprätthålla marknadsbalansen inom sektorn.

(1) EGT L 308, 29.11.1996.