ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0813/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(20 mars 2000)

Ämne: Schweiz kan eventuellt återta sin ansökan om medlemskap i EU

De 14 medlemsstaternas beteende i umgänget med Österrike har framkallat kritiska reaktioner både inom och utom EU. I Schweiz har gruppen Schweizerische Volkspartei i en brådskande interpellation yrkat på att förbundsrådet skall ta tillbaka ansökan om medlemskap i EU för att inte äventyra omröstningen om de bilaterala förhandlingarna. Det har hävdats att man ofrånkomligen måste frångå det slutliga målet att gå med i EU. Likaså har det gjorts gällande att också de sista EU-fanatikerna utgående från det hårresande fallet Österrike nu kan lära känna EU:s rätta ansikte.

I ett läge där Europeiska unionen arbetar med en utvidgning som skall erbjuda en möjlighet till att slutligen övervinna en månghundraårig splittring har EU, till följd av sin isoleringsstrategi mot Österrike, ådragit sig missnöje bland påfallande många europeiska medborgare och anslutningsvilliga stater.

I och med bojkotten mot Österrike visar sig de ofta använda uttrycken av typ europeiskt partnerskap, europeiskt samarbete och ett sammanväxande Europa vara bara tomma ord.

Med initiativet en dialog om Europa, som startades i februari, vill kommissionen tillsammans med Europaparlamentet ge ett bidrag till att det inleds en offentlig debatt om Europa. Det skall därvid handla om att föra ut Europa närmare till medborgarna. Samtidigt förefaller emellertid rådets ordförandeskap att med sin politiska isolering av Wien att göra allt vad som står i dess makt för att unionen skall komma i en ofördelaktig dager och inte längre mötas med förståelse från sina medborgares sida. EU-kritiska krafter får alltså dessvärre åter vind i seglen. Yttermera förhåller det sig dessvärre så, att de fjortons beslut tillsammans med ett uppförande av det slag som Belgiens utrikesminister och Frankrikes finansminister visat prov på, har lett till att EU-integrationspolitiken i Schweiz gått flera år bakåt i utvecklingen.

Av ovanstående anledningar riktas följande fråga till rådet: Hur och när tänker rådet se till att en för alla EU-länder och -medborgare trovärdig insats till förmån för demokrati, tolerans och partnerskap omsätts i praktiken i form av en dialog och inte i form av utestängning?

Svar

(10 november 2000)

De åtgärder som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till formulerades i ett uttalande som den portugisiske premiärministern gjorde på fjorton medlemsstaters vägnar. Detta uttalande är inte bindande för rådet.

Rådet har inte uttalat sig i frågan och kan följaktligen inte besvara de frågor som den ärade parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2934/00

från Peter Mombaur (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Kombinerade gas- och ångkraftverk

Inom ramen för energi- och miljöpolitiken har kombinerade gas- och ångkraftverk särskilt stor betydelse, och således även de gasturbiner som används vid dessa.

1. Stämmer det att de europeiska turbintillverkarna missgynnats i förhållande till USA sedan 1992 genom att den amerikanska industrin erhåller stöd genom ett ATS-program?

2. Stämmer det att de amerikanska turbintillverkarna i fortsättningen kommer att erhålla stöd genom ett Vision-21-program?

3. Vad anser kommissionen om dessa statliga stödprogram i USA?

4. Anser kommissionen att EU eller medlemsstaterna skulle kunna ge stöd till de europeiska gasturbintillverkarna?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 november 2000)

1. Kommissionen är insatt i USA:s program för avancerade turbinsystem och Vision 21 angående den amerikanska industrins utveckling av gasturbiner.

USA har, med verkan från 1992, beslutat att installerandet av gasturbiner skall vara en av landets högsta prioriteter. I gemenskapens program har tonvikten lagts vid tekniker för förnybar energi.

2. Det stämmer att programmet Vision 21 ingår i prioriteringarna för det samarbete mellan USA och gemenskapen som diskuteras som ett led i genomförandet av samarbetsavtalet om vetenskap och teknik, vilket undertecknats av båda parterna. Detta gör det också möjligt för den europeiska industrin att delta häri.

