ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2869/98

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Okränkbarhet för områden som skyddas av livsmiljödirektivet

En kvalitetshöjning av en väg som passerar genom ett skyddat område enligt livsmiljödirektivet 92/43/EEG(1) så att vägen för första gången kommer att kunna ta emot lastbilar på 40 ton, innebär detta en utveckling som skulle kunna skada områdets okränkbarhet och därför kräva en utvärdering enligt livsmiljödirektivet?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-2868/98 och E-2869/98 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen

(10 november 1998)

I artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter fastställs följande: "Alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men som enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt kan påverka området på ett betydande sätt, skall på lämpligt sätt bedömas med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området."

Endast domstolen kan slutgiltigt tolka huruvida åtgärder av det slag som parlamentsledamoten nämner skall bedömas enligt denna bestämmelse. Det står dock klart av bestämmelsens formulering att det måste vara sannolikt att åtgärden kommer att få betydande effekter för att en sådan bedömning skall vara nödvändig. Enligt kommissionens uppfattning skulle det inte automatiskt krävas en bedömning av en åtgärd, som skyltning eller högre tillåtet tonnage för nyttofordon, som kan medföra ökad belastning på en väg. Mycket beror av de särskilda förhållandena vid det aktuella skyddade området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3325/98

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen

(10 november 1998)

Angående: Den ryska krisens konsekvenser för kärnsäkerheten i Ryssland

Den allt allvarligare politiska och ekonomiska krisen i Ryssland har redan förorsakat energiförsörjningsproblem i landet. Nyhetsuppgifter har på senare tid har talat om kärnkraftverket Sosnovyi Bor, beläget nära S:t Petersburg, som har begärts i konkurs på grund av stor skuldsättning, och om att utbetalningen av de anställdas löner vid kärnkraftverken på Kolahalvön släpar efter med flera månader.

Vilken är kommissionens bedömning av det hot som krisen i Ryssland utgör för landets kärnsäkerhet? Vad ämnar kommissionen göra för att i samarbete med de ryska myndigheterna kartlägga de problem i anslutning till kärnsäkerheten som krisen förorsakar?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(1 december 1998)

Kommissionen är givetvis bekymrad över den effekt som den nuvarande krisen i Ryssland kommer att få för kärnsäkerheten. Den nuvarande situationen bekräftar den vikt som kommissionen lägger vid verksamhet i denna sektor. I synnerhet genom partnersamverkan mellan försörjningsföretag (el, gas, vatten etc.) i gemenskapen och de flesta kärnkraftverken i Ryssland stöder kommissionen en regelbunden kontroll av förhållandena vid dessa anläggningar, överföring av gemenskapens arbetsmetoder och omfattande leveranser av utrustning för kärnsäkerhet.

Den ryska krisen har också understrukit det faktum att kärnsäkerhet inte bara är en teknisk fråga utan ett ekonomiskt och strukturellt problem som måste åtgärdas som sådant. Kommissionen har därför i sitt program infört stöd till omstrukturering av kärnsektorn i Ryssland.

Beträffande problemet med att löner inte betalas ut bör det noteras att detta är ett kroniskt problem och man kan fråga sig om den nuvarande krisen kommer att förvärra det ytterligare. Utbetalning av löner är dock en central fråga i den nya regeringens program och man kan hoppas att regeringen kommer att åtgärda de grundläggande orsakerna till detta problem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3058/98

från María Estevan Bolea (PPE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Flera medlemsstater kan ha undlåtit att uppfylla Kyoto-protokollet om klimatförändringar

Av uppgifter i pressen den senaste tiden framgår det att Frankrike, Tyskland och Nederländerna inte kommer att uppnå målen i Kyoto-protokollet. Såväl medlemsstaterna som gemenskapen är ansvariga för att dessa mål uppnås.

Hur förhåller sig kommissionen till denna situation?

Kommer kommissionen att vidta åtgärder?

Kommer kommissionen mot bakgrund av denna situation att ändra sitt förslag till parternas fjärde konferens i Buenos Aires?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(27 november 1998)

Kyotoprotokollet har ännu inte trätt i kraft. Först måste det ratificeras av 55 parter, bland vilka det måste ingå en så stor andel av de parter som är upptagna i bilaga I att den svarar för minst 55 % av 1990 års samlade koldioxidutsläpp från samtliga parter i bilagan. Dessutom har gemenskapen och dess medlemsstater ännu inte ratificerat protokollet. Därför är protokollets bestämmelser, däribland dess mål för minskningen av utsläppen, ännu inte bindande för medlemsstaterna.

