ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0074/98 från Stéphane Buffetaut (I-EDN) och Françoise Seillier (I-EDN) till rådet (30 januari 1998)

Ämne: Den nya artikel 13 (f.d. artikel 6a i EG-fördraget) i förslaget till EU-fördrag

I den nya artikel 13 i förslaget till EU-fördrag fastställs att rådet kan ¨vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av (...) sexuell läggning.¨

I en tid när sexuellt betingad brottslighet, framför allt mot barn, och sexuellt utnyttjande straffbeläggs och bekämpas, bland annat i Europaparlamentets nya resolutioner (B4-0954, 0968, 0980, 0990/97 av den 20 november 1997; A4-0306/97 av den 6 november 1997 och A4-0372/97 av den 16 december 1997), anser då rådet det vara rimligt att på detta vis skapa en skyddad, icke avgränsad, kategori, som skulle kunna försvara rättigheterna för de personer man misstänker för till exempel pedofili och som man annars skulle kunna undanhålla från all kontakt med barn, om än bara tillfälligt?

I samma artikel fastställs att man skall bekämpa diskriminering på grund av kön. Skulle rådet kunna ange skälen till tillägget?

Har rådet för avsikt att korrigera det luddiga uttrycket ¨sexuell läggning¨ i detta sammanhang eller låta formuleringen kvarstå?

Svar (23 mars 1998)

Som de ärade parlamentsledamöterna vet har inte rådet befogenhet att ändra eller rätta fördragstexten ((Rådet uppfattar hänvisningen som görs i den skriftliga frågan till den nya artikel13 i utkastet till EU-fördraget som en hänvisning till artikel 13 i EG-fördraget i den version som har omnumrerats genom Amsterdamfördraget. )).

Rådet är likväl angeläget om att klargöra att det när det gäller artikel 13 kommer att vidta de åtgärder det finner lämpliga genom enhälligt beslut och efter att ha hört Europaparlamentet.

Rådet fördömer starkt allt våld som utövas mot barn och alla former av sexuellt utnyttjande av barn samt har vidtagit lämpliga åtgärder enligt avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen. Dessa åtgärder omfattar den gemensamma åtgärden av den 16 december 1996 som utvidgar det uppdrag Europols narkotikaenhet erhöll ((EGT L 342, 31.12.1996, s. 4. )), den gemensamma åtgärden av den 29 november 1996 om upprättande av ett program för stöd och utbyte för personer ansvariga för att bekämpa människohandel och sexuellt utnyttjande av barn (STOP-programmet) ((EGT L 322, 12.12.1996, s. 7. )) och den gemensamma åtgärden av den 24 februari 1997 om åtgärder mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn ((EGT L 63, 4.3.1997, s. 2. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-4131/97 från Wayne David (PSE) till kommissionen (5 januari 1998)

Ämne: Skydd av barn

Kan kommissionen uppge om den har för avsikt att presentera några initiativ för att skydda barn från olyckor?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (2 februari 1998)

Gemenskapen har redan tagit itu med frågan om säkerhet för barn, genom att inrätta en ram för lagstiftning och åtgärder som gör det möjligt att reagera snabbt och på ett förnuftigt och samordnat sätt.

Det rör sig dels om tillnärmning av lagstiftningen för vissa produkter, (t. ex. för leksaker ((Direktiv 88/378/EEG, EGT L 187, 16.7.1988. )) och för farliga produkter som kan förväxlas med matvaror ((Direktiv 87/357/EEG, EGT L 192, 11.7.1987. ))), och dels om övergripande lagstiftning som inför ett allmänt krav på produktsäkerhet för komsumtionsvaror och som särskilt gäller säkerheten hos produkter för barn (direktivet om allmän produktsäkerhet ((Direktiv 92/59/EEG, EGT L 228, 11.8.1992. ))) och om lagstiftning som inför ett ansvar för tillverkare av farliga produkter (direktivet om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister ((Direktiv 85/374/EEG, EGT L 210, 7.8.1985. ))).