3. Kommissionen anser att dessa program på ett betydande sätt bidrar till utvecklingen av tekniker för gasturbiner.

4. Den tekniska utvecklingen av gasturbiner ingår i det särskilda programmet för energi som omfattas av det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Kommissionen, som erkänner gasturbinernas grundläggande betydelse, särskilt när det gäller skyddet av miljön och den europeiska industrins konkurrenskraft, uppmanade i oktober 2000 till att lämna in förslag om elproduktion med hjälp av gasturbiner. Dessutom planeras informationsmöten med industrin och andra förslagsgivare under november 2000. Likaså kommer det spann av ämnesområden som avser gasturbiner, och som snart kommer att fastställas av kommissionen, att användas för att se till att bästa möjliga information ges till och samråd sker med den europeiska industrin.

Det är tydligt att samtliga program inom detta område, oavsett om de är amerikanska eller europeiska, bör vara förenliga med de internationella bestämmelserna om stöd och subventioner.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2986/00

från Vittorio Sgarbi (PPE-DE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: Kommunikationsmedel på Sicilien

I regionen Sicilien är transportmedlen motorvägar, järnvägar, flygplatser och hamnar på regional, nationell och internationell nivå uppenbart underutvecklade och definitiva avtal inom ramen för ett ramprogram håller på att genomföras för att uppföra nödvändig infrastruktur i samarbete med Europeiska unionen.

Anser inte kommissionen att åtgärderna för att börja genomföra dessa avtal har vidtagits alltför sent och att den italienska regeringen har anslagit ekonomiska medel omotiverat långsamt?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Kommissionen är medveten om eftersläpningen när det gäller transporter på Sicilien, och projekt inom transportsektorn har redan medfinansierats genom strukturfonderna under programperioden 19941999.

När det gäller programperioden 20002006 kommer åtgärder för att förbättra transportinfrastrukturerna på Sicilien att medfinansieras genom strukturfonderna inom ramen för mål 1. Dels inom det regionala operativa programmet för Sicilien, dels inom det nationella operativa programmet Transporter, som omfattar alla regioner i Mezzogiorno.

Det regionala operativa programmet för Sicilien godkändes av kommissionen den 8 augusti 2000 som ett av de första programmen inom ramen för mål 1. Programkomplementet, med genomförandebestämmelser för programmet, håller på att utarbetas av de regionala myndigheterna.

Kommissionen granskar för närvarande det nationella operativa programmet Transporter. Innan programmet kan slutföras måste de italienska myndigheterna på grundval av strategin enligt den allmänna transportplan som offentliggjordes i juli 2000 utarbeta ett strumento operativo med de strategiska valen för transportsektorn i Mezzogiorno.

Projekt som ingår i avtalen om ramprogram mellan regionen Sicilien och den italienska regeringen kan inom ramen för de två program ovannämnda operativa programmen föreslås för medfinansiering genom strukturfonderna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2336/00

från Georg Jarzembowski (PPE-DE) till kommissionen

(4 juli 2000)

Ämne: Eventuell expropriering av tomter i Spanien och EU-stöd

En tysk medborgare köpte två tomter i Spanien för att tillbringa sina pensionsdagar där (Adress: Urbanisación de la Torre de Benagalbon No. 2, E 29738 Rincón de la Victoria, Provincia Málaga, Andalucía, Spanien). På den ena av de båda tomterna finns ett gammalt torn, på den andra en villa som den nye ägaren har restaurerat. Enligt uppgift skall tomten med tornet nu oväntat exproprieras för att där skall anläggas en park och den andra tomten hotas av ett liknande öde. Parken skall anläggas med stöd av EU-medel.

Mot bakgrund av detta vill jag fråga kommissionen följande:

1. Under vilka omständigheter kan man i Spanien expropriera egendom som förvärvats på ett rättmätigt sätt? Vilka ersättningar betalas ut i sådana fall?

2. Stämmer det att man kan ansöka om EU-medel och att de också beviljas för att man skall kunna anlägga parker på tomter som den ovannämnda? Om så är fallet, när har ansökan lämnats in till kommissionen, när fattades beslut i frågan, från vilket program kommer medlen och på vilka grunder har stödet beviljats?

3. Underrättades kommissionen, då den eventuellt tog emot stödansökan, att båda tomterna var privatägda?

4. Kommer kommissionen innan den beviljar stöd och till följd av de nya omständigheterna att undersöka om det överhuvudtaget är möjligt att expropriera tomterna med tornet och villan i enlighet med allmänna rättsstatliga principer?

