ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0985/02

från Toine Manders (ELDR) till kommissionen

(12 april 2002)

Ämne: Skadlig skattekonkurrens

Som ett led i den verksamhet som bedrivs av gruppen Primarolo har det upprättats en förteckning på 66 skadliga skatteåtgärder. Nederländerna finns med på den förteckningen med 10 åtgärder, av vilka 8 därefter avskaffats. Under tiden har det framkommit att andra medlemsstater kopierat sådana åtgärder som Nederländerna avskaffat, se till exempel en artikel i den nederländska dagstidningen NRC den 18 februari 2002. Det lär därvid vara frågan om Luxemburg, Frankrike och Danmark. Jag har dessutom ryktesvägen fått erfara att det i Spanien i dag skall vara möjligt att utverka sådana beslut om fasta driftställen att ett fast driftställe i Schweiz beskattas enligt en mycket låg skattesats. I Nederländerna är sådana beslut inte längre möjliga.

De berörda medlemsstaterna lär hittills inte har anmält dessa åtgärder för gruppen Primarolo.

1. Anser kommissionen det är rätt att sådana åtgärder som i någon medlemsstat avskaffats på grundval av det arbete som gjorts i gruppen Primarolo sedan införs i någon annan medlemsstat?

2. Är kommissionen beredd att undersöka om det finns ett verklighetsunderlag för det ovansagda?

3. Är kommissionen beredd att vidta åtgärder om det förefaller som om somliga medlemsstater inför åtgärder som i andra medlemsstater avskaffats på grundval av det arbete som gjorts i gruppen Primarolo? Om så är fallet: vad slags åtgärder avser kommissionen vidta?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 maj 2002)

1. När uppförandekoden för företagsbeskattning antogs åtog sig medlemsstaterna att inte införa några nya skatteåtgärder som är skadliga enligt koden. Detta uttryckliga åtagande, kallat frysning, återfinns i punkt C i koden.

2. Uppförandekodgruppen har till uppgift att rapportera till Ekofinrådet om huruvida frysningsklausulen respekteras. Enligt punkterna E och F i koden anmodas medlemsstaterna att informera gruppen om nya, potentiellt skadliga åtgärder som de har infört. De kan också begära att få diskutera nya, potentiellt skadliga skatteåtgärder som införts i andra medlemsstater samt att få yttra sig om dem.

3. Om det visar sig att medlemsstater inför nya åtgärder som kan vara skadliga enligt koden måste dessa åtgärder granskas av uppförandekodgruppen. Kommissionen kommer för sin del naturligtvis att undersöka alla åtgärder som rapporteras till den i detta sammanhang för att kunna avgöra om den berörda medlemsstaten fullgör sina förpliktelser enligt fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1143/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(15 april 2002)

Ämne: Läkemedelskostnaderna i framtiden

Kommissionen framför i sitt svar på fråga P-0234/02(1) att parallellimport av läkemedel kan medföra skadliga effekter för forsknings- och utvecklingsföretagen.

Den intäktsförlust som parallellimporten tillfogar läkemedelsindustrin motsvarar ungefär kostnaden för framtagande av ett nytt läkemedel enligt Ian Senior (special adviser NERA). Kommissionen anförde i sitt beslut att förbjuda Glaxo Wellcomes så kallade dualprislista att intäktsförlusterna are too insignificant to affect these investments to a considerable extent och dessutom indirekt att detta kunde kompenseras med minskade reklamkostnader. Av den totala läkemedelsförsäljningen inom unionen är cirka 2 procent parallellimporterad. I genomsnitt köps läkemedlen av parallellimportörer till cirka 30 procent under försäljningspriset i hemlandet.

Hur är det möjligt att cirka 0,6 procent i intäktsförlust kan medföra skadliga effekter för forsknings- och utvecklingsföretagen?

(1) EGT C 277 E, 14.11.2002.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 maj 2002)

Kommissionen framhåller att fri rörlighet för farmaceutiska produkter inom den inre marknaden kan vara till gagn för konsumenterna och de nationella socialförsäkringssystemen, eftersom den innebär att konsumenterna erbjuds ett bredare utbud av farmaceutiska produkter till lägre pris på grund av den ökade konkurrensen på den inre marknaden. Sådana överväganden har tagits i beaktande i det mål som parlamentsledamoten hänvisar till.

När det gäller industriellt rättsskydd för farmaceutiska produkter har Europeiska unionen i samband med förhandlingarna inför utvidgningen erinrat om att den fäster stor vikt vid att det skall finnas en likvärdig nivå på det industriella rättsskyddet i den utvidgade unionen.