För vissa kategorier av produkter med särskilda säkerhetsproblem ger kommissionen regelbundet standardiseringsuppdrag till europeiska standardiseringsorgan. Olyckor med barn inblandade gav under 1997 upphov till standardiseringsuppdrag för till exempel prydnadsoljelampor och babyvårdsartiklar.

Vid sidan av detta antog kommissionen den 14 maj 1997 ett meddelande om förebyggande av personskador och ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut ((EGT C 202, 2.7.1997. )) om antagande av ett handlingsprogram för gemenskapen 1999*2003 om förebyggande av personskador inom ramen för insatser på folkhälsoområdet. Detta förslag till beslut granskas nu av parlamentet och rådet inom ramen för medbestämmandeförfarandet.

Ett av målen för detta program är att bidra till åtgärder inom folkhälsan för att minska antalet skador vid olyckor i hemmet, i skolan och på fritiden som drabbar särskilt barn och ungdomar, genom att främja en effektivare spridning och tillämpning av förebyggande metoder som är erkända av experter.

Dessutom har riktlinjer och insatser fastslagits på gemenskapsnivå genom EHLASS (europeiska systemet för information om olyckor i hemmet och på fritiden).

Utöver lagstiftning har man också planerat information, utbildning och förebyggande åtgärder. Åtgärder för att informera allmänheten och göra den uppmärksam på frågan kan alltså genomföras i medlemsstaterna med ekonomiskt stöd från kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4068/97 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Revisionsrättens årsrapport

I sin årsrapport för budgetåret 1996, volym 1, konstaterar revisionsrätten på sidan 351 högra spalten, att det kan ifrågasättas om de regler för beviljande av bidrag som gäller för artikel A-304 har efterlevts. Det hänvisas till en sammanslutning som regelbundet tilldelats ett avsevärt bidrag.

Vilken är den sammanslutning som avses?

Vem är firmatecknare för denna sammanslutning?

Vilka projekt har beviljats stöd?

Vilken är sammanslutningens målsättning?

Vilka åtgärder har vidtagits för att i detta fall få ett slut på missförhållandena?

Har de felaktigt utbetalade anslagen återkrävts?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (10 mars 1998)

Den sammanslutning som avses är Europarörelsens internationella sekretariat. Europarörelsens ordförande är Soares och generalsekreterare är Dastoli.

Bidraget är avsett att täcka organisationens verksamhetsprogram för att främja idén om ökad integration i Europa och att göra det möjligt för den att fungera som ett nätverk för Europarörelsens nationella organisationer.

Kommissionens styrekonom granskade organisationens räkenskaper för 1996 och 1997 och konstaterar med tillfredsställelse att situtionen har tillrättalagts. Ett belopp på 145 330 ecu har uppburits och det bidrag som den budgetansvariga myndigheten beviljat för 1998 uppgår nu till 300 000 ecu.

Kommissionen påpekar att, som i flertalet fall med återkommande bidrag, anges mottagaren och beloppet i budgeten av den budgetansvariga myndigheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3904/97 från Cristiana Muscardini (NI) till rådet (10 december 1997)

Ämne: Massaker på turister i Egypten

Den massaker på turister i Drottningarnas dal i Egypten, som anställts av islamiska terrorister organiserade som en verklig revolutionär armé, ställer Europa inför krav på åtgärder som inte kan uppskjutas:

1. att stödja president Mubaraks regering att vidta drastiska och resoluta åtgärder mot terrorism och islamisk fundamentalism,

2. att garantera tryggheten för alla dem som uppehåller sig i Egypten på grund av arbete eller turism för att landets band till västvärlden skall kunna bevaras,

3. att skydda Egyptens arkitektoniska och kulturella arv, eftersom landets historia tillhör hela världen och bör skyddas av hela världen.