5. Hur bedömer kommissionen mot bakgrund av diskrimineringsförbudet (artikel 12 i EG-fördraget) att exproprieringen och planerna på att anlägga en park påbörjades först efter det att den tyske medborgaren köpte tomterna och gjorde en grundlig renovering av villan?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Kommissionen deltar normalt sett inte i urvalet av enskilda projekt som skall få stöd från strukturfonderna det enda undantaget är vissa större investeringar och därför har vi inte tillgång till de uppgifter som efterfrågas. Det skall dock påpekas att bestämmelser om expropriation och andra liknande åtgärder fastställs av medlemsstaterna, och detta gäller vare sig strukturfonderna är inblandade eller ej.

Mot bakgrund av de uppgifter parlamentsledamoten lämnat kommer kommissionen att begära att de spanska myndigheterna närmare redogör för projektet så att det kan fastställas om åtgärderna i fråga är förenliga med gemenskapens bestämmelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3351/00

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Hantering av PVC-avfall

Kommer kommissionen, som en del av sin grönbok om miljöfrågor kring PVC, KOM(2000) 469, att försöka avråda jordbrukare från att i onödan slänga bort PVC-dukar som används vid odling av tidiga grödor? För närvarande återanvänds inte dukarna utan slängs efter att ha använts för endast en gröda.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 december 2000)

Kommissionen antog den 26 juli 2000 en grönbok om miljöfrågor kring PVC (polyvinylklorid). Av de frågor som tas upp i grönboken tillhör hanteringen av PVC-avfall de viktigaste.

Enligt en studie som utförts för kommissionens räkning om mekanisk återanvändning av PVC(1) genererade jordbrukssektorn 1999 ca 30 000 ton PVC-avfall, vilket motsvarar 1 % av allt PVC-avfall. Mycket lite av detta avfall återvinns. Kommissionen har inga uppgifter om hur mycket av avfallet som återanvänds.

På grundval av den utredning som presenteras i grönboken anser kommissionen den i dag så låga återvinningen av PVC måste öka. PVC-dukar som används inom jordbruket bör kunna återvinnas i högre utsträckning om man beaktar tekniska, socioekonomiska och miljörelaterade aspekter.

I grönboken presenteras flera alternativ för hur de fastställda målen för ökningen av PVC-återvinningen skall kunna uppnås. Efter en samrådsperiod som gick ut i november 2000 kommer kommissionen i början av 2001 att lägga fram ett meddelande om en gemenskapsstrategi om de miljöproblem som är förknippade med PVC. Frågan om återvinning av PVC-avfall kommer att tas upp i detta meddelande.

(1) Prognos, Mechanical recycling of PVC waste, januari 2000, http://europa.eu.int/comm/environment/pvc/index.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2830/00

från Richard Howitt (PSE) till kommissionen

(6 september 2000)

Ämne: Lekanordningar som tillhandahålls av lokala myndigheter

Kan kommissionen informera mig om vilka förordningar som reglerar lekanordningar som installeras av lokala myndigheter på allmän plats?

Om sådana förordningar finns, hur kan då i synnerhet små kommunalnämnder erhålla exemplar av dessa viktiga riktlinjer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 oktober 2000)

Vi ber att få hänvisa parlamentsledamoten till kommissionens svar på de skriftliga frågorna nr E-3376/98(1) från Annelie Hulthén och E-1260/98 från Gerardo Fernández-Albor(2).

Arbetet inom Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) beträffande anordningar på lekplatser är nu avslutat. Standarderna i fråga finns därför tillgängliga hos de nationella standardiseringsorganen (i Förenade kungariket är det British Standards Institution).

Detta gäller en allmän standard för säkerhetsföreskrifter och testmetoder, standarder för tilläggsföreskrifter beträffande säkerhet och testmetoder för vissa särskilda anordningar (gungor, rutschbanor osv.), standarder vad gäller installering, underhåll och användning av lekplatserna och standarder för markbeläggning.

Kommissionen vill dessutom meddela att den inom ramen för sitt nya förslag till direktiv om allmän produktsäkerhet(3) (som för närvarande behandlas av Europaparlamentet och rådet)föreslagit att man antar strängare gemenskapsföreskrifter för de nationella myndigheternas övervakning av marknaden. En ökad övervakning av marknaden skulle avsevärt bidra till att förbättra konsumenternas säkerhet, bland annat vad gäller anordningar på lekplatser.

(1) EGT C 320, 6.11.1999.

(2) EGT C 13, 20.1.1999.

