SKRIFTLIG FRÅGA E-0241/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(7 februari 2001)

Ämne: Missbruk från exportörer av animaliskt mjöl och motstridig statistik för frakt och handel

1. Kan kommissionen bekräfta att det till följd av avskaffade tullkontroller sedan 1993 inte längre finns någon tillförlitlig statistik när det gäller storleken på handeln och frakten över Europeiska unionens inre gränser?

2. Kan kommissionen även bekräfta uppgifterna från dagstidningen Le Monde om att siffrorna för handeln med animaliskt mjöl på båda sidorna av den fransk-belgiska och den nederländsk-belgiska gränsen överensstämmer fram till 1992 men att de därefter inte längre gör det eftersom Nederländerna under 1993 och 1994 anser sig ha exporterat betydligt mer till Belgien än vad Belgien tog emot och Frankrike tog emot mycket mer belgiskt animaliskt mjöl än vad Belgien anser sig ha exporterat?

3. Kan kommissionen bekräfta att det av offentliga uppgifter framgår att den brittiska slaktavfallsindustrin kunde överleva efter att de inhemska begränsningarna för bruket av slaktavfall införts genom att kraftigt öka exporten, så att denna export 1989 nästan var den fyrdubbla jämfört med 1988 medan det i EU:s medlemsstater under samma tid registrerades en kraftig ökning av importen av irländskt animaliskt mjöl?

4. Kan man anta att stora mängder brittiskt animaliskt mjöl från och med 1993 exporterades som irländskt mjöl till Nederländerna och Belgien och därifrån till stor del vidare till Frankrike?

5. Vad tänker kommissionen göra för att åstadkomma att import- och exportstatistik inte längre skall kunna förfalskas och för att det inte längre skall kunna råda något tvivel om ursprunget på farliga och omstridda produkter som konsumenter och förädlingsindustrin inte vill ha?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 april 2001)

1. och 2. Upprättandet av den inre marknaden 1993 ledde till att man införde ett system för insamling av statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (kallat Intrastat) som var helt skilt från tullformaliteterna och baserat på direktinsamling av statistiska uppgifter från företagen. Under de första åren fungerade inte systemet på ett tillfredsställande sätt. De flesta medlemsstaterna hade problem med att vissa företag inte svarade, eller svarade mycket sent, vilket fick negativa effekter på gemenskapsstatistikens kvalitet eller tillgänglighet. Situationen har regelbundet förbättrats och systemet gör det numera möjligt att på ett tillfredsställande sätt tillgodose användarnas behov, särskilt inom den ekonomiska och monetära unionen.

Det bör dock understrykas att Intrastat inte lämpar sig särskilt väl för att föra detaljerad räkenskap över handelsflödena för varje enskild produkt (Kombinerade nomenklaturen innehåller förteckningar och koder för mer än 10 000 produkter), huvudsakligen av två anledningar:

- En tröskel har inrättats i syfte att i största möjliga utsträckning minska bördan på små och medelstora företag, samtidigt som man respekterar vissa kvalitetskriterier. Det innebär att företag som uppnår en viss årlig handelsvolym slipper lämna in statistiska uppgifter. Den information som man på detta sätt går miste om kompenseras av justeringar av det sammanlagda resultatet. År 2001 uppgick t.ex. tröskeln till 245 000 i Belgien, 225 000 i Nederländerna och 100 000 i Frankrike. (I Frankrike använder man en deklaration för både statistiska och skattemässiga ändamål). Detta tröskelsystem har naturligtvis en direkt inverkan på hur exakta resultaten inom ett visst område blir, och på jämförelsen av handeln mellan handelspartner inom gemenskapen. I de flesta medlemsstater kompenseras det faktum att dessa företag inte behöver lämna statistiska uppgifter av justeringar som inte alltid är specificerade i detalj i nomenklaturen

- Före 1993 samlades statistik baserad på tulldeklarationer in varje gång varor passerade gränserna. Intrastat-systemet däremot, bygger på statistiska uppgifter som lämnats in i efterhand, baserade bl.a. på leverantörernas fakturor. Svårigheter när det gäller att identifiera den reella partnermedlemsstaten (avsändar- eller destinationsland) är således inbyggda i systemet och får nödvändigtvis konsekvenser för jämförelsen av spegelflödena.

Animaliskt mjöl omfattas av undernummer 2301 10 00 i Kombinerade nomenklaturen. Där ingår mjöl och pelletar av kött- eller slaktbiprodukter som är olämpliga som livsmedel, liksom fettgrevar. Dessa kommer från behandling av antingen hela djurkroppen eller vissa delar av djuret (kött, slaktavfall). Innehållet i detta undernummer kan dock inte närmare preciseras.

Utvärderingen av uppgifterna visar att avvikelserna som noterats när det gäller flödet inom gemenskapen ökade betydligt från och med 1993. Försändelser från Nederländerna till Belgisk-Luxemburgska ekonomiska unionen (BLEU) under 1993 och 1994 var mycket riktigt större än motsvarande varumängder som BLEU deklarerade att man mottagit. Denna tendens vände dock från och med 1995. Undersökning visar också att fler varor kommit till Frankrike från BLEU än vad som deklarerats.

3. och 4. Kommissionen har inte fått in tillräckligt med information och uppgifter för att kunna bekräfta dessa påståenden.

5. I kommissionens beslut 97/735/EG av den 21 oktober 1997 om vissa skyddsåtgärder med avseende på handel med vissa typer av animaliskt avfall från däggdjur(1) och kommissionens beslut 2001/9/EG av den 29 december 2000 om kontrollåtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av rådets beslut 2000/766/EG om vissa skyddsåtgärder vad gäller transmissibel spongiform encefalopati och utfodring med animaliskt protein(2) fastställs stränga kontrollregler för att garantera att bearbetat animaliskt protein, inklusive kött- och benmjöl, kan spåras inom gemenskapen. Kommissionens experter från kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gör regelbundna kontroller på plats i medlemsstaterna för att se till att gemenskapens lagstiftning tillämpas på rätt sätt. I de fall där det konstateras att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter, är kommissionen beredd att vidta alla nödvändiga åtgärder som står i dess makt för att säkerställa att gemenskapslagstiftningen efterlevs.

(1) EGT L 294, 28.10.1997. Beslut senast ändrat genom rådets beslut 1999/534/EG av den 19 juli 1999, (EGT L 204, 4.8.1999).

(2) EGT L 2, 5.1.2001. Beslut senast ändrat genom rådets beslut 2001/165/EG av den 27 februari 2001 (EGT L 58, 28.2.2001).