ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-4005/00

från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Rening av avloppsvatten

Segura flyter mellan de spanska autonoma regionerna Kastilien la Mancha, Murcia och Valencia. Vid flodmynningen, i Vega Baja, uppvisar flodvattnet en mycket hög föroreningsnivå som har negativ inverkan på miljön, jordbruket och livskvaliteten i denna region, som befinner sig vid gränsen till provinsen Alicante.

Sedan 1998 har jag informerat EU:s myndigheter om det oroväckande läget för denna flod och om konsekvenserna av föroreningarna.

Den spanska staten och den autonoma regionen Valencia uppfyller inte gemenskapsbestämmelserna enligt rådets direktiv 91/271/EEG(1) av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse när det gäller rening av avloppsvatten från tätorter med mer än 10 000 invånare i känsliga områden och med än 15 000 invånare i mindre känsliga områden.

Har kommissionen uppgifter om den aktuella föroreningsnivån i Segura-floden?

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att se till att miljönormerna uppfylls inom utsatt tid enligt direktiv 91/271/EEG som i fallet för tätorter med mer än 15 000 invånare i mindre känsliga områden och i tätorter med mer än 10 000 invånare i känsliga områden innebar den 31 december 1998 och i fallet för mindre känsliga den 31 december 2000?

(1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 mars 2001)

Kommissionen känner till föroreningen av floden Ségura, i Spanien, genom utsläpp från industrin, jordbruket och stadsområdena, och har vidtagit åtgärder för att gemenskapslagstiftningen skall följas, så att situationen kan förbättras. Frågeställaren hänvisas till svaren på de skriftliga frågorna E-1906/98(1) och E-0721/00(2) från Maria Sornosa Martinez och på de skriftliga frågorna E-3860/00(3) och E-3861/00(4) från Heidi Hautala som tar upp problemet med förorening av floden Ségura.

Beträffande avloppsvatten från tätbebyggelse har kommissionen just kontrollerat situationen avseende reningen av avloppsvatten från alla större städer i gemenskapen och kommer inom kort att offentliggöra resultatet av denna undersökning. Det framgår av undersökningen att två stora städer som släpper ut sitt avloppsvatten i det avrinningsområde som står i förbindelse med floden Ségura, Molina de Ségura och Murcie, den 31 december 2000 inte hade infört sekundär (biologisk) rening av sitt avloppsvatten, vilket krävs enligt rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse.

Kommissinen avser därför att inleda ett överträdelseförfarande mot Spanien, för bristande rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i ett antal stadsområden, bl.a. Molina de Ségura och Murcie.

(1) EGT C 13, 20.1.1999.

(2) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 96.

(3) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 69.

(4) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 70.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3571/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(17 november 2000)

Ämne: Stöd till fiskare som är sysslolösa under perioder då fiske är förbjudet

Artikel 16 i förordning nr 2792/99(1) om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn för strukturstödet inom ramen för FFU-programmet för perioden 20002006 fastställer att det skall utgå direkt ekonomiskt stöd till de fiskare som berörs av återhämtningsperioderna samt stöd till fartygsägarna.

Det avtal som den regionala regeringen i Katalonien godkände den 31 augusti 2000, vilket omfattar programförslaget för strukturstöd i fiskerisektorn, FFU 20002006, i Katalonien beaktar enbart stödet till fartygsägarna. De som i första hand berörs av denna åtgärd är fiskarna och de anställda i denna sektor på grund av deras fasta, men oregelbundna kontrakt som medför att deras arbetslöshetsersättning under återhämtningsperioden minskar det tredje året till 60 procent av avgiftsunderlaget, att perioder av arbetslöshet som inte uppgår till 4 månader innebär att de inte får någon arbetslöshetsersättning under kommande återhämtningsperioder samt att de fiskare som inte är berättigade till arbetslöshetsunderstöd och som får ersättning under denna period kan bli sjuka utan att ha rätt till ersättning för tillfällig arbetsoförmåga.

Rådets förordning gör det möjligt för fiskarna och sjömännen att erhålla detta direkta ekonomiska stöd som utgör den garanterade minimilönen motsvarande det fasta avgiftsunderlaget.

Vad anser kommissionen om att det avtal som den regionala regeringen i Katalonien godkände den 31 augusti 2000 endast beaktar fartygsägarna som mottagare av stöd och därmed bortser från de behov som de fiskare som berörs av återhämtningsperioderna har?

