ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2181/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(18 juli 2002)

Ämne: Slutsatserna från Europeiska rådets möte i Sevilla: EU:s visumtvång för medborgare från tredje länder och de sydamerikanska ländernas förbindelser med spanska staten och Portugal

I slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla planeras en översyn av företeckningen över de tredje länder vars medborgare måste ha visum. I länderna i Latinamerika har många medborgare dubbla nationaliteter, både en amerikansk och en spansk eller portugisisk. I allmänhet har dessa människor ett speciellt mänskligt och kulturellt förhållande till länderna på Iberiska halvön. Ett beslut om visumtvång skulle därför stå i skarp kontrast till den på samma gång europeiska och iberoamerikanska karaktären i samhällena och staterna på den iberiska halvön. Kan man ur historisk, kulturell, mänsklig och politisk synvinkel godta en sådan oacceptabel situation?

Svar

(16-19 december 2002)

I samband med uppföljningen av slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla har kommissionen, som har exklusiv initiativrätt på detta område, fått i uppgift att genomföra en översyn av och lägga fram förslag om en eventuell ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser.

Det är rådet som på grundval av kommissionens förslag i sinom tid avgör om det är nödvändigt att genomföra ändringarna av förordning nr 539/2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2615/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: EU-bestämmelser om alkoholkonsumtion enligt ålder, tidpunkt och plats

Problem orsakade av alkohol ger årligen upphov till enorma utgifter för staten i form av förebyggande arbete eller avgiftning.

Överdriven alkoholkonsumtion leder varje år till skador för människor i alla åldersgrupper och länder. Det gäller allt från vårdslöshet och huvudvärk till bilolyckor med dödlig utgång. Förutom personer som kan betecknas som alkoholberoende, är det ungdomar som står i främsta ledet vad gäller konsekvenser av alltför stor alkoholkonsumtion. Orsakerna står säkert att finna på det psykologiska området, men det faktum att man redan vid låg ålder, nästan var som helst och när som helst, lätt kan få tag på alkoholhaltiga produkter bidrar också till problemen.

Regeringen i kandidatlandet Slovenien försöker för närvarande sätta stopp för den höga alkoholkonsumtionen per capita i landet genom ett lagförslag som skall godkännas av parlamentet. Enligt förslaget skulle åldersgränsen för inköp av alkohol höjas till 18 år. Dessutom skulle det bli förbjudet att sälja alkoholhaltiga produkter efter ett visst klockslag samt på utbildnings-, hälso- och idrottsanläggningar.

Vore det inte, med tanke på ovannämnda problem, högst önskvärt med europeiska begränsningar för alkoholprodukter enligt tidpunkt, plats och ålder?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 oktober 2002)

Kommissionen håller med parlamentsledamoten om att alkoholrelaterade skador är ett allvarligt folkhälsoproblem som medför stora kostnader för samhället. Att skydda ungdomar måste betraktas som en huvuduppgift i sammanhanget.

Att begränsa tillgången till alkohol (särskilt för barn och ungdomar) är en av åtgärderna i alkoholpolitiken, som kan bidra till att förebygga problem på grund av olämplig konsumtion av alkohol.

Det finns dock ingen lagstiftning på EU-nivå om minimiålder för inköp av alkohol eller om andra sätt att begränsa tillgången.

Rådet antog i juni 2001 en rekommendation om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars, alkoholkonsumtion(1). I denna rekommendation uppmanas medlemsstaterna att stärka den hälsofrämjande verksamheten, med särskild inriktning på miljöer som skolor, ungdomsorganisationer och idrottsorganisationer.

I rekommendationen föreslås också att medlemsstaterna ska säkerställa att gällande bestämmelser om olaglig försäljning av alkohol till minderåriga följs.

Det finns inga planer på att införa EU-lagstiftning för att begränsa försäljningen av alkohol till särskilda grupper eller platser. Kommissionen uppmanar dock tillverkarna av alkoholhaltiga drycker att se till att självregleringen när det gäller reklam för och försäljning av alkohol vidareutvecklas och följs.

Rådets slutsatser från juni 2001 om en gemenskapsstrategi för att minska alkoholrelaterade skador kommer att ge möjlighet att diskutera alla aspekter av alkoholpolitiken, inbegripet frågan om att begränsa tillgången.

