ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3177/98

från Paul Rübig (PPE) till kommissionen

(12 oktober 1998)

Angående: Bagarlärlingar och nattarbete

Brödproduktion är en mycket dynamisk sektor. Kundernas önskemål gör att bröd och konditorivaror måste finnas tillgängliga redan kl. 6.00. Enligt direktiv 94/33 om skydd av minderåriga i arbetslivet är det emellertid förbjudet för ungdomar att arbeta mellan kl. 24.00 och 04.00. Denna bestämmelse gör att bagarlärlingar går miste om en viktig del av sin utbildning, att lära sig hur man gör deg. Man skulle kunna komma till rätta med denna situation genom att helt enkelt minska nattarbetsförbudet med en timme. Små och medelstora bagerier, som traditionellt sett har stått för den största delen av lärlingsutbildningen, skulle på så sätt förbättra sina möjligheter att utbilda nya lärlingar i framtid.

Europas sysselsättningssituation måste förbättras. Detta gäller i synnerhet ungdomar. Kan kommissionen med tanke på detta tänka sig att minska nattarbetsförbudet med en timme, åtminstone för personer i de sektorer som är särskilt drabbade?

Svar av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(5 november 1998)

Enligt rådets direktiv 94/33/EG av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet(1) skall medlemsstaterna se till att arbetsgivarna säkerställer att minderåriga arbetar under villkor som är anpassade till deras ålder.

I fråga om nattarbete innebär artikel 9 i direktivet ett allmänt förbud mot nattarbete för barn och ungdomar. Av hänsyn till vissa branschers särdrag får medlemsstaterna dock enligt direktivet under vissa villkor tillåta att ungdomar arbetar på natten. Det är dock förbjudet att låta dem arbeta mellan midnatt och kl 04.00.

Kommissionen anser att denna bestämmelse gör det möjligt för medlemsstaterna att göra avvägningar mellan ungdomarnas behov av yrkesutbildning i bageribranschen och behovet att skydda minderåriga mot alla former av arbete som kan inverka menligt på deras säkerhet, hälsa eller fysiska utveckling.

Gällande lagstiftning i medlemsstaterna tyder på att denna inställning är välgrundad.

(1) EGT L 216, 22.6.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2647/98

från Edward Newman (PSE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Schengenvisum

1. Kommissionen har observatörsstatus i Schengensamarbetet, vari Förenade kungariket inte deltar. Kan kommissionen ange exakt vilka möjligheter att överklaga som finns för en medborgare i tredje land, bosatt i Förenade kungariket eller i sitt ursprungsland, som nekats ett visum till Schengenområdet med motiveringen att minst en av staterna i samarbetsområdet har honom/henne på sin "svarta lista"?

2. Har denna medborgare i tredje land rätt att veta vilken/vilka stater i Schengensamarbetet som motsätter sig hans/hennes inresa på dess/deras territorium? Om så är fallet, hur kan denna person utnyttja sin rättighet?

3. Om denna medborgare i tredje land till exempel upplever att han/hon fallit offer för identitetsförväxling eller felaktigt insamlade uppgifter, vilka möjligheter finns då att rätta till eventuella misstag?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(5 oktober 1998)

Till dess att Amsterdamfördraget, i vilket Schengenavtalet ingår, träder i kraft och avtalet införlivas med ramen för Europeiska unionen, förblir bestämmelserna om Schengen en mellanstatlig angelägenhet. Det är därför inte kommissionens uppgift att förtydliga de bestämmelser som parlamentsledamoten nämner i sin fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2644/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Samordning av insatser från hjälporganisationer i Sudan

Kan kommissionen ange vilka hjälporganisationer som med stöd av EU är verksamma i Sudan för att lindra svälten? Har det gjorts några insatser på EU-nivå för att samordna dessa organisationers arbete?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

Kommissionen stödjer redan livsmedelsbistånd till Sudan genom följande byråer och icke-statliga organisationer: Förenta nationernas världslivsmedelsprogram (WFP), Förenta nationernas internationella barnfond (UNICEF), Médecins sans Frontières (Belgien), Medair (Schweiz), Save the Children (Förenade kungariket, Storbritannien och Nordirland), Care International, Dutch InterChurch Aid och Oxfam (Förenade kungariket). Nya anslag til livsmedelsbistånd förväntas bli beviljade inom en snar framtid, till följande organisationer: Internationella rödakorskommittén, International Rescue Committee (USA), Care (Tyskland), Médecins sans Frontières (Nederländerna), Médecins sans Frontières (Schweiz), Merlin (Förenade kungariket) och Action contre la Faim (Frankrike).

