SKRIFTLIG FRÅGA E-1088/98

från Klaus Lukas (NI) till kommissionen

(7 april 1998)

Ämne: Betalning av medlemsskapsavgifter

Enligt en artikel i den österrikiska dagstidningen "Die Presse" (27.2.1998) anser företrädaren för Europeiska kommissionens representation i Wien att Österrike skulle kunna betala en högre medlemsskapsavgift. Detta med hänvisning till att Österrike är det femte rikaste landet i Europeiska unionen, samtidigt som Österrikes medlemsskapsavgift räknat per capita endast hamnar på sjunde plats.

Hur skall det offentliga uttalande tolkas som Wolfgang Streitenberger, företrädare för Europeiska kommissionens representation i Wien, gjort att Österrike har en större förmåga att betala sin medlemsskapsavgift och i relation till sin per capita-inkomst därför i alltför liten utsträckning bidrar till Europeiska unionens budget?

Innebär detta att Österrike skall förbereda sig på att betala en högre medlemsskapsavgift?

Varför tar Wolfgang Streitenberger, som föreståndare för Europeiska kommissionens representation i Wien, upp frågan om en omfördelning av medlemsskapsavgifterna när kommissionen i Agenda 2000 utgår från att medlemsskapsavgifterna kommer att vara konstanta på medellång sikt?

Har Wolfgang Streitenberger befogenhet att göra dylika uttalanden?

Om så är fallet, vilka är kommissionens exakta planer för den framtida fördelningen av medlemsskapsavgifterna?

Om inte, vilka åtgärder avser kommissionen att vidta?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 juni 1998)

Uppgifterna i tidningen Die Presse den 27 februari 1998 är korrekta. Österrike är den femte rikaste medlemsstaten räknat i bruttonationalinkomst (BNI) per capita och var den sjunde största betalaren till EU:s budget 1997. Emellertid måste dessa uppgifter granskas mer noggrant innan man kan dra några slutsatser om Österrikes bidrag till gemenskapsbudgeten.

Kriterierna för att räkna ut bidragen till gemenskapsbudgeten fastställdes senast i oktober 1994 i ett beslut om egna medel. Gemenskapsbudgetens inkomster utgörs av tullar och jordbruksavgifter (vanligtvis kallade "traditionella egna medel"), av ett bidrag från medlemsstaterna beräknad på en harmoniserad mervärdesskattebas samt av ett bidrag från medlemsstaterna baserad på BNI.

Tullarnas och jordbruksavgifternas storlek återspeglar främst det geografiska läget och eventuella fördelar som detta kan ge. Den har ingenting att göra med medlemsstatens förmåga att bidra till gemenskapens budget. Det uppbärs tullar till mycket lägre belopp i Österrike än i andra medlemsstater av ungefär samma storlek med stora hamnar. Däremot är storleken på de bidrag som baseras på mervärdesskatt och BNI relaterade till bidragsförmågan. Det österrikiska bidraget motsvarar dess relativa välstånd. Detta förklarar den skillnad som nämnts i artikeln i Die Presse och i början av detta svar.

Det nuvarande systemet kommer att finnas kvar om inte medlemsstaterna ändrar det genom ett enhälligt beslut. Bidragens framtida storlek kommer således att återspegla den ekonomiska utvecklingen, i synnerhet förändringar i Österrikes mervärdesskatteinkomster och BNI. Bidragens ökning totalt beror emellertid också på de totala utgifternas ökning totalt. De senaste åren har gemenskapens utgifter växt mycket långsamt. Användningen av disponibla medel från föregående år har till och med lett till en minskning av det österrikiska bidraget för 1998, vilket också nämns i artikeln i Die Presse.

I enlighet med artikel 10 i rådets beslut 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel(1) avser kommissionen att i höst offentliggöra en rapport om hur finansieringssystemet fungerar. Rapporten kommer bl.a. att ta upp frågan om de s.k. budgetära obalanserna.

(1) EGT L 293, 12.11.1994.