(1) EGT L 161, 16.6.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2120/02

från Michl Ebner (PPE-DE) och Emilia Müller (PPE-DE) till kommissionen

(17 juli 2002)

Ämne: Direktstöd till jordbruksföretag

Förfogar kommissionen över uppgifter om direktstödet till jordbruksföretagen i de femton medlemsstaterna? Skulle kommissionen kunna redogöra för stödet enligt dess storlek (med intervaller på 10 000 EUR) och företagsstorlek?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 september 2002)

Tidigare har det av rättsliga skäl inte varit möjligt för kommissionen att lämna ett positivt svar till parlamentsledamöterna eller till andra som kommit med liknande framställningar till kommissionen (se även svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga 1949/02(1)). Den 6 mars 2002 antog kommissionen emellertid en ändring av förordning (EG) nr 2390/1999(2). Den nya artikel 2 i denna förordning innebär att kommissionen kan använda bokföringsuppgifter från utbetalningsställena inom ramen

för avslutet av räkenskaperna och både övervaka utvecklingen och göra förutsägelser när det gäller jordbrukssektorn. De bokföringsuppgifter som översänds till kommissionen är emellertid fortfarande konfidentiella och lämnas bara ut av de skäl som anges i artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999.

Vid genomförandet av de två nya åtgärderna är kommissionen skyldig att respektera bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter(3). Därför bearbetas uppgifterna så att de blir anonyma och de behandlas sedan bara i kombination med andra.

Slutligen kommer kommissionen snart att kunna lämna statistiska uppgifter om de belopp som betalats ut till jordbrukare. Detaljerade statistiska uppgifter kommer snart att offentliggöras, och dessa kommer i princip att besvara parlamentsledamöternas frågor.

(1) Se s. 123.

(2) Kommissionens förordning (EG) nr 419/2002 av den 6 mars 2002 om ändring av förordning (EG) nr 2390/1999 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1663/95 när det gäller formen av och innehållet i den räkenskapsinformation som medlemsstaterna måste ställa till kommissionens förfogande inom ramen för granskning och godkännande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion, EGT L 64, 7.3.2002.

(3) EGT L 8, 12.1.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0591/02

från Jan Wiersma (PSE) till kommissionen

(25 februari 2002)

Ämne: E-postmeddelanden som snappats upp i Ankara

Kan kommissonen bekräfta att ett antal e-postmeddelanden från EU:s delegation i Ankara har snappats upp och publicerats i en turkisk veckotidning?

Har kommissionen kunnat få reda på hur dessa e-postmeddelanden har kunnat snappas upp?

Hur har man förverkligat de föresatser som framfördes då Europaparlamentet lät genomföra Echelon-undersökningen, om att bättre skydda EU-delegationernas kommunikation? Eller har man i det aktuella fallet överlåtit detta åt de turkiska myndigheterna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Kommissionen bekräftar att e-postmeddelanden från EU:s representation i Ankara har avlyssnats på ett olagligt sätt. Den stulna informationen publicerades i en veckotidning och i andra medier. Den spreds också på Internet. Efter ett domstolsföreläggande kunde de turkiska myndigheterna beslagta exemplar av tidningen i fråga. Ärendet drivs vidare av allmän åklagare i enlighet med turkisk strafflagstiftning. Det skall noteras att dataintrånget endast gäller representationens e-postsystem, och att överföringen av krypterade sekretessbelagda dokument inte berördes.

Kommissionen har begärt att en undersökning skall genomföras för att identifiera de personer som varit inblandade i denna brottsliga verksamhet och väcka åtal mot dem.

Med utgångspunkt i Europaparlamentets resolution om Echelon har kommissionen antagit en handlingsplan om säker kommunikation i syfte att inrätta ett moderniserat och utvidgat krypteringssystem för kommunikation mellan kommissionens huvudkvarter och dess delegationer runt om i världen. Konkreta åtgärder är under utarbetande. Om budgetmyndigheterna anslår de medel och den personal som krävs kommer kommissionen med början 2003 att gradvis införa det uppgraderade krypteringssystemet och de därmed förbundna nödvändiga fysiska säkerhetsåtgärderna. Det har även vidtagits lämpliga åtgärder för att förbättra säkerheten när det gäller Ankara-representationens kommunikationssystem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2758/02

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(1 oktober 2002)

Ämne: Avrättningen av Yoshiteru Hamada och Tatsuya Haruta

De japanska myndigheterna har i går, samma dag som landets premiärminister Koizumi återvände från sina resa till Nordkorea, med all sannolikhet låtit avrätta två personer, nämligen Yoshiteru Hamada och Tatsuya Haruta. I ett svar på kommissionens vägnar på en fråga om dödsstraffet i Japan (E-2421/02(1)) har kommissionsledamoten Patten framför allt poängterat att trojkan den 18 februari 2002 gjort en framställning till Japans justitieminister och därvid kunnat framlägga unionens syn på dödsstraffet samt att detta tema ständigt bevakas av unionens beskickningschefer så att fortsatta initiativ kan tas.