Kommissionen angav i sitt svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga P-0234/02(1) att unionen i samband med förhandlingarna inför utvidgningen föreslagit en särskild mekanism för att sörja för att eventuella problem som uppstår till följd av olika nivåer av industriellt rättsskydd skall bli så få som möjligt. Med beaktande av den tidpunkt vid vilken patenskyddet infördes i kandidatländerna kommer alla läkemedel som marknadsfördes i dessa länder innan lagstiftningen ändrades att förbli oskyddade där samtidigt som de åtnjuter fortsatt patentskydd i unionen. Mekanismen hänför sig därför till den övergripande nivån av skyddet av immateriella rättigheter och kommer endast att vara tillämplig på produkter som patenterats i en medlemsstat vid en tidpunkt då det ännu inte var möjligt att erhålla patent för produkten i kandidatländerna.

Europeiska unionen anser detta system vara en objektiv och välbalanserad lösning som tar hänsyn till patentinnehavarnas legitima intresse inom unionen samtidigt som inga av de rättigheter som aktörerna i kandidatländerna för närvarande åtnjuter överträds eller undergrävs.

(1) EGT C 277 E, 14.11.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0666/02

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(8 mars 2002)

Ämne: Finansiering av trålaren Atlantic Dawn genom EU-medel

Enligt uppgift byggdes trålaren Atlantic Dawn på ett norskt varv och togs i bruk av en isländsk redare, men är inte anmäld som fiskefartyg inom EU. Numera fiskar trålaren på mauretanskt farvatten eftersom rederiet har ett särskilt avtal med Mauretanien och konkurrerar därför med den inhemska fiskeriverksamheten och med EU:s fiskeriverksamhet på grundval av ett avtal mellan EU och Mauretanien. Kan kommissionen svara på följande frågor:

1. Överensstämmer mina uppgifter om hur trålaren byggdes, togs i bruk och hur den nu används med de uppgifter som kommissionen har?

2. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta med tanke på att trålaren inte är registrerad som fiskefartyg?

3. Hur mycket EU-medel har använts för att finansiera Atlantic Dawn?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 april 2002)

1. Kommissionen har inga uppgifter om var medlemsstaternas fartyg är byggda och hur de används men har uppfattningen att Atlantic Dawn byggdes i Norge och att det sedan dess har fiskat i Mauretaniens vatten på grundval av ett privat avtal.

2. Atlantic Dawn registrerades i det irländska registret över fiskefartyg och följaktligen i gemenskapens register över fiskefartyg den 22 mars 2002.

3. Inget gemenskapsbidrag har utgått för att finansiera Atlantic Dawn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1540/02

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(3 juni 2002)

Ämne: Kommissionsledamöter som håller partipolitiska tal under nationella valkampanjer

Kommissionens chefstalesman har sagt att trots att kommissionsledamöter inte ställer upp i nationella val hindrar detta dem inte från att hålla tal om partipolitiska frågor under nationella valkampanjer.

Detta verkar vara ordklyveri. Hur kan kommissionsledamöter, som i sin arbetsbeskrivning förväntas vara politiskt opartiska, förklara att de håller tal i partipolitiska grundfrågor under nationella valkampanjer när de avlönas av och oåterkalleligen är knutna till just EU-institutionen, vilken måste vara ett centralt ämne i den demokratiska debatten under nationella valkampanjer? Vad är kommissionens aktuella ståndpunkt i denna fråga?

Bör inte kommissionen, mot bakgrund av affären de Palacio, vara särskilt försiktig med att blanda sig in i politiken så öppet som den nu verkar göra?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(8 juli 2002)

Som kommissionen vid flera tillfällen har påpekat som svar på parlamentsledamöternas skriftliga eller muntliga frågor(1), är dess ledamöter politiker som innehar en politisk befattning och som, med respekt för de skyldigheter som de har i och med sin befattning, fortfarande fritt kan uttrycka sina personliga åsikter, helt självständigt och under eget ansvar.

I den uppförandekod som kommissionen antog den 18 september 1999 föreskrivs uttryckligen att kommissionsledamöterna kan vara aktiva medlemmar i politiska partier eller fackliga organisationer, så länge deras verksamhet inte påverkar deras tillgänglighet för arbetet inom kommissionen.

(1) E-2459/99, E-2600/99 och E-2628/99, EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 139; E-539/02, Se s. 26.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0893/02

från Paul Lannoye (Verts/ALE) till kommissionen

(22 mars 2002)

Ämne: Partnerskapsavtalet ADP-SAB

I mars 1999 undertecknades ett avtal mellan företagen ADP (Paris flygplatser) och SAB som är driftsansvarig för flygplatsen i Liège-Bierset. Det framgår av vissa bestämmelser i detta avtal att flygplatsen i Liège skall kunna ta emot flygningar med destination Paris om flygplatserna i Parisområdet skulle vara överbelastade.