Kommissionen ger även stöd till andra organisationer som förmedlar grundläggande humanitärt bistånd till Sudan, dock inom andra sektorer än livsmedelsbistånd (hälsovård, katastrofhjälp och olika program för livsmedelssäkerhet som djurhälsa, fiskeredskap, utsäde och verktyg). Dessa organisationer är följande: Röda korset (Tyskland), Goal (Irland), Pharmaciens sans Frontières (Frankrike), COSV (Italien), Médecins du Monde (Frankrike), International Aid Sweden, Vétérinaires sans Frontiéres (Schweiz), Vétérinaires sans Frontières (Belgien), Intermon (Spanien), Hôpital sans Frontières (Frankrike) och International Rescue Committee (Spanien).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2907/98

från Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Konkurrens inom organ som utfärdar körkort

Kan kommissionen ange huruvida det i de olika medlemsstaterna finns andra organ än myndighetsorgan som har tilldelats ansvaret för avläggandet av körkortsprov och utfärdandet av körkort?

Kan kommissionen samtidigt meddela huruvida, när det rör sig om andra organ än myndighetsorgan, detta förfarande föregås av en allmän inskrivning?

Skulle kommissionen dessutom kunna undersöka hur förfarandet för att överklaga körkortsbeslut ser ut i de olika medlemsstaterna och om det alltid rör sig om oberoende instanser?

Kan kommissionen slutligen ange huruvida det förutom att få sitt körkort hos angiven institution också är möjligt att få sitt körkort hos en annan institution som myndigheterna anger?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Neil Kinnock

(23 oktober 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1476/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 maj 1998)

Angående: Skador på den grekiska riksvägen på grund av jordskred

Kommissionen svarade den 19 april 1995 på min fråga E-0749/95(1) om skadorna på den grekiska riksvägen och järnvägen på grund av ett jordskred att vad gällde eventuell medfinansiering av åtgärderna för att reparera väg- och järnvägsförbindelserna kunde kommissionen inte avge något omdöme före färdigställandet av de expertrapporter och tekniska utredningar som krävdes för att fastställa orsakerna till katastrofen och det eventuella ansvaret för den samt föreslagna tekniska åtgärder och kostnaderna för dem.

Tre år efter detta svar tillfrågas kommissionen:

1. Förfogar den nu över uppgifter om orsakerna till olyckan, ansvaret för den, föreslagna tekniska åtgärder och kostnaden för dem och vad framgår av dessa uppgifter?

2. Medfinansieras reparationerna av väg- och järnvägsnäten?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(2 juli 1998)

Den olycka som inträffade i februari 1995 i Malakasa, på huvudvägen till Pathe, berodde på en sättning som inte hade kunnat förutses i de geologiska och geotekniska undersökningar som utfördes under 1980-talet.

Nya geotekniska undersökningar som utfördes efter olyckan visade att ett dräneringssystem för att leda bort grundvatten i det berörda området först måste byggas innan motorvägen kan byggas upp på nytt. Enligt det grekiska ministeriet för offentliga arbeten skulle detta kosta 5 miljarder grekiska drakmer. Detta projekt delfinansieras av det operationella programmet för rikstäckande motorvägar inom gemenskapens ramar för stöd 1994-1999. Enligt uppskattningar från samma ministerium kommer kontraktet för att uföra detta arbete att slutas inom kort.

(1) EGT C 270, 16.10.1995, s. 10.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2469/98

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Direktivet om hamnstatskontroll

Är kommissionen övertygad om att direktivet om hamnstatskontroll kan övervakas tillräckligt väl inom det område som är underställt hamnförvaltningen i London (Port of London Authority), med tanke på att deras nya lotsningsregler (Pilotage Direction No. 5) betydligt minskar antalet fartyg som undersöks av hamninspektörer?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(14 september 1998)

Kommissionen har inga uppgifter som tyder på att ett minskat antal lotsinspektioner i Londons hamn skulle leda till att antalet hamnstatsinspektioner minskar på något betydande sätt. Hamnstatskontrollanternas beslut att inspektera ett fartyg grundas på ett flertal kriterier och hänsyn tas framför allt till tidigare inspektioner på fartyget, fartygets ålder och typ samt hur den flaggstat i vilken fartyget är registrerad uppfyllt sina skyldigheter.

Att antalet hamnstatsinspektioner i en hamn i en medlemsstat minskar betyder inte heller automatiskt att det antal fartyg som inspekteras på nationell nivå minskar och detta kan i sig inte anses innebära att direktiv 95/21/EG(1) överträds.