Hur har kommissionen reagerat på denna dubbla avrättning? Har kommissionen för avsikt att tillsammans med Europarådet, där Japan är medlem med observatörsstatus, vidta några gemensamma initiativ i frågan om dödsstraffets avskaffande? Överlag: vilka initiativ har kommissionen tagit eller tänker kommissionen ta för att delge de japanska myndigheterna att avskaffandet av dödsstraffet i Asiens demokratiska länder, framför allt i Japan, Indien, Sydkorea, Thailand och Taiwan är en fråga av särskild vikt, just precis för att det handlar om demokratiska länder som intar en särställning inom Europeiska unionens förbindelser med omvärlden?

(1) Se s. 167.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(22 oktober 2002)

Kommissionen deltog i en de marsch från Europeiska unionens trojka till justitieminister Moriyama den 4 oktober 2002. Unionen uttryckte därmed sitt djupa beklagande över avrättningarna och över att ytterligare dödsdomar avkunnats på senare tid samt redogjorde för skälen för unionens motstånd mot användningen av dödsstraffet.

Unionen gör i sitt motstånd mot dödsstraffet ingen åtskillnad mellan länder som är demokratier och länder som inte är demokratier: målet är ett allomfattande avskaffande av dödsstraffet. I de år 1998 antagna riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om dödsstraffet(1) anges grunden för unionens politik och de åtgärder bl.a. allmänna och särskilda de marscher som unionen vidtar visavi tredjeländer. Unionen ger uttryck för sitt generella motstånd mot dödsstraffet i sådana forum som FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) t.ex. vid framläggandet av den årliga resolutionen där och FN:s generalförsamlings tredje utskott och lägger utöver detta fram synpunkter på dödsstraffet i enskilda länder. Unionen beklagade t.ex. i sitt tal i år i UNCHR om de mänskliga rättigheterna i världen den ökande användningen av dödsstraffet i Thailand.

Kommissionen håller för närvarande på att utvärdera de förslag som inkommit i samband med en inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter nyligen anordnad förslagsinfordran rörande avskaffande av dödsstraffet. Ett belopp på sju miljoner EUR finns tillgängligt för projekt som syftar till att främja avskaffande av dödsstraffet i de länder där detta fortfarande finns kvar.

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/adp/guide_en.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1337/02

från Carlos Lage (PSE) till kommissionen

(13 maj 2002)

Ämne: Förvaltning av Europaskolorna

Europaskolorna skapades med målsättningen att ge barn till EU-tjänstemän som arbetar utanför sitt land, en undervisning jämförbar med den studiekurs som gäller i det egna landet.

Genom denna utlandssituation är det viktigt att tjänstemännen kan garantera en normal skolgång för sina barn, med pedagogisk och psykisk-känslomässig kontinuitet.

Nyligen fick nära 300 familjer, vars barn går i en av tre skolor i Bryssel, reda på att Högsta rådet för Europaskolorna hade beslutat att deras barn skulle byta skola från och med september 2002.

Detta beslut togs på ett godtyckligt sätt utan någon som helst respekt för det val föräldrarna hade gjort enligt deras pedagogiska intressen för sina barn och sina yrkesmässiga krav.

Med detta som bakgrund vill jag be Europeiska kommissionen svara på följande frågor:

1. I vilken grad motsvarar Europaskolorna, och särskilt de i Bryssel, tjänstemännens och de anställdas behov i Europeiska unionens institutioner?

2. I vilken grad respekteras principerna i stadgan om Europeiska unionens grundläggande rättigheter, särskilt i artiklarna 24.2 och 41?

3. Hur förvaltas Europaskolorna?

- Hur finansieras de och hur stor procent betalar varje deltagare?

- Vilken roll har Europeiska kommissionen i detta råd? Hur många röster har kommissionen i Högsta rådet för Europaskolorna?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(8 juli 2002)

Ledamoten hänvisas till den information som kommissionen lämnat i sitt svar på den skriftliga frågan E-0980/02 från Stavros Xarchakos(1), som ger den allmänna bakgrunden till den aktuella frågan.

När det gäller punkt 1 och 3 hänvisas ledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-0944/02 från Ilda Figueiredo(2).

Beträffande fråga 2 är Europaskolorna inte organ i Europeiska unionen enligt artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den rättsliga grunden för Europaskolorna är den mellanstatliga stadgan för Europaskolorna från 1957. De grundläggande rättigheter som ledamoten nämner garanteras följaktligen genom bestämmelser i nationell lag och internationella avtal som 1989 års New York-konvention om barnets rättigheter. Som kommissionen angav i sitt svar på den skriftliga frågan E-0944/02 från Ilda Figueiredo, har styrelsen för Europaskolorna vidtagit åtgärder för att se till att de grundläggande rättigheter som ledamoten nämner beaktas vid eventuella förflyttningar av elever mellan skolorna i Bryssel.

