SKRIFTLIG FRÅGA P-2837/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(5 oktober 2001)

Ämne: Konkurrensstörningar och statligt stöd till krisdrabbade flygbolag

EU:s femton finansministrar beslöt lördagen den 22 september att inte längre tillåta direkt statligt stöd till europeiska flygbolag. I ministrarnas text fastslås också med eftertryck att allmänt statligt stöd åt olönsamma flygbolag är uteslutet, och att föreslagna stödåtgärder med preciserade belopp måste delges kommissionen. Dock får EU-medlemsstaterna stödja sina nationella flygbolag ekonomiskt som kompensation för de ökande försäkringspremier som följer av de dramatiska händelserna i New York och Washington. I artikel 87 i EG-fördraget föreskrivs tydligt att stöd får ges för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser. Kortsiktigt, under en månads tid, kan EU:s regeringar t.o.m. täcka kostnader för skador som drabbat tredje man genom krig eller terrorism. USA tillhandahåller statligt stöd på 15 miljarder USD, varav 5 miljarder är direkt stöd åt det krisdrabbade amerikanska flyget. Åtminstone det direkta stödet verkar stå i strid med världshandelsorganisationens bestämmelser. Dessutom förstärker detta omfattande stöd konkurrenspositionen för flyget gentemot andra transportsätt som ofta är mindre miljöfarliga. Inom flyget räknar man knappast med externa kostnader. Det finns inga avgifter på flygbränsle och det tas inte ut någon mervärdesskatt på flygbiljetter.

Anser kommissionen att det amerikanska statliga stödet på 15 miljarder USD, varav 5 miljarder i direkt stöd till det krisdrabbade flyget är i enlighet med världshandelsorganisationens bestämmelser? Om så är fallet, med vilka argument underbygger kommissionens denna ståndpunkt? Om så inte är fallet, kommer kommissionen att inleda förfaranden vid världshandelsorganisationen för överträdelserna av WTO-bestämmelserna om den fria marknaden? Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att skapa ärliga konkurrensvillkor mellan olika transportsätt, med tanke på den ytterligare förstärkningen av flygets konkurrensposition genom ovan nämnda stöd och dess negativa konsekvenser för människor och miljö?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

Frågan om lika förutsättningar för flygbolagen på båda sidor om Atlanten är mycket viktig och kommissionen tar denna fråga på största allvar.

Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser innehåller emellertid inte något allmänt förbud mot subventioner. Det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) innehåller inte ännu några särskilda bestämmelser när det gäller subventioner, även om förhandlingar på detta område redan utgör en del av den inbyggda dagordningen och skulle kunna utvidgas i en ny runda. Ännu viktigare är att de flesta flygtransportverksamheter just nu lyfts ut från GATS genom bilagan om lufttransporttjänster och därför inte omfattas av skyldigheterna enligt detta avtal. Eftersom det inte finns några WTO-regler som är tillämpliga på det stödpaket som de amerikanska myndigheterna sammanställt, uppstår inte frågan om det är förenligt med Världshandelsorganisationens bestämmelser.

Den eventuella snedvridning av handeln som direkt stöd till flygbolag i Förenta staterna kan förorsaka måste därför tas upp inom ramen för de konventionella bilaterala förbindelserna mellan EU och USA. Inom detta område har medlemsstaterna hittills tyvärr föredragit att hantera förbindelserna med USA på rent bilateral bas utan hänvisning till sina EU-partner eller till gemenskapens regelverk. Denna situation har kommissionen tagit upp i EG-domstolen. Kommissionen anser att den nuvarande situationen gör det ännu viktigare att inrätta en politik på unionsnivå beträffande yttre förbindelser på lufttansportområdet. Kommissionen kommer därför att fortsätta att argumentera för att få mandat att driva förhandlingar om lufttransporter mellan EU och USA och som ett första steg föreslå USA en uppförandekod för att undvika att statliga stöd snedvrider konkurrensen. I brist på ett sådant avtal och i väntan på

ett förhandlingsmandat ankommer det på medlemsstaterna att med ett minimum av samordning från gemenskapens sida gå vidare inom ramen för bilaterala avtal.

När det gäller miljöpåverkan har attackerna den 11 september på kort sikt förvärrat det redan växande problemet med överkapacitet inom denna bransch. Åtgärder för att korrigera detta problem har lett till nedskärningar av stora delar av många flottor och påskyndat avvecklingsprogram för äldre och mindre effektiv utrustning. Som ett resultat har den kortsiktiga miljöpåverkan av såväl utsläpp och buller från flyget faktiskt minskat. Det kommer sannolikt att dröja viss tid innan trafiken, med eller utan statligt stöd, återgår till samma nivå som rådde före den 11 september, och när den når denna nivå kommer det sannolikt att bli med flottor som ger något mindre skadlig miljöpåverkan.

I ett längre perspektiv och som en följd av resultaten av det 33:e mötet i Internationella civila luftfartsorganisationen, arbetar kommissionen på förslag till en ram för på vilka villkor stater kan införa driftsinskränkningar på sina flygplatser i syfte att lösa bullerfrågan. Gemenskapen överväger också hur utsläppsrelaterade avgifter skulle kunna införas med sikte på målet att flyget skall bära sina egna externa kostnader. En studie genomförd av kommissionen förväntas slutföras senare under året.

Det är givetvis viktigt att det råder rättvis konkurrens i alla avseenden och att flyget behandlas varken mer eller mindre gynnsamt än andra kommunikationsmedel. I detta syfte är kommissionen angelägen att se till att det bistånd som ges till flygbolag både i EU och annorstädes enbart inriktas på de skador som är ett direkt resultat av attackerna den 11 september.