ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 031 , 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FRÅGA E-2510/98 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (30 juli 1998) Ämne: Påföljder för Frankrike för brott mot gemensamma bestämmelser om konkurrens Skulle Europeiska kommissionen kunna tillkännage förteckningen över och innehållet i de förfaranden som vidtas mot Frankrike för överträdelse av gemenskapernas bestämmelser om konkurrens?
SKRIFTLIG FRÅGA P-2346/98

från Frédéric Striby (I-EDN) till kommissionen

(13 juli 1998)

Ämne: Nattflygningar och åtgärder mot bullret

Europeiska kommissionen skulle på begäran av Europaparlamentet (resolution av den 10 juni 1997 om kommissionens grönbok: framtidens bullerpolitik(1)) ta konkreta initiativ för att begränsa ljudstörningarna från flygplatserna inom Europeiska unionen (begränsningar av ljud från flygplan, minskning av antalet nattflyg). Människor som bor i närheten av flygplatserna är i själva verket särskilt irriterade av, ja till och med förtvivlade över nattflygningarna och börjar bilda opinion överallt i Europa.

Har Europeiska unionen redan vidtagit tvingande åtgärder och i så fall vilka? Vilken slags flygplatser kommer att beröras?

Svar avgivet av herr Kinnock på kommissionens vägnar

(27 juli 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1721/98 från fru Beres(2).

(1) A4-0183/97 - EGT C 200, 30.6.1997.

(2) Se s. 75.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1601/98

från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen

(25 maj 1998)

Ämne: Skydd av värphöns

Det spanska förbundet för äggproducenter (Asociación Espanola de Productores de Huevos) anser att kommissionens förslag till direktiv om upprättande av miniminormer för skydd av värphöns i förhållande till olika uppfödningssystem kommer att leda till att priset på ett tjog ägg stiger till över 400 pesetas. Detta kunde innebära att detta livsmedel så gott som försvinner ur matkorgen.

Anser kommissionen att förbundets åsikt är motiverad?

Om denna bedömning saknar grund, önskar jag att man lägger fram argument för att tjogpriset på ägg inte kommer att öka som en följd av tillämpningen av nämnda direktiv.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 juni 1998)

Kommissionens förslag till rådsdirektiv om en minimistandard för skyddet av värphöns i olika uppfödningssystem(1) är grundat på en rapport från Vetenskapliga veterinärkommittén.

Det föreslagna nya standardutrymmet för värphöns i bur är 800 cm3 i nybyggda eller ombyggda burar. Den övergångsperiod efter vilken alla anläggningar måste följa den nya standarden planeras i förslaget till 10 år.

I kommissionens meddelande till förslaget anges att kraven kan komma att leda till en ökning av kostnaden för ägg på cirka 10-15 %. Dessutom anges i meddelandet att tilläggskostnaden för konsumenten beräknas uppgå till endast 1,12-1,56 ecu per år, vilket enligt kommissionens mening inte kommer att hindra människor från att köpa ägg.

(1) KOM(98) 135 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1506/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Informationssamhället och den ekonomiska och sociala sammanhållningen

I kommissionens meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97) 7, 22.1.1997) av den 22 januari 1997 uppmärksammas (på s. 17) de minst utvecklade regionernas svårigheter när det gäller att få tillgång till och utnyttja informationssamhällets möjligheter. Samtidigt kan en god telekommunikationsinfrastruktur innebära att persontransport och även godstransport undviks, och att därmed miljön förskonas och att mindre energiresurser och nödvändiga utgifter för genomförandet tas i anspråk.

Kan kommissionen tala om huruvida ovanstående har beaktats i kommissionens definitiva förslag om reformen av strukturfonderna för den nya perioden 2000-2006, vilka godkändes av kommissionärskollegiet den 18 mars i år?
SKRIFTLIG FRÅGA P-1821/98

från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen

(3 juni 1998)

Ämne: Förbud mot att använda silikon i bröstimplantat

1. Anser kommissionen att det är farligt att använda silikon i bröstimplantat?

2. Om ja, vilka åtgärder förslår kommissionen för att tygla användningen av silikon i bröstimplantat?

3. Kan kommissionen ange vilka medlemsstater som har infört eller tänker införa ett förbud mot silikon i bröstimplantat?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(1 juli 1998)

1. och 2. Kommissionen är medveten om att användningen av silikonfyllda bröstimplantat liksom andra bröstimplantat medför vissa risker.

I syfte att hantera dessa risker på bästa sätt håller kommissionen för närvarande på att slutföra riktlinjerna om förfaranden för att bedöma huruvida bröstimplantat är förenliga med direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter(1).

Kommissionen hänvisar också parlamentsledamoten till det svar kommissionen gav på fråga P-1793/97 från Heidi Anneli Hautala(2).

3. Frankrike godkänner användning av bröstimplantat fyllda av fysiologiskt serum liksom övriga typer av EG-märkta bröstimplantat, förutsatt att dessa har genomgått en särskild bedömning i Frankrike enligt kriterier som skall defineras av Frankrike.