I enlighet med förslaget till direktiv om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i gemenskapen(1), såsom ändrat av Europaparlamentet, ingår flygplatsen Roissy, till skillnad från flygplatsen i Liège-Bierset, i förteckningen över närflygplatser (bilaga 1). Detta innebär att strängare driftsrestriktioner skulle kunna tillämpas i Roissy beträffande flygplan med ljuddämpande anordningar och det är logiskt att tänka sig att dessa flygplan skulle kunna omdirigeras till Liège, vilket skulle leda till en ökning av bullerproblemen för invånarna i närheten av flygplatsen.

Anser inte kommissionen att det bara handlar om att flytta över bullerproblem från en plats till en annan, vilket innebär en institutionaliserad form av miljödumpning?

Är partnerskapsavtalet i fråga förenligt med gemenskapspolitikens miljökrav och i synnerhet med artiklarna 174 och 175 i fördraget?

(1) KOM(2001) 695.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(18 april 2002)

I frågan hänvisas till ett partnerskapsavtal som undertecknades i mars 1999, mellan Paris flygplatser (ADP) och SAB, som är driftsansvarig för flygplatsen i Liège-Bierset.

Kommissionen känner inte till detaljerna i detta avtal, men enligt den information som kommissionen har, skall avtalet inte innehålla någon hänvisning till flygplanens bulleregenskaper. Det är självklart att de flygplan som eventuellt omdirigeras från flygplatsen Roissy (samt flygplan som kommer från andra flygplatser) i varje fall skall uppfylla samma bullernormer som de som gäller för andra flygplan som landar på Liège-Bierset.

Tvärtemot vad som nämns i andra stycket av parlamentsledamotens fråga om förslaget till direktiv är flygplatsen Roissy inte upptagen i förteckningen över närflygplatser.

För att införa ett förbud mot flygplan som är utrustade med hushkits som ligger på gränsen mellan de två bullernormerna är det inte nödvändigt att en flygplats är upptagen i förteckningen över närflygplatser. Även andra flygplatser får, i enlighet med direktivets kriterier, förbjuda flygningar med sådana hushkitutrustade flygplan, dvs. flygplan som inte uppfyller de gränsvärden för certifiering som definieras i volym I, del II i kapitel 16 till konventionen om internationell civil luftfart, med en marginal på fem decibel.

Kommissionen anser att detta direktiv kommer att ge varje medlemsstat de verktyg som är nödvändiga för att dämpa en alltför stor ökning av flygbullret runt flygplatserna.

Kommissionen anser därför att det inte finns någon risk med att den internationella miljödumpningen internationaliseras och att frågan om överensstämmelse med artiklarna 174 och 175 i EG-direktivet inte uppkomer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1458/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Arrestering av förkämpar för de mänskliga rättigheterna på Kuba

Känner kommissionen till att Juan Carlos Gonzalez Leiva arresterats den 5 mars 2002 i Ciego de Avilan? Personen i fråga är ordförande för Cuban Human Rights Foundation samt Brotherhood of the Independent Blind People of Cuba.

Känner kommissionen till att förkämpar för de mänskliga rättigheterna utsätts för våld av de kubanska myndigheterna?

Vad kan kommissionen göra för att förhindra sådant våld mot personer som kämpar för de mänskliga rättigheterna på Kuba och är kommissionen beredd att vidta åtgärder?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1458/02 och E-1467/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(25 juni 2002)

Kommissionen följer fallet mycket noga. Juan Carlos Gonzalez Leiva greps den 4 mars 2002 av kubansk säkerhetspolis anklagad för störande av den allmänna ordningen och förargelseväckande beteende. Enligt kubansk lag är straffen för dessa båda brott fängelse i ett till tre år. Ingen rättegång har ännu så länge inletts.

