SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/862

(2004/C 84 E/0954)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0741/04

från José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) till kommissionen

(11 mars 2004)

Ämne: Skattelättnader för sysselsättning

Har kommissionen någon exakt statistik över hur mycket sysselsättning som har skapats i Europeiska unionen tack vare tillämpningen av skattelättnader för att gynna de företag som sysselsätter vissa grupper av befolkningen (kvinnor, ungdomar osv.)?

Finns det några kostnads-/intäktsanalyser av vilken effekt den lägre skatten på arbete (inbegripet sociala avgifter) har på arbetsmarknaden?

Har någon analys gjorts av huruvida dessa minskningar skulle kunna äventyra budgetstabiliteten och om en måttlig ökning av den indirekta skatten skulle räcka för att kompensera för dessa risker?

Svar från Stavros Dimas på kommissionens vägnar

(26 april 2004)

Det finns ingen statistik på EU-nivå om vilka effekter skattelättnaderna för företagen har haft på sysselsättningen.

I några av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning och i utvärderingen av dessa planer uppger emellertid medlemsstaterna att sänkningen av socialförsäkringsavgifterna påverkar sysselsättningen avsevärt när avgifterna är riktade. I Frankrike beräknar man att sänkningen av arbetsgivaravgifterna med 40 miljarder franc ledde till att 106 000-170 000 nya arbetstillfällen skapades mellan åren 1993 och 1999 (plus 67 000 arbetstillfällen som skapades genom införandet av 35-timmars arbetsvecka). De sänkta arbetsgivaravgifterna har till och med inneburit att den uppåtgående trenden med outbildad arbetskraft har vänt.

Utöver detta görs i en spansk rapport ekonometriska beräkningar av sysselsättningens elasticitet i förhållande till olika slags skatter. I rapporten dras slutsatsen att en sänkning av arbetsgivaravgifterna trots vissa metodologiska osäkerheter är den åtgärd som har absolut mest positiva effekter på sysselsättningen. Liknande slutsatser dras i en belgisk rapport som grundar sig på makro simulering och som utarbetats av belgiska Federal Planning Bureau (23 000 arbetstillfällen skapades genom att arbetsgivaravgifterna sänktes med 1,2 miljarder euro, 10 700 arbetstillfällen skapades inom den icke-vinstdrivande sektorn genom en sänkning med 0,25 miljarder euro). Det avgörande kriteriet som tillämpas här är antalet arbetstillfällen som skapas per miljard euro i nettoinvesteringar i olika åtgärder, där termen ”nettoinvestering” innebär att återkopplingseffekterna har tagits med i beräkningarna (genom justeringar av löner och priser, regeringsbudgetar, konsumtion osv.).

Det är vida accepterat att skattetrycket på arbete är en avgörande faktor när det gäller beslut om arbetsutbud, framför allt för låginkomsttagare, människor som är i början av sin yrkeskarriär och ensamstående med barn (1). Trots resultaten av nämnda undersökningar saknas emellertid tillräckliga empiriska bevis om de makroekonomiska effekterna på sysselsättningen av sänkta skatter och socialförsäkringsavgifter (2). I en korrekt utvärdering av nettoeffekterna på sysselsättningen bör hänsyn tas till dödvikt och effekterna av ersättning och förflyttning. Och dessa effekter är svåra att bedöma.

Såsom tidigare nämnts finns det ännu inte tillräckligt med vetenskapliga bevis för de makroekonomiska effekterna av sänkta skatter och arbetsgivaravgifter. Makroekonomiska simuleringsstudier bevisar emellertid till viss del den dubbla vinst som sänkningarna leder till. Dessa studier visar i stort sett att miljömässiga skattereformer kan ha en liten positiv inverkan på sysselsättningen utan att budgetstabiliteten äventyras om intäkterna från ökade miljöskatter används för att sänka arbetsgivaravgifterna. Vi räknar med att kunna lämna mer information om effekterna av sänkningar av skatter och socialförsäkringsavgifter i Europeiska kommissionens rapport ”Employment in Europe 2004”.

(1) Mer information finns i Europeiska kommissionens rapport ”Employment in Europe 2003”, september 2003 (kapitel 3).

(2) Vissa indikationer finns i kommissionens ”Impact evaluation of the European Employment strategy. Technical analysis” och i OECD:s ”Benefit systems and work incentives” (1999) men även i kommissionens Economic Paper nr 183 ”How much has labour taxation contributed to European structural employment?” från maj 2003. Mer information finns på http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/impact_en.htm