(1) EGT L 157, 7.7.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1680/98

från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Angående: Användningen av Phare-medel i Lettland

Samarbete inom utbildningen är ett av de viktigaste samarbetsformerna på gräsrotsnivå mellan unionen och de länder som ansöker om medlemsskap i unionen.

Jag frågar därför kommissionen: Hur mycket och en hur stor andel av de för Lettland avsedda Phare-medlen användes för detta ändamål 1997?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1411/98

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(11 maj 1998)

Angående: Avledning av floden Evinos

Avledningen av floden Evinos (Aitiolia-Akarnania, Grekland) för Athens vattenförsörjning skedde enligt det villkor som dikterades i studien över miljökonsekvenser, nämligen ett krav om att man skulle bevara en permanent minimiström på en kubikmeter per sekund i den del av floden som befinner sig efter den damm som konstruerats för avledningen. Den här mängden var enligt bedömningar nödvändig för att minska negativa konsekvenser för miljön i floddalen.

Floden Evinos försörjer också Mesolongi med vatten, och det finns dessutom planer på vattenförsörjning av Antirrion. Och därutöver finns det mycket starka indicier som talar för att vattenresurserna i Evinos direkt kan relateras till vattenmängden i Nafpaktos.

Parallellt med detta har man i Evinos, i den del av floden som ligger efter dammen, startat ett stockflottningsprojekt (tre företag), något som skapar sysselsättning och bidrar till att utveckla turismen i området. Men den som besöker stället kan lätt konstatera att det obligatoriska kravet på en kubikmeter vatten per sekund inte uppfylls, och det är helt uppenbart att det här har negativa konsekvenser både i miljömässigt och ekonomiskt hänseende.

Kan kommissionen göra något för att inmuta respekt för den studie över miljökonsekvenser på vilken man baserade avledningen av floden Evinos? Har kommissionen möjlighet att bidra till att den hydrologiska studien över området, som också ingår som ett krav i studien över miljökonsekvenser, slutförs så snart som möjligt - den har nämligen fortfarande inte utförts trots att avledningsprojektet redan inletts?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(26 juni 1998)

De grekiska myndigheterna är juridiskt sett skyldiga att iaktta miljövillkoren i ministerbeslut nr 12450/23 från juni 1992 som fastslår en miljökonsekvensutredning för Evinos-projektet. I samband med sammanhållningsfondens finansiering av projektet insisterade kommissionen på behovet av att iaktta dessa villkor, inbegripet skyldigheten att garantera ett minimalt vattenflöde på 1 m3 per sekund.

Detta villkor upprepades i beslutet om finansiering av projektet, enligt vilket miljöministeriet är skyldigt att kontrollera att tillämpningen följs.

Det senaste mötet i den särskilda kommittén för uppföljning av projektet med Atens vattenförsörjning från floden Evinos hölls den 9 juni 1998. Kommissionen fick då ett positivt svar på sin förfrågan huruvida kravet på ett minimalt vattenflöde på 1m3 per sekund för närvarande efterlevs. Kommissionen vill också betona att den genom sina experter regelbundet kontrollerar att kravet efterlevs.

Vad beträffar den hydrogeologiska undersökningen begärdes denna av kommissionen vid beslutet om finansiering av Evinos-projektet (nr 3438/3, december 1993). Undersökningen genomfördes av en oberoende konsultfirma och resultaten överlämnades till kommissionen i oktober 1996, efter att ha godkänts av miljöministeriet och ministeriet för offentliga arbeten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2242/98

från Allan Macartney (ARE) till kommissionen

(16 juli 1998)

Angående: Mänskliga rättigheter i Guatemala

Mordet på monsignore Juan Gerardi, biträdande biskop för Guatemala och samordnare för ärkebiskopens kontor för mänskliga rättigheter, i april 1998 utfördes två dagar efter det att Nunca Jamas, en rapport i vilken militären beskylldes för att ligga bakom 80 % av de våldsdåd som begicks under inbördeskriget i Guatemala.

Med kännedom härom och med hänsyn till det åtagande Europeiska unionen gjort angående skyddet av mänskliga rättigheter undrar jag om kommissionen har vidtagit några åtgärder för att bevaka utredningen av mordet på monsignore Gerardi?

Hur har kommissionen gjort sitt inflytande gällande för att säkerställa att fredsavtalet i Guatemala uppfylls?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Manuel Marín

(8 september 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2191/98 från Glyn Ford(1).

(1) EGT C 13, 18.1.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1538/98

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(18 maj 1998)

Angående: Näringsinnehåll

När kommer kommissionen att presentera sin översyn av direktivet om märkning av näringsinnehåll?