Kommissionen är mycket oroad över fallet Gonzalez. Den av medlemsstaternas beskickningar i Havanna upprättade Europeiska unionens arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna följer fallet. Erfarenheter från tidigare fall visar att samlade och samordnade åtgärder på unionsnivå är det mest effektiva sättet att hantera brott mot de mänskliga rättigheterna på Kuba. Kommissionen och medlemsstaterna följer noggrant situationen beträffande de mänskliga rättigheterna på Kuba inom ramen för såväl de halvårsvisa utvärderingarna av unionens gemensamma ståndpunkt om Kuba, som för de årliga mötena i Genève med Förenta nationernas kommission för de mänskliga rättigheterna. I den politiska dialog med Kuba som återupptogs under det belgiska ordförandeskapet i december 2001 ingår dessutom frågor om mänskliga rättigheter som en integrerad del.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0988/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(12 april 2002)

Ämne: Utvidgningen och det österrikiska jordbruket

Enligt en studie som det österrikiska institutet för näringslivsforskning gjort måste Österrike efter EU:s utvidgning räkna med att förlora marknadsandelar på flertalet agrara områden. Enligt studien kan man räkna med ett stort inkomstbortfall speciellt inom spannmålssektorn och den för Österrike så viktiga mjölksektorn.

Efter att ha tagit del av studien Analysis of the impact on argricultural markets and incomes of EU enlargement to the CEECs, som tyvärr bara föreligger på engelska, skulle jag vilja ha svar på följande frågor:

1. I vilken ursträckning kan enligt kommissionens uppfattning detta inkomstbortfall förklaras med ett eventuellt bortfall av arbetstillfällen för österrikiska jordbrukare?

2. Vilka åtgärder avser kommissionen vidta om ett bortfall av arbetstillfällen faktiskt skulle uppstå?

3. Hur lång tid (efter 2004) räknar kommissionen med att en normalisering av arbetsmarknaden på jordbrukssektorn kommer att ta?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 maj 2002)

Kommissionens uppfattning överensstämmer inte med föreställningen att Österrikes marknadsandel kommer att minska betydligt till följd av utvidgningen, och framför allt inte med den negativa syn på det österrikiska jordbrukets konkurrenskraft särskilt beträffande dess högkvalitetsprodukter som förs fram i den österrikiska rapporten.

EU:s ståndpunkt i anslutningsförhandlingarna är dessutom, i de fall då det redan finns beslut om produktionskvoter, att även de nya medlemsstaterna skall tilldelas kvoter som fastställs utifrån en aktuell referensperiod. Det innebär att produktionen inte kommer att förändras i förhållande till dagens nivåer.

EU och medlemsländerna har redan kommit överens om en betydande avreglering av handeln med jordbruksråvaror och förädlade jordbruksprodukter inom ramen för 00-avtalen. En andra bilateral förhandlingsrunda om avreglering av handeln med jordbruksprodukter har inletts. Enligt kommissionens förväntningar kommer avregleringen att möjliggöra en stegvis anpassning till de villkor som kommer att råda efter utvidgningen.

Det bör i sammanhanget noteras att Österrike har ett handelsöverskott gentemot kandidatländerna när det gäller jordbruksråvaror och förädlade jordbruksprodukter.

Enligt den strategi som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken idag har kommissionen inga farhågor om att utvidgningen på kort eller medellång sikt kommer att ha någon större negativ inverkan på inkomster och sysselsättning i Österrike.

I ett färskt meddelande om utvidgningens följder för de regioner som gränsar till kandidatländerna(1) underströk kommissionen möjligheten att anpassa program för landsbygdsutveckling för att förbereda jordbrukare och landsbygd i gränsområdena inför utvidgningen. Med programmens hjälp bör man kunna undvika alla eventuella störningar, särskilt på den lokala jordbruksmarknaden.

(1) KOM(2001) 437 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2240/02

från María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) till kommissionen

(17 juli 2002)

Ämne: Ärende 2000/4187

Den 5 juli 2000 inleddes vid GD Miljö ärende 2000/4187 på grund av underlåtenhet att följa direktiven 79/409/EEG(1) och 92/43/EEG(2) i samband med konstruktionen av flera delsträckor av motorväg A-6 mellan Segovia och Ávila.

Kan kommissionen ange hur långt man har kommit i behandlingen av ärendet?

Skulle kommissionen kunna ange om den har erhållit någon form av svar från de spanska myndigheterna på denna stämning?

Vilka konkreta åtgärder avser kommissionen att vidta för att lösa ärendet så att garantier utgår om att gemenskapslagstiftningen följs?

(1) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(5 augusti 2002)

Kommissionen har fått ett klagomål under år 2000, i vilket byggprojektet för betalmotorvägen mellan San Rafael och Segovia kritiseras. Denna motorväg skulle gå igenom ett fågelområde av gemenskapsintresse, Umbría de Guadarrama.