Kommissionen önskar också understryka att tidsgränsen för parterna för att uppnå målen i Kyotoprotokollet är 2012. Därför anser kommissionen att det ännu är för tidigt att ha en uppfattning beträffande pressuppgifterna om att vissa medlemsstater kanske inte kommer att uppnå målen i protokollet.

Den fördelning av bördan mellan medlemsstaterna som godkändes av rådet i juni 1998 kvarstår oförändrad.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1894/98

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(9 juni 1998)

Angående: EU:s deltagande i elektronisk avlyssning

Europaparlamentets delegation för främjande av vetenskapliga och tekniska alternativ (STOA) har beställt och offentliggjort en rapport om modern teknik för politisk övervakning och kontroll av forskaren vid den engelska fonden Omega, Steve Wright.

I rapporten nämns även Europeiska unionens och FBI:s gemensamma övervakningsplan som syftar till att spåra upp bl.a. internationella brottslingar. Enligt rapporten har medlemsländerna 1995 ingått ett hemligt avtal om att även deras underrättelsetjänster skulle kunna ge amerikanska NSA tillgång till sina lösenord för elektroniskt precisionsspionage genom systemet Echelon. Likaledes har medlemsländerna enligt rapporten möjligen åtagit sig att i alla telefoner i EU installera de extra anordningar som krävs för elektronisk övervakning.

Har kommissionen vidtagit de åtgärder för att göra telefonnätet kompatibelt för Echelon-övervakning som nämns i rapporten från STOA, och innehar den uppgifter om medlemsländernas åtaganden att utnyttja FBI:s eller NSA:s tjänster för elektronisk avlyssning?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(29 september 1998)

Kommissionen har med intresse noterat rapporten om bedömning av teknik för politisk kontroll från Europaparlamentets delegation för främjande av vetenskapliga och tekniska alternativ. Kommissionen förfogar inte över några bevis på att en medlemsstat skall ha brutit mot EG-fördraget vad gäller detta. Man har heller inte mottagit något klagomål mot någon medlemsstat.

Icke desto mindre kommer kommissionen även i fortsättningen att försvara gemenskapens intressen och arbeta för att förbättra säkerheten hos gemenskapens datanät. Kommissionen fördömer vidare alla försök att bryta mot sekretessen vad gäller den information som finns hos eller överförs av institutionerna.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA P-3804/98 från Shaun Spiers (PSE) till kommissionen (4 december 1998) Angående: Det fleråriga programmet för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser Vilka planer har kommissionen när det gäller att lägga fram ersättningsprogram för det fleråriga programmet för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser? De socioekonomiska organisationerna ser med intresse fram emot detta. Svar avgivet av Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (12 januari 1999) Kommissionen överväger att lägga fram ett förslag om ett flerårigt program för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Förslaget diskuteras fortfarande inom kommissionen. De resultat som har framkommit i samband med kommissionens många undersökningar av denna sektor och de diskussioner som har förts med företrädare för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser kommer att beaktas vid den slutliga utformningen av förslaget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2819/98

från Gianni Tamino (V) till kommissionen

(17 september 1998)

Angående: Samarbete mellan EU och Japan vad gäller seismisk teknologi

Den förstörelse som nyligen förorsakades av jordbävningarna i Los Angeles, Kobe och Italien har tydliggjort den globala aspekten på problemet vad gäller att skydda byggnader med mera från jordbävningar.

Under kommissionsledamot Édith Cressons besök strax efter jordbävningen i Kobe, kom Europeiska unionen och Japan överens om att man skulle förbättra sitt samarbete vad gäller seismisk teknologi.

Man upprättade ett avtal om samarbete mellan byggnadsforskningsinstitutet inom det japanska byggnadsministeriet, och Institutet för systemteknik och informationsteknik inom Europeiska unionens Gemensamma forskningscenter.

Samarbetet påbörjades för tre år sedan och består i att man utbyter information, forskningsresultat och personal, och nu har man även insett att man måste utföra omfattande experiment för att harmonisera forskningsbestämmelserna.

