SKRIFTLIG FRÅGA E-2074/99

från Agnes Schierhuber (PPE-DE) till kommissionen

(12 november 1999)

Ämne: Insyn i jordbruksmarknaden

Den inre marknaden för driftskapital och betalningar för jordbruket fungerar delvis inte alls eller bara dåligt. Detta beror dels på bristande insyn i marknaden, dels på att Europeiska gemenskapen saknar föreskrifter eller har föreskrifter som inte kan användas.

En undersökning utförd av kommissionen (Eudramat) bevisar att systemet med nationellt utfärdade tillstånd, ett system som finns kvar också i dag, leder till att identiska läkemedel säljs till högst olika pris i olika medlemsstater. En studie som baserats på denna undersökning visar att sjukkassorna, konsumenterna och bönderna i Österrike skulle

kunna spara omkring en miljard euro per år. Om dessa besparingsmöjligheter slås ut över hela marknaden inom EU kommer man fram till att det nuvarande, decentraliserade systemet för beviljande av tillstånd kostar européerna upp till 35 miljarder euro per år. En liknande situation råder för växtskyddsmedel.

1. Vilka åtgärder planeras för att öka insynen i marknaden för utsäde, fodermedel och gödningsämnen?

2. Vilka åtgärder planeras för att genomföra en fungerande inre marknad för traktorer och lantbruksmaskiner, veterinärmedicinska läkemedel och växtskyddsmedel?

Jag ber om att det inte bara skall hänvisas till gällande regler.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(25 januari 2000)

Medlemsstaterna och kommissionen utbyter på regelbunden basis information om det nettoförsäljningspris på utsäde som odlare får, om den totala skörden, om den totala handeln för marknadsåret, om lager samt om den prognostiserade interna förbrukningen. Denna information samlas på gemenskapsnivå in av kommissionen och lämnas därefter som diskussionsunderlag till mötena i förvaltningskommittén för utsäde och i ständiga gruppen inom rådgivande kommittén för hälso- och kvalitetsfrågor inom jordbrukssektorn. Eventuella prisskillnader för samma art justeras normalt mot bakgrund av produktens specifika egenskaper, t.ex. beroende på sort eller ursprung, produktivitet, motståndskraft mot sjukdomar, osv. Kommissionen är därför övertygad om att befintliga regler erbjuder tillräcklig öppenhet i utsädesmarknaden. På medellång sikt planeras inga förslag på detta område.

När det gäller djurfoder agerar kommissionen på basis av harmoniserad gemenskapslagstiftning i vilken det anges regler för saluförande, märkning av tillsatser, för råvaror och foderblandningar.

Huvudsyftet är att garantera en säker användning av foder och att informera boskapsuppfödare om vilken typ av foder de utfodrar sina djur med och vilka egenskaper fodret har. Dioxinkrisen ledde bland annat till att kommissionen till rådet och Europaparlamentet överlämnade ett arbetsprogram för att förbättra spårningen av djurfoder och i synnerhet för att ge säkrare djurfoder genom skärpta kontroller. Kommissionen genomför dessutom permanenta kontroller av djurfodermarknaden i samarbete med berörda rådgivande kommittéer och förvaltningskommittéer.

Harmoniserad lagstiftning om saluförande av handelsgödsel finns sedan 1976 då rådets direktiv 76/116/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel(1) trädde i kraft. Sedan dess har lagstiftningen ändrats eller anpassats till den tekniska utvecklingen 17 gånger och en rapport i oktober 1997 från SLIM-gruppen (förenklad lagstiftning för den inre marknaden) visade att lagstiftningen i fråga om öppenhet och effektivitet fungerade tillfredsställande.

Mer än 90 % av den gränsöverskridande handeln med handelsgödsel inom gemenskapen uppskattas utgöras av handelsgödsel från gemenskapen som omfattas av direktiv 76/116/EEG, och mer än hälften av allt handelsgödsel som marknadsförs i gemenskapen är märkt EG-handelsgödsel.

Gemenskapens lagstiftning om handelsgödsel kompletteras av nationell lagstiftning som rör godkännande för saluförande på den nationella marknaden av inhemskt eller importerat handelsgödsel där det för närvarande saknas harmoniserad lagstiftning (till exempel för organiska gödselmedel och organiska gödselmedel med låg halt av organiskt kväve). Som ett resultat av en rekommendation från SLIM-gruppen förväntas dessa typer av handelsgödsel ingå i den harmoniserade lagstiftningen så snart som de nuvarande 18 direktiven har sammanfogats i ett enda nytt direktiv, vilket ytterligare förbättrar marknadsinsynen. Arbetet med detta pågår och enligt planerna skall ett förslag till nytt direktiv lämnas till rådet och Europaparlamentet under år 2000.

Arbetet med förenkling samt anpassning till den tekniska utvecklingen utförs i samråd med alla berörda parter, inklusive industrin, och därigenom säkerställs att den höga nivå av öppenhet som finns upprätthålls.

Sedan 1988 har gemenskapens typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul varit frivillig, se rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974(2). Kommissionen arbetar för närvarande med en fullständig genomgång av lagstiftningen om typgodkännande för traktorer med målet att gemenskapens typgodkännande skall bli obligatoriskt. På så vi skulle den inre marknaden förverkligas på detta område. Utkastet till direktiv kommer att lämnas till rådet och Europaparlamentet under år 2000.

Kommissionen beviljade nyligen ett kontrakt till oberoende konsulter för att de skulle utvärdera hur förfarandena för att godkänna medicinska produkter fungerar i gemenskapen. Utvärderingen omfattar även en undersökning av förfaranden för veterinärmedicinska produkter. Konsulterna förväntas intervjua representanter för alla berörda parter och deras rapport förväntas vara klar i slutet av år 2000. Med rapporten som underlag kommer kommissionen att granska befintlig gemenskapslagstiftning och de godkännandeförfaranden den omfattar.

I rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(3), och i synnerhet i bilaga VI, ges ett harmoniserat ramverk för säkerhetsgenomgång av aktiva substanser och för nationella godkännanden av växtskyddsmedel. Direktivet har införlivats i nationell lagstiftning i samtliga medlemsstater. Diskussioner i arbetsgrupper med medlemsstaterna skall ske för att ge vägledning i fråga om återstående frågor där inga beslut fattats ännu, t.ex. i fråga om parallellimport. På området för växtskyddsmedel har det uppnåtts en hög nivå av harmonisering och öppenhet.

(1) EGT L 24, 30.1.1976.

(2) EGT L 84, 28.3.1974.

(3) EGT L 230, 19.8.1991.