Förfogar kommissionen över något verktyg som gör det möjligt att bestämma att en del av det stöd som avses i rådets förordning (EG) nr 2792/99 skall användas till direkt ekonomiskt stöd till de fiskare som berörs av återhämtningsperioderna i strukturstödsprogrammen i mål 2-områdena? I annat fall, rekommenderar kommissionen att det vidtas någon typ av korrigerande åtgärd för att komma till rätta med denna brist?

(1) EGT L 337, 30.12.1999, s. 10.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 december 2000)

Den 7 augusti 2000 anmälde de spanska myndigheterna till kommissionen Kataloniens förslag till statligt stöd inom fiskesektorn för strukturåtgärder som medfinasieras av fonden för fiskets utveckling.

I förslaget, som för närvarande granskas av kommissionen, ingår inte att besättningen på fiskefartyg som tillfälligt upphör med verksamheten på grund av biologiska omständigheter har rätt till ersättning enligt artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn.

Kommissionen känner till det sociala problem som parlamentsledamoten tagit upp. Det ankommer dock på medlemsstaterna att inom det området utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för gemenskapens lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3885/00

från Ioannis Souladakis (PSE), Minerva Malliori (PSE) och Paulo Casaca (PSE) till rådet

(20 december 2000)

Ämne: Creutzfeld-Jakobs sjukdom (galna ko-sjukan)

De dimensioner som Creutzfeld-Jakobs sjukdom (galna ko-sjukan) antagit gör frågan om vilken kvalitet och sammansättning det foder har som ges åt nötkreatur i Europeiska unionen till en högaktuell fråga. Den gradvisa övergången från att låta djurfodrets

sammansättning bestå av animaliska komponenter i stället för vegetabiliska har idag konsekvenser som hotar de europeiska folkens hälsa. Men trots de stora inbördes intressekonflikter som råder mellan industrierna som tillverkar djurfoder så finns det fortfarande idag en chans att ändra på det djurfoder som nötboskapen i Europeiska unionen utfodras med.

Undersöker rådet möjligheterna att subventionera odling av sådana växtarter som gradvis skulle kunna ersätta det problematiska djurfoder som framställs idag?

Svar

(12 mars 2001)

Rådet har, inom ramen för slutsatserna från det 2317:e mötet (den 4 december 2000) och den budgetplan som godkändes i Berlin, noterat kommissionens uttalanden om produktionen av proteinrika växter och uppmanar kommissionen att snabbt göra en ingående analys och att dra konsekvenserna därav för den politik som i dag förs på området liksom arealuttaget, och vid behov även med hjälp av lämpliga förslag.

Rådet kommer att uttala sig om dessa förslag när de föreläggs rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3536/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(13 november 2000)

Ämne: Utvärderingsrapporten om bidragsordningen för fårkött

Med hänvisning till att Europaparlamentets jordbruksutskott i mars erhöll försäkringar från kommissionär Fischler om att utvärderingsrapporten om bidragsordningen för fårkött skulle publiceras omedelbart efter påsk, skulle jag önska att kommissionen gav en förklaring till den avsevärda förseningen vad gäller publiceringen av denna rapport, eftersom fåruppfödare i vissa medlemsstater för närvarande befinner sig i en problematisk situation?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 december 2000)

Kommissionen beklagar att utvärderingsrapporten om ordningen för får- och getkött offentliggjordes med fördröjning. Rapporten finns emellertid sedan början av november på GD Jordbruks webbplats under utvärdering.

Den ansvarige externe konsultens redigering av den slutliga versionen tog längre tid än planerat. Det bör påpekas att tidsfristerna var mycket snäva och att rapporten enbart under idealiska förhållanden kunde ha offentliggjorts under de första sex månaderna av 2000.

Medan rapporten redigerades bestämde den styrgrupp som ansvarar för utvärderingen, i samråd med konsulten, att göra en grundlig översyn av det slutliga utkastet av rapporten när det gäller metoden för att förbättra resultatens tillförlitlighet. Översynen medförde ytterligare fördröjning av presentationen av den slutliga rapporten, vilket ledde till att den offentliggjordes först under hösten 2000. Denna fördröjning är emellertid motiverad eftersom denna grundliga översyn innebar att rapporten blev av god kvalitet vilket framgår av styrgruppens omdöme i samband med rapportens offentliggörande.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3496/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(6 november 2000)

Ämne: Datummärkning av fotopapper

Fotopapper som säljs till amatörfotografer som vill göra sina egna svartvita bilder eller färgbilder lär inte ha bäst före datum trots att (i synnerhet) färgfotopapper bör användas inom 18 månader.