Efter det att kommissionen har kontrollerat att de spanska myndigheterna inte har utsett detta fågelområde av gemenskapsintresse som särskilt fågelskyddsområde, har kommissionen tillställt Spanien ett föreläggande. Detta brev utgör den första etappen i överträdelseförfarandet i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget, med tanke på att nämnda motorvägsprojekt borde ha följt det förfarande som fastställs i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG(1) av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Analysen av det svar som skickats av de spanska myndigheterna har gjort det möjligt att konstatera att den korridor som motorvägen skulle följa redan har en hög koncentration av infrastruktur. Denna korridor finns inte med i den zon som myndigheterna har utsett i oktober 2000 till följd av den försämring av området som den befintliga infrastrukturen redan har orsakat. Dessutom har de spanska myndigheterna redan utsett 90 % av det fågelområde av gemenskapsintresse som anges i översikten från det spanska ornitologiska sällskapet (SEO/birdlife) som särskilt fågelskyddsområde.

Då det gäller ett område där kejsarörnen (som är en mycket hotad art) hämtar föda har kommissionen nyligen skickat ett brev till de spanska myndigheterna för att få dem att vidta åtgärder som syftar till att undvika att örnarna störs av motorvägsbyggandet.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2161/02

från Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Djurs välbefinnande på boskapsmarknader

Det kommer hela tiden nya rapporter om grymheter mot djur på boskapsmarknader runtom i EU. En film som djurskyddsgruppen Animals Angels nyligen gjorde visar chockerande grym behandling av djur på två boskapsmarknader i Belgien. Ingen reagerar över att djur misshandlas och negligeras i hjärtat av EU.

Håller inte kommissionen med om att EU-lagar om grundläggande skydd för djur på boskapsmarknader bör utarbetas så snart som möjligt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2161/02, P-2207/02 och E-2244/02ingivet av David Byrne för kommissionen

(23 september 2002)

Fastställande av regler för att förhindra djurplågeri är ett område där EU:s behörighet är begränsad. EU har ingen generell behörighet att lagstifta om djurskydd. Unionen kan dock lagstifta på detta område, antingen i sådana fall där olika nationella djurskyddsbestämmelser riskerar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, eller om det rör sig om en sektor (t.ex. jordbruket) där unionen har mer långtgående lagstiftande behörighet.

Inom dessa ramar är kommissionen skyldig att använda sin behörighet för att hjälpa till att stoppa oacceptabel praxis i fråga om djurs välbefinnande.

När det gäller det fall som omnämns av parlamentsledamoten har det enligt artikel 226 i EG-fördraget inletts överträdelseförfaranden mot de belgiska myndigheterna beträffande det ofullständiga genomförandet av EU:s rättsliga bestämmelser om djurskydd. Som ett led i denna process har tjänstemän från kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor gjort flera inspektioner i Belgien rörande genomförandet av den europeiska lagstiftningen om djurskydd på gårdar, under transport och på slakterier. Dessa inspektioner omfattade också boskapsmarknader. Resultaten och rekommendationerna från inspektionerna har offentliggjorts på Internet(1).

Erfarenheterna under de senaste åren har visat att det finns ett behov av att förbättra djurskyddet på boskapsmarknader. Ett kommande förslag från kommissionen om skydd av djur under transport kommer att täcka detta område. Avsikten med en sådan lagstiftning är att se till att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för att garantera att hänsynen till djurens välbefinnande blir en integrerad del av verksamheten på boskapsmarknaderna. Det är emellertid inte lämpligt att kommissionen tar på sig övervakningsansvaret för denna verksamhet. Denna uppgift är lämplig för medlemsstaterna, både med tanke på subsidiaritetsprincipen och kommissionens begränsade resurser.

(1) http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/index_en.html.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1400/02

från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen

(15 maj 2002)

Ämne: Direktiv 73/239/EG

Kommissionen har riktat en officiell förfrågan till den brittiska regeringen avseende införlivandet av direktiv 73/239/EG(1) i nationell lagstiftning och dess verkställande.

Europaparlamentet har hittills inte fått ta del av den brittiska regeringens svar.

1. När kommer Europaparlamentet att få ta del av svaret?

2. I vilket skede befinner sig genomförandet, och om inte genomförandebestämmelserna har efterlevts, vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta om inte genomförandet sker inom bestämd tid?

(1) EGT L 228, 16.8.1973, s. 3.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(2 juli 2002)

1. Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-3611/01 från Jannis Sakelleriou(1).

2. Rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring införlivades med brittisk lagstiftning genom Lloyd's Act 1982 och Insurance Companies Act 1982. Kommissionens utredning gäller inte införlivandet av direktivet, utan dess praktiska tillämpning(2).

(1) EGT C 172 E, 18.7.2002, s. 96.

(2) Ytterligare uppgifter framgår av kommissionens officiella pressmeddelande IP/01/1880, 20.12.2001.