Kan rådet uppge vilka konkreta åtgärder det ämnar vidta för att bekämpa internationella terroristgruppers samverkan i unionens medlemsstater med särskild hänsyn till de islamiska terroristgrupperna?

Svar (28 maj 1998)

1. Rådet fördömer terrorism i alla dess former och stöder Egypten i dess kamp mot terrorism.

2. Rådets organ behandlar regelbundet de inre och yttre terrorhot som terrorismen innebär för Europeiska unionen. Rådet beslutade den 15 oktober 1996 om en gemensam åtgärd om att upprätta och föra ett register över specialiserad kompetens, skicklighet och sakkunskap när det gäller att bekämpa terrorism för att underlätta samarbetet med att bekämpa terrorism mellan Europeiska unionens medlemsstater ((EGT L 273, 25.10.1996, s. 1. )).

På grundval av de åtgärder som har vidtagits för utbyte av operativa uppgifter på detta område hålls regelbundet möten och seminarier för att underlätta kampen mot alla sidor av terrorism.

3. Mot bakgrund av att Europolkonventionen förväntas träda i kraft, enades rådet den 19 mars 1998 om att fatta ett beslut om att utsträcka Europols mandat till att omfatta kampen mot terrorism snarast möjligt efter det att Europol har inlett sin verksamhet (artikel 2 i konventionen).
SKRIFTLIG FRÅGA E-4075/97 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Små och medelstora företag och det extraordinarie rådet i Luxemburg

Med beaktande av att kommissionen inte engagerat företrädare för små och medelstora företag i arbetet med att förbereda de riktlinjer den föreslog vid det extraordinarie Europeiska rådet om sysselsättning, och med tanke på de särskilda utmaningar som måste mötas som en följd av globaliseringen av ekonomin samt med beaktande av den viktiga roll som små och medelstora företag spelar i Europeiska unionen vad gäller att skapa arbetstillfällen, kan kommissionen informera om vilka åtgärder den tänker vidta för att involvera de små och medelstora företagen i utformningen av den politik som berör dem?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (12 mars 1998)

Flera europeiska arbetsmarknadsorganisationer med små och medelstora företag som medlemmar deltog i den process som ledde till antagandet av riktlinjerna för sysselsättningen 1998. De viktigaste europeiska organisationernas företrädare för små och medelstora företag hade tillfälle att uttrycka sina åsikter om innehållet i riktlinjerna samt deras bidrag till processen i egenskap av ledamöter i den ständiga kommittén för sysselsättning eller som del av arbetsgivarnas delegationer vid informella möten mellan arbetsmarknadens parter och ledningsgruppen för kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad.

Arbetsmarknadens parter på samtliga nivåer har tydliga roller vid genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen. I kommissionens meddelande om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik ((KOM(97) 497 slutlig. )) av den 1 oktober 1997, Europeiska rådets slutsatser från det särskilda toppmötet om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 samt rådets resolution av den 15 december 1997 om sysselsättningsriktlinjerna 1998 betonades det att arbetsmarknadens parter på alla nivåer skall delta och kommer att kunna bidra till genomförandet av riktlinjerna, särskilt de som gäller anpassningsbarhet och anställbarhet inom gemenskapen.

Medlemsstaterna utarbetar för närvarande handlingsplaner för sysselsättningen och arbetsmarknadens parter förväntas spela en viktig roll i detta arbete. På europeisk nivå kommer de ovannämnda kommittérnas möten också i fortsättningen att möjliggöra en dialog och dessutom kommer kommissionen att fortsätta samråden med arbetsmarknadens parter om politiska riktlinjer och lagstiftningsförslag på det socialpolitiska området. Här ingår också initiativ som härrör ur sysselsättningsprocessen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4179/97 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Sammanhållningspolitik och kultur

Både rådet (beslut av den 30 juni 1997) och kommissionen (uttalande i beslut 2228/97/EG ((EGT L 305, 8.11.1997, s. 31. )) om att inrätta ett gemensamt åtgärdsprogram på kulturarvsområdet (Rafael-programmet)) har visat sig positiva till att skapa ett raminstrument för kultur. I detta sammanhang har kommissionen bekräftat sin avsikt att lägga fram ett förslag till övergripande program så snart som möjligt.

