SKRIFTLIG FRÅGA E-3125/98

från Astrid Thors (ELDR) till rådet

(19 oktober 1998)

Angående: EU:s agerande under den senaste krisen i Albanien

Den senaste krisen i Albanien fick sin början då en av oppositionens parlamentsledamöter mördades den 12 september. Denna händelse ledde till allvarliga oroligheter i Tirana, bl.a. förekom riklig skottlossning mot den albanska regeringens byggnad och justitieministeriet plundrades.

De första internationella organisationerna som utfärdade offentliga uttalanden om krisen var Europarådet och OSSE. EU deltog enbart i ett kort gemensamt uttalande av den 14 september. Därefter erbjöds EU en möjlighet att delta i en gemensam delegation till Tirana den 19 september tillsammans med OSSE och Europarådet. EU deltog enbart på lägre nivå utan några som helst synliga resultat före den gemensamma deklarationen av 23.9, utarbetad av Europarådet och OSSE. Samtidigt är det ett faktum att EU har en betydande representation i Tirana både vad gäller personresurser och byggnad. Trots detta förblev EU:s insats för att råda bot på krisen anspråkslös.

Vad tänker rådet göra för att agera aktivare i den fortfarande pågående krisen i Albanien och för att således inte åter gå miste om en chans att agera som en målmedveten aktör inom internationell politik i enlighet med dess ambitioner inom GUSP?

Svar

(18-19 januari 1999)

EU beklagar att den ärade parlamentsledamoten anser att EU:s insats för att lösa den kris som utlöstes av mordet på en av oppositionens parlamentsledamöter den 12 september 1998 har varit "anspråkslös" och vill informera den ärade parlamentsledamoten om hela omfattningen av de insatser som EU nyligen gjort i fråga om situationen i Albanien.

Mot bakgrund av den allvarliga situationen utfärdade ordförandeskapet den 13 september en förklaring om Albanien i Tirana, i vilken bl.a. morden på Hajdari och hans livvakt fördömdes, de albanska myndigheterna uppmanades att snarast utreda morden, samtliga albanska partier - i synnerhet Demokratiska partiet - uppmanades till återhållsamhet i sina uttalanden och sitt agerande, samtidigt som EU förklarade sig vara beredd att fortsätta sitt bistånd till Albanien.

Ministerrådets sittande ordförande ringde dessutom till Sali Berisha den 13 september för att informera honom om innehållet i ovannämnda förklaring och uppmana honom att visa största möjliga återhållsamhet.

Den 15 september utfärdade rådets ordförande ett pressmeddelande för att uttrycka sitt stöd för president Rexhep Meidanis ansträngningar att uppmana alla parter till återhållsamhet.

Den 15 september skickade dessutom ordförandeskapet ambassadör Grubmayr, som under 1997 var representant på platsen för den personlige företrädaren för OSSE:s sittande ordförande för Albanien, till Albanien som ordförandeskapets särskilda sändebud. Hans uppdrag var att främja ett upphörande av våld och uppmuntra alla politiska krafter i Albanien att inleda konstruktiva diskussioner för att föra Albanien ut ur krisen.

Europeiska gemenskapens övervakningsmission (ECMM) i Albanien har dagligen underrättat rådet om den senaste utvecklingen på platsen för att rådet och dess organ skall kunna fatta välgrundade beslut.

Därutöver var EU kraftigt bidragande till att gruppen "Albaniens vänner" inrättades i Bryssel den 30 september under gemensamt ordförandeskap av Europeiska unionen och OSSE:s ordförandeskap.

När det gäller den internationella konferensen om Albanien som ägde rum i Tirana den 30 oktober antog rådet en ståndpunkt för EU vars innehåll i hög grad återspeglas i de operationella slutsatserna från konferensen.

Under konferensen bekräftade EU på nytt sitt åtagande att stödja Albaniens framsteg i processen för stabilisering, återhämtning och demokrati och erinrade om att det huvudsakliga ansvaret när det gäller detta ligger hos albanerna själva. Förbindelserna mellan EU och Albanien kommer att gå vidare på grundval av handels- och samarbetsavtalet från 1992 samt förklaringen om upprättandet av en politisk dialog, och de möjligheter som erbjuds inom denna ram kommer till fullo att tas till vara. Biståndet kommer att fortsätta att tillhandahållas genom programmet Phare i vilket man kommer att koncentrera sig på de prioriteringar som fastställdes i samarbete med den albanska regeringen efter krisen 1997 och som fortfarande är fullt giltiga (reform av den offentliga förvaltningen, inbegripet tullen, rättsväsendet och polisen; viktigare infrastruktur/vägar; jordbruk; utveckling av närsamhället).

EU kommer dessutom att fortsätta att tillhandahålla humanitärt bistånd till Kosovoflyktingarna i Albanien. För ett fullständigt genomförande av de pågående biståndsprogrammen krävs det snabba framsteg när det gäller säkerhet och allmän ordning. EU kommer att fortsätta att stödja den albanska polisen i samarbete med VEU/MAPE (Multinational Advisory Police Element) liksom de albanska tullmyndigheterna via EG:s bistånd i tullfrågor. En förstärkning av dessa verksamheter övervägs för närvarande.