(3) KOM(2000) 139 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2563/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Gripandet av tre turkcypriotiska journalister

Myndigheterna på det ockuperade norra Cypern har gripit chefredaktören för den turkcypriotiska tidningen Avrupa (Europa) Sener Levent och ytterligare två chefer vid tidningen anklagade för bedrägeri.

Dessa tre journalister har sedan länge kritiserat den turkiska ockupationsarmén. Gripandet har gett upphov till samlade protester från politikerna på demokratin Cypern och Cypriotiska författarförbundet.

Hur kommenterar kommissionen dessa händelser och anser den att det är fråga om en överträdelse av den grundläggande yttrandefriheten?

Har kommissionen för avsikt att begära en förklaring från Turkiet och regimen Denktas till varför de tre turkcypriotiska journalisterna gripits?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Verheugen

(19 september 2000)

Kommissionen hänvisar ledamöten till sina svar på de skriftliga frågorna P-1802/00 från Giannakou-Koutsikou(1) och P-2670/00 från Alavanos(2).

(1) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 121.

(2) EGT C 103 E, 3.4.2001, s. 208.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2553/00

från Antonio Di Pietro (ELDR) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Belgisk lagstiftning om laboratorier för klinisk biologi

I sitt svar av den 10 maj 2000 på skriftlig fråga nr E-0939/00(1) bekräftar kommissionsledamoten Bolkestein att även kommissionen anser att rättspraxis rörande etableringsfriheten har ändrats efter domen av den 12 februari 1987, i vilken domstolen ogillade en talan som kommissionen väckt med anledning av den belgiska lagstiftningen om driften av laboratorier för medicinska analyser.

Kommissionen har dessutom bekräftat att den håller på att göra en fördjupad studie av sagda lagstiftning på grundval av nya uppgifter.

Det förefaller som om kommissionen inom ramen för denna fördjupning har ställt ett antal frågor till Belgien och att frågorna besvarats i slutet av maj. Ärendet håller fortfarande på att utredas, eftersom Belgiens svar inte verkar ha varit tillräckliga för att besvara samtliga de frågor som kommissionen har ställt i fråga om den belgiska lagstiftningens förenlighet med EG-fördraget.

Är inte kommissionen rädd för att en nationell domstol under tiden kan komma att anta ett avgörande utan att vara helt informerad om kommissionens undersökning och finns det inte en risk för motstridiga avgöranden, då de nationella domstolarna inte är skyldiga att ställa frågor till EG-domstolen eller att höra kommissionen?

Hur uppfattar kommissionen i denna situation sin skyldighet att samarbeta lojalt med medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 EG, såsom denna har tolkats i domstolens rättspraxis (se bl.a. dom av den 28 februari 1991 i mål C-234/89, Delimitis mot Henninger Bräu, REG 1991, s. I-935, punkt 53)?

(1) EGT C 374 E, 28.12.2000, s. 189.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Som frågeställaren säger pågår en granskning av huruvida den belgiska lagstiftningen om laboratorier för klinisk kemi är förenlig med vissa delar av gemenskapsrätten.

Enligt de uppgifter kommissionen förfogar över är denna granskning känd av de belgiska myndigheter som kan tänkas fatta beslut innan kommissionen tar ställning i ärendet. Myndigheterna har således möjlighet att inom gränserna för tillämpliga nationella förfaranden be kommissionen om information om eventuella förfaranden, i enlighet med den rättspraxis som nämns i frågan. Kommissionen har hittills inte tagit emot någon sådan begäran om information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2586/00

från Ursula Schleicher (PPE-DE) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: Antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör konsekvenserna för små och medelstora företag inom EU

Sedan Europaparlamentet den 5 juli 2000 godkänt rådets gemensamma ståndpunkt utan ändringar kommer direktivet om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör inom kort att träda i kraft.

Har rådet vid utarbetandet av sin gemensamma ståndpunkt granskat konsekvenserna för små och medelstora företag inom EU?

Är rådet på det klara med att företag som hittills tillverkat magnetiska förkopplingsdon måste lägga ned denna produktion inom överskådlig tid (senast inom 5 år) och att många arbetstillfällen kommer att gå förlorade i de berörda länderna inom EU?

En motivering till direktivet och den därmed förknippade omstruktureringen av marknaden är de påstått lägre kostnaderna för de nya elektroniska förkopplingsdonen.

Vad är priset för

- ett magnetiskt förkopplingsdon?

- ett elektroniskt förkopplingsdon?