Med beaktande av att nya jordbävningar nyligen förorsakat stor förstörelse, att det problem som jordbävningar innebär måste hanteras genom internationellt samarbete, att det nuvarande samarbetet mellan EU och Japan är mycket framgångsrikt, samt att det femte ramprogrammet för forskning visar hur viktigt det ur strategisk synvinkel är att Europeiska unionen främjar forskningssamarbetet med tredje länder och främjar nya uppfinningar för att bekräfta EU:s roll i internationella sammanhang, ställs följande fråga: Kan kommissionen ange om genomförandet av femte ramprogrammet för forskning omfattar några särskilda åtgärder för att garantera att detta samarbete fortsätter på lämpligt sätt, eller hur kommissionen annars tänker säkerställa att detta samarbete mellan EU och Japan fortsätter?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(26 november 1998)

Kommissionen är väl medveten om att skydd av byggnader mot jordbävningar är en ytterst viktig fråga, och har därför finansierat omfattande forskningsverksamhet på detta område inom Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FoTU).

Detta stöd skall fortsättas inom nästa ramprogram, närmare bestämt i form av generisk forskning om naturliga risker inom ramen för delprogrammet för miljö. Dessutom pågår för närvarande, som frågeställaren mycket riktigt påpekar, ett effektivt samarbete med Japan på detta område.

Hittills har det vetenskapliga och tekniska samarbetet med Japan finansierats under budgetrubrik B67211 (samarbete med tredje land och internationella organisationer, inom Fjärde ramprogrammet). Samma möjligheter kommer att finnas i Femte ramprogrammet, under budgetrubrik B66211.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3237/98

från José Valverde López (PPE) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Tillgång till kommissionens dokument och till publikationer från de olika avdelningarna och organen via Internet

EU-institutionerna ger varje dag tillgång till nya dokument via Internet, vilket i stor utsträckning uppskattas av medborgarna.

Vilka planer har kommissionen på att utvidga denna praxis under de kommande månaderna?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(14 december 1998)

Statistiken om utnyttjandet av Europaservern via Internet visar vilket genomslag detta initiativ har haft hos allmänheten. Som ett exempel har dokument från kommissionen konsulterats vid 7 miljoner tillfällen under september 1998, dvs. mer än dubbla siffran jämfört med september 1997. Användare inom gemenskapen står för omkring fyra femtedelar av dessa sökningar.

Kommissionens handlingsplan för de närmaste månaderna syftar bland annat till att

- fortsätta att utveckla servern på unionens 11 officiella språk,

- fullt ut genomföra tjänsten "Europa direkt", som syftar till att underlätta för allmänheten och små och medelstora företag att söka information om gemenskapen via Internet och telefonrådgivning,

- integrera Eur-Lex med Europaservern (lägga ut Europeiska gemenskapernas officiella tidning och gällande lagstiftning på nätet),

- utveckla webbplatsen Euro,

- i samarbete med rådet öppna nya webbplatser för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och samarbetet i rättsliga och inrikes frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2533/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Kommissionens utgifter för informationskampanjer

I dokumentet KOM(98) 0039 anger kommissionen att 21 miljoner ecu finns tillgängliga för informationsstrategin för euron under 1998.

1. Hur fördelas detta belopp på respektive medlemsstat, och, framför allt, hur stor del av det kommer att användas i Förenade kungariket?

2. Hur fördelas detta belopp på olika medier?

3. Hur många tittare beräknas de reklaminslag i TV som finansieras av kommissionen nå, och vilken karaktär har dessa reklaminslag?

4. Hur stort belopp har kommissionen använt totalt sett under vart och ett av de tre senaste åren för att sprida information om EU och dess politik, och hur fördelas detta belopp på respektive medlemsstat och på olika medier?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(4 december 1998)

1. Det preliminära beloppet för 1998 uppgår till sammanlagt 17,3 miljoner ecu och det fördelas på följande vis: Luxemburg: 0,1 miljoner ecu; Irland: 0,7 miljoner ecu; Österrike, Finland, Nederländerna och Portugal: 1 miljon ecu vardera; Spanien: 2 miljoner ecu; Frankrike och Italien: 3 miljoner ecu vardera; Tyskland: 4,5 miljoner ecu. Till detta belopp skall läggas ett kompletterande belopp för 1997/1998 på 2,9 miljoner ecu (Belgien: 0,4 miljoner ecu; Nederländerna: 1,5 miljoner ecu; Spanien: 1 miljon ecu), vilket ger den siffra som parlamentsledamoten nämner, nämligen 20,2 miljoner ecu. Detta är det belopp som anslagits till samfinansierade informationsprogram som bygger på avtal mellan parlamentet, kommissionen och berörda medlemsstater. Alla medlemsstater erbjöds denna möjlighet, men Förenade kungariket avstod och därför har ingen del av beloppet använts för informationsprogram i den medlemsstaten.