Enligt tjänstemän som arbetar med handelsstandarder datummärker inte tillverkare frivilligt sitt papper och därför måste Europeiska kommissionen vidta åtgärder om det skall kunna ske en förändring.

Kan kommissionen upplysa om den avser att bistå konsumenterna genom att kräva att fotopapper får denna typ av märkning?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(5 januari 2001)

Med tanke på de områden som prioriteras i kommissionens arbetsprogram och på subsidiaritetsprincipen, anser inte kommissionen att parlamentsledamotens fråga kan bli föremål för ett särskilt initiativ inom konsumentskyddspolitiken för närvarande.

Ett sådant initiativ skulle eventuellt kunna tas av medlemsstaterna, om de följer EG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4015/00

från Carlos Carnero González (PSE) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Öppet brev från Amnesty International om de mänskliga rättigheterna i Turkiet

Den 30 november 2000 skickade Amnesty Internationals generalsekreterare, Pierre Sané, ett öppet brev till stats- och regeringscheferna i EU om de mänskliga rättigheterna i Turkiet.

I brevet tar Amnesty International upp fall av tortyr, misshandel, kvarhållning i ensamcell, dödsfall som inträffat under arrest och många andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Brevet föregicks av ett flertal rapporter beträffande Turkiet.

Känner kommissionen till brevet och Amnesty Internationals senaste rapporter om Turkiet?

Om kommissionen känner till Amnesty Internationals rapport från mars 2000 om tortyr i Turkiet, vad anser kommissionen om rekommendationerna om att den turkiska regeringen bör vidta åtgärder för att bekämpa tortyren och strafflösheten?

Anser kommissionen att kommissionens rapport som för 2000 om Turkiets framsteg inför anslutningen till EU, Turkiet 2000, ger samma bild som den som Amnesty International beskriver, och bekräftar Amnesty Internationals allmänna rekommendationer?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(5 februari 2001)

Kommissionen känner till brevet av den 30 november 2000 från Amnesty Internationals generalsekreterare Pierre Sané till Europeiska unionens stats- och regeringschefer. Kommissionen känner också till den bedömning av respekten för de mänskliga rättigheterna i Turkiet som Amnesty International gjort i sina senaste publikationer, samt de rekommendationer som publikationerna innehåller.

De flesta av rekommendationerna i ovan nämnda brev, särskilt de som rör bekämpning av tortyr och straffrihet, borde kunna leda till en avsevärd förbättring av situationen om de genomfördes av Turkiet. De prioriteringar som anges i det utkast till partnerskapsavtal som antogs av kommissionen den 8 november 2000(1) i syfte att förbereda Turkiet för uppfyllande av Köpenhamnskriterierna har samma innehåll och samma målsättning, dvs. att förbättra den allmänna situationen när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna.

(1) KOM(2000) 713 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3018/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Momsreduktion på energibesparande åtgärder

Enligt den nya lagstiftningen skall moms på energibesparande åtgärder (inklusive användning av förnybara energikällor) reduceras från 17,5 % till 5 %. Men detta gäller bara system som installeras av yrkesmän och omfattar inte gör-det-själv-system.

I mitt valdistrikt i sydvästra England finns Stroud Solar Club som är en oberoende organisation som uppmuntrar gör-det-själv-installation av soldrivna system för varmt väder. Privatpersoner från Solar club får uppbackning av skickliga instruktörer och får teoretisk och praktisk utbildning. Mot bakgrund av dessa fakta, håller kommissionen inte med om att det verkar förnuftigt att uppmuntra välinformerade gör-det-själv-entusiaster genom att reducera momsen på energibesparande åtgärder för de system som de installerar?

Vilka planer har kommissionen för att reducera momsen från 17,5 % till 5 % för gör-det-själv-system så väl som för system som är installerade av yrkesmän?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 november 2000)

Enligt gemenskapens nuvarande mervärdesskattelagstiftning omfattas tillhandahållande, byggande, renovering, och ändring av bostäder som ett led i socialpolitiken av kategori 9 i bilaga H till rådets direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund(1). Medlemsstaterna får därför tillämpa en sänkt mervärdesskattesats på lägst 5 % på dessa tjänster.

När energibesparande produkter ingår i den här övergripande processen omfattas de, i likhet med allt byggnadsmaterial, automatiskt av denna bestämmelse, om de tillhandahålls av en byggnadsentreprenör som en del av en tjänst. Om samma varor däremot handlas över disk av en privatperson anses de utgöra ett tillhandahållande av varor, och följaktligen skall normalskattesatsen tillämpas.