Hur har kommissionen utrett frågan om hur man kan ge konsumenterna tillgång till en meningsfull och uttömmande märkning av näringsinnehållet?

Har kommissionen för avsikt att införa obligatorisk märkning av näringsinnehåll? Kommer bestämmelserna att omfatta kontroller av deklarerat näringsinnehåll?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(23 juni 1998)

Kommissionen håller för närvarande på att undersöka vilka rättsliga åtgärder som kommer att behöva vidtas under de kommande åren i fråga om livsmedelslagstiftningen. När undersökningen är avslutad kommer kommissionen att fastställa en prioriteringslista för de olika åtgärder som skall vidtas.

Kommissionen genomför undersökningen i samarbete med de övriga intressenterna och för diskussioner på internationell nivå i Codex Alimentarius om hur man bäst kan informera konsumenterna om livsmedlens näringsegenskaper.

Kommissionen kommer att besluta om huruvida man skall föreslå att näringsdeklaration på etiketten skall vara obligatorisk så snart ovan nämnda förberedelser avslutats.

Kommissionen lutar i sina överväganden åt att skapa en rättslig ram för hälso- och näringspåståenden i samband med en översyn av rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel(1).

(1) EGT L 33, 8.2.1979 (Svensk specialutgåva 15, vol. 2).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1101/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(8 april 1998)

Angående: Stöd till tidningar

Det är väl känt att kommissionen lägger stor vikt vid vilken verkan utåt dess politik har och därför även satsar stora resurser i medierna. I Österrikes tidningar förekommer för närvarande artiklar som behandlar det europeiska prioriterade ämnesområdet östutvidgningen. Dessa artiklar är försedda med en hänvisning att de uppstått med särskilt stöd av kommissionens nationella representationskontor.

1. Hur ser detta "stöd" ut?

2. Om det gäller finansiellt stöd, hur stort är detta?

3. Vilket slags rapporter eller vilka prioriterade ämnesområden erhåller stöd?

4. Vilka kriterier måste artiklarna uppfylla för att erhålla kommissionens stöd?

5. Är detta stöd något särskilt för Österrike eller finns det liknande stöd i alla EU-länderna?

6. Om ja, hur stora är de för de olika länderna och deras tidningar?

7. Hur sker urvalet för de olika medierna?

8. Påverkar kommissionen rapporternas val av vad som skall tas upp?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(25 juni 1998)

Kommissionens representationskontor i Österrike har givit stöd till en artikelserie i den österrikiska tidningen Der Standard, en dagstidning för opinionsbildare av hög kvalitet, angående gemenskapens utvidgning.

Artikelserien bestod av tio helsidor plus två intervjuer av en ledamot i kommissionen och en intervju av chefen för kommissionens representationskontor i Österrike.

Stödet bestod av ett ekonomiskt bidrag på 660 000 ATS (inklusive reklamskatt och moms). Detta bidrag uppgick till 50 % av tidningens totala kostnader för artikelserien.

Representationskontoret gav stöd till artikelserien som ett inslag i den österrikiska debatten om gemenskapens utvidgning. Detta politikområde är ett av de viktigaste för kommissionens informationsverksamhet i år. Der Standard valdes ut eftersom den är en idealisk utgångspunkt för att nå opinionsbildare i medlemsstaten.

Artikelseriens innehåll valdes gemensamt av dagstidningen och kommissionens representationskontor i Österrike. Artiklarna skrevs helt under dagstidningens ansvar.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 050 , 22/02/1999 s. 0059



SKRIFTLIG FRÅGA E-1636/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (29 maj 1998) Angående: Mobil och trådlös kommunikation Mot bakgrund av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén "Om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa - Utman-ingar och val för Europeiska unionen"KOM(97) 217 och kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Strategi och riktlinjer för den vidare utvecklingen av mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) - Slutsatser från det öppna samrådet och förslag till skapande av ett gynnsamt utvecklingsklimat KOM(97) 513 undrar jag följande: Kan medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att genomföra och tillämpa gemenskapslagstiftningen och de ERC-beslut som rör frekvensallokering, och framför allt gå på djupet i frågan om att fördela täckningen mellan UMTS och andra generationens system (till exempel GSM, DCS-1800 och PCS-1900)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2256/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: EUGFJ-garantisektionen i Frankrike, 1986-1995

Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Frankrike under perioden 1986-1995, och samtidigt ange:

- fördelningen per kapitel (jordbruksgrödor, socker, spånadsväxter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mjölk och mjölkprodukter, nötkött, fårkött och getkött, griskött, ägg och fjäderfäkött, andra åtgärder till stöd för animaliska produkter, bidrag för förädlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de sämst ställda inom gemenskapen, kompletterande åtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, övriga åtgärder, inkomststöd samt Europeiska garantifonden för fisket)?