Kan kommissionen informera om tidsplanen, målsättningarna och riktlinjerna för samt innehållet i det framtida ramprogrammet ¨Kultur¨ som detta förslag handlar om?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

I enlighet med rådets beslut av den 22 september 1997 om den europeiska kulturella verksamhetens framtid ((EGT C 305, 7.10.1997. )), lägger kommissionen omkring den 1 maj 1998 fram förslag till skapande av ett samlat instrument för programplanering och finansiering i syfte att genomföra artikel 128 i EG-fördraget.

Inför utarbetandet av ett ramprogram på kulturområdet har kommissionen tagit initiativ till ett omfattande samråd, inom vilket man bland annat anmodade om bidrag från berörda parter och höll ett EU-kulturforum den 29-30 januari 1998. I detta forum deltog parlamentsledamöter samt företrädare för medlemsstaterna, Regionkommittén och kultursektorn.

Bidragen granskas för närvarande och kommer att ligga till grund för de förslag läggs fram inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4025/97 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (14 januari 1998)

Ämne: Finansiella instrument för regionalpolitiska medel

När planerar kommissionen att inleda undersökningar av en eventuell användning av nya finansiella instrument avsedda att tillhandahålla medel för regionalpolitik?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (12 mars 1998)

Mot bakgrund av Agenda 2000 och omarbetningen av bestämmelserna om strukturfonderna för perioden efter 1999 undersöker kommissionen f.n. olika möjligheter att använda nya finansieringsinstrument. Kommissionen kommer att förbereda en rapport om stödåtgärder för den framtida sammanhållningspolitiken samt om användningen av olika finansieringsinstrument, varvid särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att i framtiden finna en lämplig medelväg mellan bidrag och andra former av finansiering, som t.ex. lån (med eller utan räntebidrag), lånegarantier eller aktieinnehav, beroende på vilken typ av investeringar det handlar om.

Kommissionen kommer att undersöka på vilket sätt strukturstöd i form av bidrag delvis kan ersättas, eller utnyttjas för att åstadkomma en hävstångseffekt på andra former av finansiering (t.ex. med privatkapital), i syfte att lätta bördan på gemenskapsbudgeten, dock utan att göra avkall på den sammanhållningseffekt som eftersträvs. Som ett led i denna undersökning pågår f.n. en utredning om effekten av olika finansieringstekniska åtgärder på ett antal särskilt utvalda program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Efter en politisk utvärdering inom kommissionen kommer diskussioner att tas upp med Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska investeringsfonden och ett antal institutioner i medlemsstaterna med avseende på den tekniska utformningen av de olika system som kommer att ha valts ut. Vid bedömningen av resultatet av dessa undersökningar och diskussioner kommer hänsyn att tas till att EIB efter Europeiska rådets möte i Amsterdam fick i uppdrag att stimulera utvecklingen av små och medelstora företag, eventuellt med hjälp av riskkapital med inblandning av den privata banksektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4226/97 från Cristiana Muscardini (NI), Gianfranco Fini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Belleré (NI), Marco Cellai (NI), Gastone Parigi (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Salvatore Tatarella (NI) och Antonio Trizza (NI) till rådet (22 januari 1998)

Ämne: Återställande av egendom som tillhört förintelsens offer

I hela Europa talar pressen berättigat ofta och med oförändrad sinnesrörelse om förintelsen och dem som överlevt denna fruktansvärda tragedi. Ett halvt sekel efter förintelsen har man inte ännu löst problemet med att återställa den egendom som stals från offren eller som förvarats i kreditinstitut och banker i de olika länderna. Inte heller har man ännu klargjort vad som skedde med det guld som nationalsocialisterna stal.