Som parlamentsledamoten känner till, innebär den nya strategin avseende mervärdesskatt(2) att en omprövning och rationalisering av de regler och undantag som tillämpas vid fastställande av sänkta mervärdesskattesatser bör övervägas på medellång sikt. Frågan om tillämpningen av sänkta mervärdesskattesatser på varor och tjänster som stödjer gemenskapens inriktning på olika områden (till exempel miljöskydd) kommer att ägnas särskild uppmärksamhet.

(1) EGT L 145, 13.6.1977. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2000/17/EG av den 30 mars 2000 (EGT L 84, 5.4.2000).

(2) KOM(2000) 348 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3728/00 från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen. BSE i Frankrike.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 187 E , 03/07/2001 s. 0036 - 0036



SKRIFTLIG FRÅGA E-3728/00 från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (30 november 2000) Ämne: BSE i Frankrike Skulle kommissionen kunna se till att alla åtgärder som Frankrike vidtar för att råda bot på den senaste BSE-krisen vidtas och genomförs utan någon anspelning på nationalitet? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (28 februari 2001) Kommissionen har nära följt de åtgärder som Frankrike och andra medlemsstater har tagit med tanke på den senaste utvecklingen när det gäller bovin spongiform encefalopati (BSE). Dessa unilaterala åtgärder har hänvisats till Vetenskapliga styrkommittén, och deras yttrande om åtgärdernas värde beaktas för närvarande av kommissionen. Det är kommissionens avsikt att agera i enlighet med dessa yttranden för att harmonisera dessa åtgärder. All diskriminering på grund av nationalitet skulle vara en överträdelse av gemenskapsrätten och behandlas som en sådan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3838/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Det turkiska inrikesministeriets vägran att utfärda visum för cyprioter

Syftet för den tredje sammankomsten mellan vänsterpartier (från Turkiet, Grekland och de två befolkningsgrupperna på Cypern) i Istanbul var att skapa framsteg för fredliga förfaranden och ett ömsesidigt förtroende mellan de två befolkningsgrupperna på Cypern. Sammankomsten inställdes dock, eftersom det turkiska inrikesministeriet vägrade att utfärda visum för AKEL-partiets representanter. AKEL är det näststörsta partiet i Cyperns parlament. Påpekas bör att liknande problem även förekom inför den första sammankomsten som dessa partier anordnade.

Har kommissionen för avsikt att ingripa i detta och försöka övertyga den turkiska regeringen om att denna i framtiden inte bör hindra fri rörlighet mellan grannländernas politiska partier? Hur ser kommissionen på det faktum att ett land som kandiderar för medlemskap i Europeiska unionen inte erkänner ett annat kandidatland?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(7 februari 2001)

Frågan som parlamentsledamoten tar upp bör beaktas mot bakgrund av den politiska lösning som man söker på Cypernproblemet.

Unionens ståndpunkt beträffande detta problem bekräftades nyligen åter vid Europeiska rådets möte i Nice i december 2000. I slutsatserna från mötet står det att Europeiska rådet välkomnade och gav sitt starka stöd till de insatser som Förenta nationernas generalsekreterare gjort för att med respekt för säkerhetsrådets resolutioner nå en övergripande överenskommelse om Cypernproblemet och för att nå ett positivt resultat i den process som inleddes i december 1999. Det vädjar till alla berörda parter att bidra till dessa insatser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3689/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Undersökning av olivoljans egenskaper när det gäller att förebygga infarkter

Jordbruksministeriet och Patrimonio Comunal Olivarero i Spanien har slutit ett avtal om en medicinsk undersökning med ett betydande spanskt företag för att en forskningsgrupp från detta företag skall analysera de positiva effekterna av olivolja i förebyggandet av hjärtinfarkter.

Den höge företrädaren för det spanska jordbruksministeriet visade sig i samband med undertecknandet tillfredsställd över denna nya undersökning och påminde om att i Spanien är förekomsten av olika kardiovaskulära sjukdomar under genomsnittet, tack vare Medelhavsfolkens matvanor.

Med tanke på det intressanta i ovannämnda medicinska undersökning, anser kommissionen att den borde delta i denna undersökning genom att finansiera en del av densamma och samtidigt möjliggöra en maximal spridning av de resultat som forskarna kommer fram till i detta sammanhang?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 januari 2001)

Kommissionen känner till att ett lågt intag av mättat fett och ett högt intag av enkelomättat fett, vilket blir fallet när olivolja ingår i kosten, minskar risken för hjärtsjukdomar.