2. Till beloppet 20,2 miljoner ecu skall läggas medlemsstaternas bidrag, vilket ger sammanlagt 46 miljoner ecu till gemensamma informationssatsningar i de elva medlemsstaterna. Summan fördelas på följande vis: TV och radio: 19,8 miljoner ecu; övrig verksamhet (broschyrer, Internet, utställningar osv.): 12,1 miljoner ecu; tidningar och tidskrifter: 7,1 miljoner ecu; information via icke-statliga organisationer: 6,5 miljoner ecu; bidrag till nationella telefoncentraler ("call centres"): 5 miljoner ecu.

3. Inga exakta belopp kan ännu anges. En fullständig redogörelse för uppskattade tittarsiffror kommer att ställas samman i den slutliga verksamhetsrapport som varje deltagande medlemsstat skall upprätta när de årliga programmen avslutats (detta är ett villkor i avtalen). Televisionsinslagens karaktär varierar betydligt, från korta inslag till informations- och magasinprogram, frågesporter, "infotainment" osv.

4. Eftersom kommissionens informationsverksamhet är decentraliserad kan fullständig statistik av detta slag inte tillhandahållas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3241/98

från Patrick Cox (ELDR) till kommissionen

(19 oktober 1998)

Angående: Rekommendation 1030/96 från utskottet för framställningar - Säkerhetsföreskrifter för hjälmar

Utskottet för framställningar har lagt fram en rekommendation (1030/96) beträffande EN1384-standarden för ridhjälmar och kommissionens skyldighet att uppfylla direktiv 89/686/EEG(1). Kan kommissionen uppge vilka framsteg som har gjorts hittills för att företa den "brådskande översyn" som utskottet för framställningar begärt?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(18 november 1998)

Kommissionen översände den begärda informationen om EN1384-standarden för ridhjälmar till parlamentets kommitté för framställningar i september 1998.

Tre undersökningar vad gäller EN1384 har satts igång inom Europeiska standardiseringskommissionen (CEN) (den tekniska kommittén CEN/TC 158 - huvudskydd - och dess arbetsgrupp WG5 - ridhjälmar). Den första undersökningen gäller det normala förfarandet för översyn av standarder vart femte år. Arbetsgruppen har påbörjat arbetet med nästa översyn av EN1384 som skall ske år 2001. Den andra undersökningen gäller ett utkast till ändring av EN1384 som lades fram av CEN för utredning i juli och kommer att slutföras i december 1998. Den tredje undersökningen syftar till att besvara de särskilda frågor som framställningskommittén har ställt.

Framställningskommitténs frågor ligger uttryckligen inom den allmänna ramen för arbetsprogrammet för EN1384. De diskuterades senast vid mötet i TC158/WG5 den 14 oktober 1998. Framställningskommittén var närvarande vid det mötet och har inbjudits att delta i det framtida arbetet. Det beslutades om att sätta igång en tredje undersökning parallellt med de två tidigare undersökningarna - den om översynen och den om utkastet till ändring. Syftet är att fastställa de viktigaste orsakerna till skador till följd av ridolyckor, och att se över den statistik som finns på området. Ett frågeformulär har därför utarbetats och delats ut av den sammankallande ledamoten. De olika delegationerna kommer att lämna sina svar i januari 1999. Frågeformulären kommer också att sändas till ryttarföreningarna.

Arbetsgruppens nästa möte planeras till början av mars 1999.

(1) EGT L 399, 30.12.1989, s. 18.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0077



SKRIFTLIG FRÅGA E-3055/98 från John Cushnahan (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Manchester United Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att säkerställa att BSkyB:s planerade uppköp av Manchester United inte strider mot EU:s bestämmelser för sändning av sportevenemang i etermedia? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (11 december 1998) BSkyB:s planerade uppköp av Manchester United är ingen isolerad händelse. Affärer av denna typ, där TV-bolag köper sportklubbar, har blivit en vanligt förekommande företeelse i Europa och har förekommit länge i USA. Kommissionen håller sig noga underrättad om alla fall där idrottsvärlden och den audiovisuella industrin går samman och kontrollerar att uppköpen sker i överensstämmelse med gemenskapsrätten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2758/98

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(10 september 1998)

Angående: Användning av hyrbilar från tredje länder

Kan kommissionen antingen bekräfta eller förneka att det nyligen har blivit olagligt för en EU-medborgare att köra i ett EU-land med en bil som hyrts i ett land som inte är medlem i EU?

