SKRIFTLIG FRÅGA E-0694/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Fördröjd utveckling av ekologisk odling i Grekland

Enligt uppgifter som den grekiska organisationen för certifiering av ekologiska produkter har publicerat ligger Grekland på sista plats bland EU:s medlemsstater när det gäller produktion av ekologiskt odlade jordbruksprodukter.

Organisationen understryker dessutom att jordbruksdepartementet fortfarande två år efter det att EU-förordningen om ekologiskt bedriven boskapsuppfödning trädde i kraft inte har vidtagit några som helst åtgärder för att genomföra denna förordning.

Kommissionen ansåg i sitt svar på min fråga E-3998/00(1) att förseningarna i det grekiska programmet för ekologisk odling i enlighet med förordning (EG) nr 2078/92(2) inte var anmärkningsvärda.

1. Hur stor areal uttryckt i procent används för ekologisk odling i relation till totalt uppodlad areal i var och en av EU:s medlemsstater?

2. Hur mycket har anslagits i gemenskapsbudgeten för detta ändamål i Grekland och i hur hög grad utnyttjar landet dessa anslag?

3. Vad är orsaken till att Grekland ligger så långt efter andra länder?

4. Finns det några särskilda problem när det gäller att främja ekologiskt bedriven boskapsuppfödning i Grekland?

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 103.

(2) EGT L 215, 30.7.1992, s. 85.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 april 2002)

1. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till för 1999 uppgår den procentandel av den utnyttjade jordbruksarealen (UJA) som odlas ekologiskt eller håller på att övergå till ekologiskt jordbruk till 2,6 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen inom unionen.

Medlemsstaterna kan indelas i tre kategorier:

- De som ligger väl över genomsnittet: Danmark, Italien, Österrike, Finland och Sverige (siffror mellan 5 % och 8,5 %).

- De som ligger runt genomsnittet: Tyskland (2,6 %), Förenade kungariket (2,5 %).

- De som ligger under genomsnittet: Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Luxemburg, Nederländerna och Portugal (siffror mellan 0,5 % för Grekland och 1,3 % för Spanien).

En studie i ekologiskt jordbruk inom unionen finns i publikationen Ekologiskt jordbruk Fakta och siffror på internetadressen http://europa.eu.int/comm/agriculture/qual/organic/index_sv.htm

2. För att bättre kunna förstå vilka medel som i Grekland avsätts för ekologiska jordbruksinitiativ enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven(1) och rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(2) måste man se på denna insats utveckling och dynamik i ett tidsmässigt perspektiv: Den sammanlagda vägledande budgeten för det förra programmet enligt förordning (EEG) nr 2078/92, som ändrades i början av 1999, och de ekologiska jordbruksåtgärder som ingår i programdokumentet för landsbygdsutvecklingen 20002006 enligt förordning (EG) nr 1257/1999, uppgick till 79,4 miljoner euro. Bidraget från EUGFJ:s garantisektion till dessa utgifter kommer totalt sett att ligga på omkring 59,5 miljoner euro. De totala betalningarna till mottagarna enligt dessa två instrument, inbegripet år 2000, uppgår till 17,93 miljoner euro.

Det bör påpekas att det förra programmet i praktiken var begränsat till ett enskilt år, nämligen 1999. I förhållande till hela perioden 19992006 (förra programmet plus det nya programmet för ekologiskt jordbruk) uppgår betalningarna till mottagarna för 19992000, dvs. för en fjärdedel av hela perioden, till cirka 23 % av den totala kumulerade budgeten för ekologiskt jordbruk. I programdokumentet för 20002006 har man dessutom lagt till ekologiskt uppfödning som ett nytt insatsområde, för vilket de totala utgifterna väntas uppgå till cirka 45,7 miljoner euro och bidraget från EUGFJ till cirka 34,3 miljoner euro. Gemenskapens totala delfinansiering för ekologiskt jordbruk (växtproduktion och djuruppfödning) uppskattas därmed till cirka 93,8 miljoner euro.

3. Uppgifterna ovan om ekologiskt jordbruk i Grekland (växtproduktion) ser ut att bekräfta den uppskattning som kommissionen gjorde i sitt svar på parlamentsledamotens förra fråga E-3998/00(3), nämligen att förseningarna i genomförandet av denna åtgärd enligt programdokumentet för landsbygdens utveckling är obetydliga. Å andra sidan är Grekland faktiskt sist med att utveckla ekologiskt jordbruk i förhållande till andra medlemsstater, vilket framgår av uppgifterna i ovannämnda svar från kommissionen. Kommissionen menar att det finns två huvudorsaker till denna försening, dels det svåra och långsamma införandet av försäljningskanaler och strukturer för bearbetning och förädling av ekologiska produkter, dels vissa administrativa brister, särskilt vid jordbruksministeriet när det gäller miljöåtgärder inom jordbruket.

Däremot framgår det av ovannämnda svar från kommissionen att Grekland ligger över genomsnittet i gemenskapen när det gäller förhållandet mellan den areal som används för ekologisk produktion och som omfattas av en stödordning för miljövänligt jordbruk och den totala areal som omfattas av en sådan ordning. Förhållandet ligger i genomsnitt på 6,5 % för de 15 medlemsstaterna, men uppgår till 13 % för Grekland, vilket visar att ekologiskt jordbruk i Grekland har blivit mer attraktivt jämfört med andra miljöåtgärder inom jordbruket och att denna produktionsmetod är inne i en dynamisk utveckling i grekiskt jordbruk.

Rådets förordning (EG) nr 1804/1999 av den 19 juli 1999 om komplettering av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel så att den även omfattar animalieproduktion(4), som täcker denna sektor, är ny. Grekland har valt att använda gemenskapsstandarder för ekologisk uppfödning, vilket delvis förklarar den sena starten med ekologisk uppfödning i denna medlemsstat. Såsom nämnts ovan ingår ekologisk uppfödning i programdokumentet för landsbygdens utveckling 20002006 för Grekland. År 2001 antogs nationella bestämmelser för att sätta igång denna åtgärd, men det hade ännu inte gjorts några miljöåtaganden för jordbruket. Orsakerna till denna försening är desamma som nämnts tidigare.

(1) EGT L 215, 30.7.1992.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.

(3) EGT C 187 E, 3.7.2001.

(4) EGT L 222, 24.8.1999.