Svar

(9 november 2000)

Effekten av ifrågavarande direktiv på små och medelstora företag i Europeiska unionen har noggrant utretts.

Av denna studie framgår att:

- högeffektiva förkopplingsdon blir lönsamma på lång sikt, eftersom användningen möjliggör viktig energibesparing; eftersom små och medelstora företag också använder lysrör i sina lokaler, kan de göra en avsevärd ekonomisk vinst,

- de föreslagna effektivitetsförbättringarna är relativt enkla att genomföra, och långa övergångsperioder är inplanerade, vilket innebär att ingen tillverkare kommer att bli otillbörligt missgynnad av de ålagda kraven; man bör hålla i minnet att denna långa anpassningsperiod är inplanerad av särskild hänsyn till situationen för små och medelstora företag,

- gemenskapsindustrin kommer att gynnas genom tillämpningen av detta direktiv. De krav som ställs på effektiviteten kommer i själva verket att leda till en ökning av arbetskraften, både för framställningen av råvaror samt för tillverkningen av förkopplingsdon. Dessutom kommer man att märka en ökning av efterfrågan på nya tillverkningsmaskiner och omställning av befintliga maskiner. Man bör också hålla i minnet att, eftersom lågeffektiva förkopplingsdon huvudsakligen importeras från tredje land, kommer direktivet att öka gemenskapstillverkarnas marknadsandel för framställning av en produkt av förstklassig kvalitet.

I fråga om priset på de olika förkopplingsdonen, som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, har rådet inte tillgång till uppgifter som gör det möjligt att besvara denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1539/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(18 maj 2000)

Ämne: Arresteringar i Irian Jaya (Västirian)

Kan kommissionen bekräfta att 9 papuanska ledare arresterats den 17 mars i Irian Jaya?

Vet kommissionen om att ifrågavarande personer arresterades för att de deltagit i evenemang som myndigheterna givit sitt godkännande till?

Är kommissionen beredd att hos de indonesiska myndigheterna höra sig för om avsikten med, anledningarna till och den rättsliga grunden för anklagelserna?

Är kommissionen också beredd att hos de indonesiska myndigheterna höra sig för om hur dessa arresteringar förhåller sig till den utfästelse som president Wahid gjort och som berör en politisk dialog om Irian Jayas framtid?

Vad kan kommissionen göra för att bidra till att förhindra ökad spänning mellan den papuanska befolkningen och de indonesiska myndigheterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 juni 2000)

Kommissionen känner till att vissa papuanska ledare arresterades i mars 2000. Enligt rapporterna är det inte klart om dessa arresteringar gjordes i samband med den demonstration som frågeställaren hänvisar till.

Denna fråga har ännu inte behandlats inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUPS).Europeiska unionen är emellertid mycket angelägen om att upprätta en politisk dialog med Indonesien, inom vilken frågan om oroligheterna i flera indonesiska provinser kommer att tas upp och tillfälle ges att diskutera situationen i Irian Jaya.

Kommissionen anser att den indonesiska regeringen gör lovvärda insatser för att ge provinserna och distrikten större självstyre. Dessa insatser bör bidra till att de etniska spänningarna i Indonesien övervinns.

Genom sitt kontor för humanitärt bistånd (ECHO) vidtar kommissionen åtgärder för att mildra effekterna av dessa spänningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3961/00

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(20 december 2000)

Ämne: Anläggande av vindkraftverk

Nyligen meddelade utvecklingsministern att man för elverkets (DEI) räkning skall anlägga vindkraftverk i området Ellinoperamaton utanför Heraklion. Detta beslut står i strid med de beslut som tagits i de lokala självstyrande församlingarna. Noteras bör även att man redan kunnat konstatera förorenande utsläpp från elverkets befintliga anläggning i området, som är byggd i kustzonen och inte har något verksamhetstillstånd. Denna anläggning och intilliggande företag sprider föroreningar över området väster om staden Heraklion. Vid en undersökning som utfördes för kommunens räkning avseende åren 1998 och 1999 angående elverkets konsekvenser för miljön i området, kunde man iaktta en ökning av kväveoxid- och svaveldioxidhalterna med 300400 %.

Känner kommissionen till dessa allvarliga anklagelser och vad har den för avsikt att göra för att gemenskapens miljölagstiftning skall respekteras och för att föroreningarna av området runt Ellinoperamaton skall upphöra?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(1 februari 2001)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.