Kommer europeiska turister som har hyrt bil i Schweiz men kört över gränsen in i Österrike, Frankrike, Tyskland eller Italien att bötfällas och åtalas?

Om så är fallet, hur kan ett sådant direktiv berättigas?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 december 1998)

Enligt artikel 719.11 b i förordning (EEG) 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen(1), får en person som är bosatt i en medlemsstat endast låta en hyrbil som är registrerad i tredje land omfattas av förfarandet för temporär import om den används för återresa till den medlemsstat där han är bosatt. Bestämmelsen i artikel 719 är inte ny utan gäller sedan 1993. Istanbulkonventionen av den 26 juni 1990, godkänd genom rådets beslut nr 93/329/EEG av den 15 mars 1993 om antagandet av Konventionen om temporär import och godkännandet av bilagorna till denna(2), innehåller liknande bestämmelser.

Om ett fordon, som är registrerat i tredje land (exempelvis Schweiz), används utan att dessa bestämmelser respekteras, kan detta leda till att rättsliga åtgärder vidtas, inbegripet till att böter utdöms. Skälet till denna begränsning är att man vill undvika att det begås skattebedrägerier i syfte att kringggå beskattningen av gemenskapsfordon.

(1) EGT L 253, 11.10.1993.

(2) EGT L 130, 27.5.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3038/98

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Multiresistent tuberkulos sprids i Ryssland

Enligt uppgifter i The Guardian (23 september 1998) sprids MDR-TB, en muterad form av tuberkulos som är resistent mot många olika mediciner, snabbt i ryska fängelser. Vanlig tuberkulos i Ryssland kan behandlas på sex till åtta månader, medan MDR-TB kräver 18 månaders behandling med en överlevnadsprocent på endast 60-85 procent. Dessutom är behandlingen av MDR-TB mycket dyr jämfört med behandlingen av vanlig tuberkulos. MDR-TB sprids snabbt i överfulla ryska fängelser och sprids vidare ut i samhället när fångar friges och genom personal. MDR-TB stoppas naturligtvis inte av nationsgränser. Att ta itu med denna kris kommer att bli mycket dyrt, även enligt försiktiga uppskattningar.

Vad tänker kommissionen göra för att hjälpa Ryssland stoppa spridningen av MDR-TB, och därmed bekämpa ett allvarligt hot mot Ryssland, Europa och övriga världen?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(16 november 1998)

Kommissionen delar frågeställarens oro över den dramatiska ökningen av antalet fall av tuberkulos i Oberoende staters samvälde (OSS) under 1990-talet. I Ryssland ökade antalet fall med 42 % mellan 1991 och 1994. Under perioden 1995-1996 noterades en ytterligare ökning med 4 %. I slutet av 1996 hade tuberkulos blivit den viktigaste infektionssjukdomen med dödlig utgång i landet.

Världshälsoorganisationen (WHO) förordar DOTS (directly observed therapy short course), som är ett relativt billigt och effektivt system för att bota tuberkulossjuka patienter och förhindra smittoöverföring, men som tyvärr har visat sig svårt att genomföra i Ryssland på grund av bristen på läkemedel och det faktum att lokal sjukvårdspersonal ofta har olika uppfattning om vilken behandling som bör väljas. Behandlingsmetoderna byts ofta under en och samma behandling, vilket främjar uppkomsten av bakterier som är motståndskraftiga mot läkemedlen.

Kommissionen beviljade under hela förra året finansiellt stöd till särskilda humanitära projekt som syftar till att angripa detta problem (DOTS-utbildning för lokal sjukvårdspersonal, tillhandahållande av läkemedel). Dessa åtgärder har framför allt varit koncentrerade till fängelser i centrala Sibirien, där tuberkulosproblemet är särskilt omfattande.

De vetenskapliga aspekterna av tuberkulos, inbegripet en eventuell anpassning av nuvarande behandlingsmetoder till multiresistenta bakterier, måste självfallet angripas av specialiserade organ såsom WHO. Kommissionen överväger för sin del att fortsätta och eventuellt bygga ut sina program i Ryssland.

Det måste emellertid understrykas att dessa ansträngningar kan bli framgångsrika i ett medellångt perspektiv endast om lokala sjukvårdsmyndigheter genomför de rekommenderade behandlingsstrategierna.