Kommissionen skulle mycket väl kunna tänka sig att delta i finansieringen av ett forskningsprojekt av den typ parlamentsledamoten beskriver under förutsättning att forskningsprojektet läggs fram som ett förslag i samband med nyckelåtgärd 1 Livsmedel, kost och hälsa inom det specifika programmet Livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna inom ramen för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

För närvarande deltar kommissionen inte i finansieringen av något projekt som specifikt berör förhållandet mellan olivolja och dess anti-aterosklerotiska effekt, men det pågår forskning om olivoljans betydelse för hälsa och välbefinnande bland flera andra aspekter av medelhavskosten i två projekt inom det fjärde och femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

Det första projektet är en åtgärd med kostnadsdelning rubricerad Dietary Habits Profile in European Communities with Different Risk of Myocardial Infarction: The Impact of Migration as a Model of Gene/Environment Interaction, som startar i januari 2001. I detta projekt undersöks de riskfaktorer som påverkas både av kost och genetisk polymorfi.

I det andra projektet Nutritional Enhancement of Diet in Europe (Neodiet) har man bland annat studerat växtsteroler såsom polyfenoler, som bidrar till bilden av olivoljans hälsobringande effekt och förbättrar dess stabilitet. Projektet har finansierats inom ramen för den samordnade åtgärden FAIR-CT97-3052.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3560/00

från Charles Tannock (PPE-DE) och Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(15 november 2000)

Ämne: Följderna av användningen av granater innehållande utarmat uran i Kosovo

Serbien har beviljats nödbistånd till ett värde av 200 miljoner euro. Vid sammanträdet den 25 oktober lovade kommissionsledamot Patten att han skulle se över miljö- och hälsoriskerna till följd av sista årets händelser. Det påstås att fallen av cancer och fosterskador ökat i delar av Kosovo till följd av att Natotrupperna använt granater innehållande utarmat uran U-238 (DU) under det sista årets bombningskampanj. Kommer kommissionen att så snart som möjligt göra en omfattande undersökning av följderna som eventuellt kunde samfinansieras av och utföras i samarbete med UNEP/UNCHS Balkan Task Force (BTF) för att de som drabbats skall få stöd?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(1 december 2000)

Kommissionen hänvisar frågeställaren till de svar som gavs på de muntliga frågorna H-429/00 från Alexandros Alavanos och H-431/99 från Mihail Papayannakis vid frågestunden under parlamentets sammanträdesperiod i september 1999(1) samt till svaren på den skriftliga frågan E-1481/99 från Lucio Manisco(2) och den skriftliga frågan E-1256/00 från Armando Cossutta(3), när det gäller huruvida det förekommer radioaktiv förorening till följd av användningen av utbränt uran i bomber över Kosovo. I sitt svar på dessa frågor uppgav kommissionen att man i två utvärderingar däribland en som gjorts av FN:s miljöprogram (UNEP) kommit fram till att konflikten i Kosovo inte orsakat någon miljökatastrof i området.

Som frågeställaren känner till kommer Balkanenheten inom FN:s miljöprogram att återkomma till frågan i samband med ett fältbesök under de kommande veckorna till följd av ny information från Nato. Kommissionen följer noggrant dess arbete och kommer, i stället för att själv göra en parallell utredning, att avvakta UNEP:s utvärdering innan den fattar några beslut om gemenskapsåtgärder på detta område.

När det gäller det nödhjälpspaket på 200 miljoner euro som beviljats för Serbien är det avsett för de mest trängande behoven under de kommande vintermånaderna, med inriktning på president Vojislav Kostunicas och hans medarbetares prioriteringar. Miljöfrågor ingår inte i dessa omedelbara prioriteringar, även om de i sig är viktiga. Kommissionen har också tillsammans med Världsbanken inlett en utvärdering av de allmänna behoven i Serbien. Resultatet av denna kommer att föreligga om några månader, och på denna grundval kommer kommissionen att fastställa de framtida prioriteringarna för stödet.

Kommissionen stöder även inom ramen för stabilitetspakten ett regionalt program för återställande av miljön, som kommer att bidra till att återställa miljön över hela Balkan.

(1) Europarlamentets debatter (september 1999).

(2) EGT C 203 E, 18.7.2000.

(3) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 32.