Kommissionen företräds av en ledamot i styrelsen och har därmed en röst. Styrelsen är ett mellanstatligt organ som i övrigt består av företrädare för alla medlemsstater som vanligtvis kommer från utbildningsministerierna i dessa länder.

(1) EGT C 277 E, 14.11.2002, s. 119.

(2) EGT C 277 E, 14.11.2002, s. 112.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1245/02

från Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen

(30 april 2002)

Ämne: Införande av en punktskatt på vin

För några dagar sedan lade kommissionens tjänstegrenar fram ett förslag om införande av en lägsta punktskattesats på vin, 0,14 EUR per liter från och med 2003, och 0,15 EUR per liter från och med 2007. Idag är denna skatt lika med noll i Italien, Spanien, Portugal, Grekland och Tyskland.

Sedan 1997 har momsen höjts till 20 procent inom vinsektorn i Italien. Jordbrukssektorn beskattas sedan 1998 genom IRAP (regional produktionsskatt).

1. Anser kommissionen inte att en punktskatt på vin skulle ha negativa följder för vinodlingssektorn på marknaden för jordbruksprodukter och livsmedel?

2. Anser kommissionen inte att höjning av priset på vin främst skulle vara till förfång för konsumenterna, som skall betala för de högre produktionskostnaderna på vin?

3. Anser kommissionen inte att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken redan har haft negativa följder för produktionskostnaderna, då gemenskapsbidragen för odling av vin har skurits ned?

4. Hur bedömer kommissionen införandet av en produktionsskatt, som är typisk för industriprodukter (s.k. punktskatt), inom jordbrukssektorn?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1245/02 och E-1262/02ingivet av Frederik Bolkestein för kommissionen

(20 juni 2002)

Rådets direktiv 92/84/EEG av den 19 oktober 1992 handlar om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker(1). Enligt dess bestämmelser skall punktskattesatserna i direktivet regelbundet ses över av rådet. Denna översyn skall grunda sig på en kommissionsrapport som tar hänsyn till alla relevanta faktorer. Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta en sådan rapport. Om så är lämpligt kan den eventuellt åtföljas av ett förslag.

Eftersom kommissionen ännu inte fattat beslut i frågan kan den inte kommentera innehållet.

När det gäller frågan om dubbelbeskattning bör det nämnas att produkter som omfattas av punktskatter som regel även omfattas av mervärdesskatt. Punktskatterna ingår dessutom i beräkningsgrunden för mervärdesskatten.

(1) EGT L 316, 31.10.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2148/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Madagaskar

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Madagaskar som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1875/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Gambia

Beträffande Gambia: Kan kommissionen specificera vilka projekt som finansierats genom EU:s budget under år 2000? Kan kommissionen uppge hur stort det totala stödet varit under år 2000 på samtliga områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2040/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Förändringar i de finansiella strukturerna

På sidan 28 i kommissionens dokument(1) om euroområdet i världsekonomin lägger kommissionen fram intressanta siffror rörande de olika finansiella strukturerna i Förenta staterna och euroområdet för bankdepositioner och andra variabler för slutet av 2001. Skulle kommissionen kunna förse mig med motsvarande siffror för varje år sedan 1998 för att göra det möjligt att jämföra med strukturerna före valutaunionen?

Skulle kommissionen också kunna lägga fram motsvarande siffror för varje år från 1998 till 2001 för Förenade kungariket?

(1) KOM(2002) 332.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(1 augusti 2002)

Kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att en liknande tabell som den i kommissionens meddelande publicerades i Europeiska centralbankens månadsbulletin i januari 2000 (tabell 2, s. 39), med uppgifter för första halvåret 1999 (se bilaga 1 som skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat). Hela bulletinen finns tillgänglig på ECB:s webbplats(1). ECB:s tabell gör det möjligt att jämföra den finansiella strukturen under den monetära unionens första tid med uppgifterna för slutet av 2001 i kommissionens dokument.

Uppgifter för andra år och för euroområdet och USA finns i de källor som anges i den tabell som parlamentsledamoten har nämnt i frågan (se bilaga 2 som skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat). Uppgifter om bankdepositioner och banklån i Förenade kungariket offentliggörs av Bank of England.

För en närmare analys av utvecklingen av euroområdets finansiella struktur över tiden är euroområdets kvartalsräkenskaper en bra källa. De publiceras regelbundet i statistikavsnittet i ECB:s månadsbulletin.

(1) http://www.ecb.int.