Med beaktande av de legitima kraven från de överlevande och deras lagliga arvingar anmodas rådet att uppge om det ämnar utöva alla tänkbara påtryckningar mot de berörda regeringarna, oberoende av om de är medlemmar av Europeiska unionen eller inte, i syfte att avskaffa denna uppenbara orättvisa?

Svar (27 april 1998)

Eftersom gemenskapen inte har någon behörighet på detta område kan rådet inte utöva påtryckningar på de berörda regeringarna i denna fråga.

I många länder, inbegripet Europeiska unionens medlemsstater, genomförs nu utredningar av kommittéer och andra oberoende organ för att kasta ljus över frågorna om vad som har hänt med den egendom som tillhörde förintelsens offer samt vad som har hänt med det guld som stals av nazisterna i de ockuperade ländernas centralbanker. Internationella konferenser om dessa frågor har hållits och ytterligare konferenser är planerade.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 223 , 17/07/1998 s. 0043



SKRIFTLIG FRÅGA E-4031/97 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (14 januari 1998) Ämne: Förenade kungarikets bestämmelser från 1996 om producentansvar (förpackningsavfall) Anser kommissionen att dessa Förenade kungarikets bestämmelser, på grund av sin komplexitet och byråkratiska karaktär, utgör en belastning för småföretag i hela den Europeiska unionen om de har för avsikt att bedriva affärsverksamhet i Förenade kungariket? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (23 februari 1998) Som parlamentsledamoten känner till skall ett direktiv, enligt tredje stycket i artikel 189 i EG-fördraget, med avseende på det resultat som skall uppnås vara bindande, men det skall överlåta åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet. Under förutsättning att alla direktivets krav uppfylls kan medlemsstaten således själv välja form och tillvägagångssätt för införlivande i nationell lagstiftning av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall ((EGT L 365, 31.12.1994. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3490/97 från Giacomo Santini (UPE) till kommissionen (3 november 1997)

Ämne: Höjda momssatser i Italien

Den italienska regeringen ändrade nyligen momssatserna, i klar strid mot EU:s målsättning att harmonisera skattesatserna. Inom i synnerhet den italienska vinodlingssektorn skall partihandlare behandlas annorlunda än andra skatteskyldiga personer som kan utnyttja lägre momssatser i enlighet med artikel 34 i det presidentiella dekretet nr 633/72.

1. Vad anser kommissionen om detta, och om kommissionen tänker vidta några åtgärder gentemot den italienska regeringen, vilka åtgärder kommer det vara?

2. Skulle den kompensation som anges i det ovan nämnda presidentiella dekretet kunna harmoniseras på nuvarande nivå och utökas till att även gälla andra skatteskyldiga personer?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (30 januari 1998)

Enligt de uppgifter som hittills är tillgängliga för kommissionen är de nya italienska mervärdeskattesatserna helt förenliga med direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter. Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund ((EGT L 145, 13.6. 1977. )) (sjätte momsdirektivet), särskilt artiklarna 12.3 a, 28.2 i och bilaga H. Kommissionen välkomnar avskaffandet av den så kallade parkeringskattesatsen som ett steg mot ett enklare och mer harmoniserat system för mervärdeskattesatser, som motsvarar kommissionens planer för ett nytt gemensamt system för mervärdeskatt.