- fördelningen per stödtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisstöd, arealbidrag, kreatursbidrag, orienteringsbidrag, stöd till privat lagerhållning, uttag ur produktion och liknande åtgärder, kompensationsbelopp, kompletterande åtgärder i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter för offentlig lagerhållning)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1922/98

från Paul Rübig (PPE) till kommissionen

(18 juni 1998)

Angående: Tredje SLIM-fasen

Det är glädjande att kommissionen nyligen har inlett en ny fas inom ramen för SLIM-initiativet (förenklad lagstiftning på den inre marknaden). En förenklad europeisk lagstiftning är en avgörande faktor för att förbättra i synnerhet de små och medelstora företagens konkurrenskraft på den inre marknaden. Därför bör även insatsen för att vidta färre men bättre åtgärder ges fullt stöd.

Kan kommissionen vad beträffar den tredje SLIM-fasen ange när man planerar att avsluta den aktuella undersökningen på områdena samordning av socialförsäkringsbestämmelserna samt EMC-direktivet och försäkringslagstiftningen? Vilka områden gäller nästa fas av undersökningen och när inleds den?

Svar från Mario Monti På kommissionens vägnar

(29 juli 1998)

Arbetsgrupperna för den tredje fasen av SLIM (elektromagnetisk kompatibilitet, försäkring och samordning av sociala välfärdssystem) inledde sitt arbete under april 1998 och har för avsikt att lämna sina rapporter till kommissionen i slutet av september 1998. Rekommendationerna i dessa rapporter kommer att vara föremål för ett tillkännagivande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet senast november 1998. Tillkännagivandet kommer att återspegla kommissionens inställning till dessa rekommendationer och föreslå konkreta åtgärder för att genomföra dem.

Under nästa fas av SLIM (fas IV) kommer sektorerna att vara bolagsrätt, förpackningar från stadiet före försäljning och farliga ämnen. Arbetsgrupperna för den fjärde fasen kommer att inleda sitt arbete i september 1998 och lämna sina rapporter under våren 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1166/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(29 april 1998)

Angående: Regionala flygplatser och tillträde till centrala flygplatser

Vilka planer har kommissionen att underlätta tillgången till centrala flygplatser för flygbolag som verkar utgående från regionala flygplatser?

Eftersom det är ekonomiskt lönsamt för centrala flygplatser att tilldela största delen av ankomst- och avgångstiderna till högst bjudande, kunde kommissionen tänka sig att stödja införandet av begreppet "utvalda regionala flygplatser" som skulle ha tillgång till ett begränsat antal ankomst- och avgångstider vid centrala flygplatser till ett fast pris och med samma andel av trafiken under toppbelastningstiderna?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1165/98 och E-1166/98 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen

(29 maj 1998)

Kommissionen är medveten om att flygbolag som flyger till och från regionala flygplatser har mycket svårt att få lämpliga ankomst- och avgångstider vid överbelastade navflygplatser. Kommissionen kan bekräfta att sedan rådets förordning (EEG) 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser(1), trädde i kraft har trycket på fördelningssystemet vid gemenskapens flygplatser ökat, speciellt till följd av ökad trafik. Situationen för regionala flygplatser beaktas i pågående förberedelser för ändring och uppdatering av förordning nr 95/93.

En av de största svårigheterna när det gäller fördelning av ankomst- och avgångstider är att hitta rätt balans mellan berörda parter. Större flygbolag anser att förslaget skall underlätta verksamheten för integrerade nätverk av navflygplatser och regionala flygplatser. Regionala flygbolag och flygplatser anser att regionala transportörer skall få en förbättrad eller till och med garanterad tillgång till överbelastade flygplatser. I allmänhet är flygplatserna intresserade av regelbunden trafik, en begränsning av högsta antal passagerare samt av att få bättre balans mellan den regionala marknaden och långdistansmarknaden. Det uppstår ofta en konflikt mellan dessa faktorer. Det vore därför svårt att förändra nuvarande parametrar för att prioritera en kategori operatörer framför en annan.

I nuvarande förordning om ankomst- och avgångstider planeras därför att den reviderade lagstiftningen skall ge möjlighet att reservera ankomst- och avgångstider på väsentliga linjer till och från regionala flygplatser där allmän trafikplikt införts enligt rådets förordning nr 2408/92. Medlemsstaterna skall därför även i fortsättningen kunna reservera ankomst- och avgångstider för att garantera fortsatt trafik mellan regionala flygplatser och navflygplatser.

(1) EGT L 14, 22.1.1993.