Artikel 34 i det italienska dekretet 633/72 bygger på artikel 25 i sjätte momsdirektivet. Det särskilda systemet med schablonbeskattning för jordbrukare i artikel 25, som infördes för jordbrukare som ett alternativ till det vanliga momssystemet eller till det särskilda momssystemet för små företag som omfattas av artikel 24 i det sjätte momsdirektivet, skall särskilt tillämpas för jordbrukare som inte kan efterleva de regler som omfattas av de båda andra systemen. Det bör därför påpekas att systemet inte skall ses som ett sätt att ge ekonomiskt bidrag till småjordbrukare. Den schablonberäknade kompensationen får därför inte användas för att ge jordbrukarna i fråga återbetalningar som är större än den ingående mervärdeskatten. Dessutom skall all verksamhet som inte kan betraktas som typisk jordbruksverksamhet, även om den utövas av jordbrukare, inte omfattas av schablonsystemet. Om jordbrukaren konkurrerar med inköpare, tillverkare och serviceföretag skall jordbrukaren omfattas av de vanliga reglerna eller de särskilda reglerna för småföretag enligt artikel 24 och endast i samband med sin verksamhet som jordbrukare omfattas av schablonreglerna. Eftersom det i artikel 25 rör sig om ett särskilt beskattningssystem som är ett undantag från de vanliga reglerna bör det tolkas snävt. Mot bakgrund av vad som sagts ovan är det enligt kommissionen inte lämpligt att detta särskilda beskattningssystem för jordbrukare tillämpas på till exempel grossister inom vinindustrin.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 196 , 22/06/1998 s. 0086



SKRIFTLIG FRÅGA E-4145/97 från Antoinette Spaak (ELDR) till kommissionen (21 januari 1998) Ämne: Införlivande av direktiv 94/80/EG Kan kommissionen göra en sammanställning av vilka medlemsstater som i sin nationella lagstiftning har respektive inte har införlivat rådets direktiv 94/80/EG ((EGT L 368, 31.12.1994, s. 38. )) av den 19 december 1994 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (16 februari 1998) Frankrike och Belgien är de enda medlemsstater som ännu inte har genomfört rådets direktiv 94/80/EG av den 19 december 1994 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ((EGT L 368, 31.12.1994. )) i sin nationella lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4167/97 från Simon Murphy (PSE) till kommissionen (21 januari 1998)

Ämne: Påstådd användning av herrelösa hundar och katter för forskning vid belgiska universitet

Beträffande den formella anmälan (97/4379) om att herrelösa hundar och katter används för forskning i Belgien som inkommit till kommissionen från den brittiska sammanslutningen för avskaffande av vivisektion, kan kommissionen säga om något svar från de belgiska myndigheterna har erhållits vid det här laget?

Om det bekräftas att herrelösa hundar och katter används inom forskningen, vilket strider mot direktiv 86/609/EEG ((EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. )), kommer kommissionen då att överväga att inleda en process mot Belgien i EG-domstolen om denna överträdelse?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (27 februari 1998)

Kommissionen kan bekräfta att de belgiska myndigheterna besvarat kommissionens begäran om upplysningar.

Om det skulle framkomma bevis för att herrelösa hundar och katter används för forskning i strid med rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål ((EGT L 358, 18.12.1986. )), och om den berörda medlemsstaten inte skulle vidta åtgärder för att komma till rätta med denna situation, skulle kommissionen kunna överväga att inleda överträdelseförfaranden mot denna medlemsstat.

Om de påstådda överträdelserna av direktivet har undersökts av den nationella myndigheten, om lämpliga åtgärder vidtagits för att genomdriva det och rättsliga förfaranden inletts i enlighet med nationella regler, kan man knappast vidhålla att den berörda medlemsstaten har underlåtit att se till att fysiska och juridiska personer inom dess jurisdiktion följer direktivet. Enbart det faktum att överträdelser förekommer räcker inte för att visa att en medlemsstat bryter mot gemenskapslagstiftningen, eftersom det är omöjligt att garantera att alla bestämmelser alltid följs av alla fysiska och juridiska personer. Det är emellertid medlemsstatens skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för överträdelserna av direktivets bestämmelser.

Kommissionen kommer mot bakgrund av ovanstående att undersöka det klagomål som parlamentsledamoten åberopar.