Frankrike har för övrigt åberopat skyddsklausulen i direktiv 93/42/EEG för ifrågavarande produkter och kommissionen utreder för närvarande ärendet.

Efter att vid flera tillfällen ha diskuterat denna fråga med samtliga medlemsstater har det inte kommit till kommissionens kännedom att andra medlemsstater infört inskränkande åtgärder av liknande slag som den i Frankrike.

(1) EGT L 169, 12.7.1993.

(2) EGT C 76, 11.3.1998, s. 55.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1398/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(7 maj 1998)

Ämne: Jordbruk

Kan kommissionen informera om sina planer för jordbruket i de yttersta randområdena och om hur den i framtiden avser att minska de avståndsmässigt betingade olikheterna med avseende på jordbruksverksamheten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 juni 1998)

Kommissionen har alltid vinnlagt sig om att ta hänsyn till olika regioners eller verksamheters särart i definitionen eller genomförandet av gemenskapens politik och också att tillmötesgå önskemål från olika medlemsstater. Det är därför som rådet antog de tre besluten beträffande inrättandet av "Posei" 1989 och 1991 som beaktar dessa regioners särart. Kommissionen har föreslagit gemenskapsinitiativet Regis (isolerade regioner) för att beakta dessa regioners särart inom ramen för strukturfonderna.

När det gäller regioner i vilka jordbrukssektorns betydelse är stor, har man beslutat om en särskild försörjningsordning för basprodukter eller bearbetade produkter från jordbruket, samt motiverade undantag från bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken, eller kompletterande stöd för att stödja eller utveckla hela jordbruksnäringen.

Kommissionen är medveten om att det avlägsna läget och ökaraktären trots dessa stöd fortfarande utgör en extra kostnad, och har därför inlett en översyn över alla berörda sektorer i dessa regioner, inbegripet jordbruket.

I Agenda 2000(1) lade kommissionen särskild tonvikt vid förenklingen av tilldelningen av dessa stöd både på jordbruksområdet och andra verksamhetsområden (gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna) när det gäller alla gemenskapens regioner. Särskild hänsyn kommer att tas till situationen för regionerna i gemenskapens yttersta periferi inom ramen för strukturfonderna. Dessa regioner kommer, oberoende av de kriterier som gäller för andra regioner som ligger efter i utvecklingen, att tillhöra mål 1.

Med beaktande av förslagen i Agenda 2000 och mot bakgrund av artikel 299 i Amsterdamfördraget (omarbetning av artikel 227 i EG-fördraget) skall kommissionens överväganden, med en nära tioårig prognos över särskilda program, göra det möjligt att ta fram förslag om utsikterna för dessa regioner med iakttagande av subsidiaritetsprincipen.

(1) KOM(97) 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2040/98

från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Remscheid, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Remscheid i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Remscheid erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Kompletterande svar

avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(25 september 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-2036/98(1).

(1) EGT C 386, 11.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2039/98

från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Wuppertal, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Wuppertal i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Wuppertal erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Kompletterande svar

från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(25 september 1998)

Som komplement till sitt svar av den 6 juli 1998(1) kan kommissionen nu ge följande information.

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-2036/98(2).

(1) EGT C 354, 19.11.1998, s. 130.

(2) EGT C 386, 11.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1799/98

från José Barros Moura (PSE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Finansiering av vattenbyggnadsarbeten i Spanien genom gemenskapens fonder

Svaret (skriftligt) på min muntliga fråga H-0466/98(1) innebär åtminstone ett framsteg i förhållande till kommissionens tidigare svar, eftersom kommissionen nu erkänner att det finns en spansk vattenbyggnadsplan som finansieras av ERUF, om än bara delvis. Man närmar sig visserligen sanningen men bara delvis. Kommissionen fortsätter nämligen att dölja att ERUF:s investeringar i Alqueva uppgår till knappt 96,6 miljoner ecu och inte till 300 miljoner ecu. Denna blandning av finansiering från ERUF med annan gemenskapsfinansiering till Alentejo-regionen (där Alqueva ligger) försvårar naturligtvis en jämförelse mellan ERUF:s finansiering av vattenbyggnadsarbeten i Portugal och Spanien. Kommissionen har för avsikt att genom ERUF investera 13 gånger mer i den nationella vattenbyggnadsplanen i Spanien än vad ERUF investerar i Alqueva. Jag ifrågasätter inte storleken på finansieringen, utan bara de olika villkoren för finansieringen i de båda länderna.

1. Anser kommissionen att den använt likvärdiga och opartiska metoder för att analysera förutsättningarna för investeringarna i dessa två medlemsstater?

2. Har kommissionen kontrollerat miljökonsekvenserna av arbetena med den nationella vattenbyggnadsplanen i Spanien, framför allt i Guadiana-dalen? Vilka försiktighetsåtgärder har vidtagits?

3. Kan kommissionen skicka en förteckning till mig över de stora kanal- och dammprojekt som finansieras av ERUF och sammanhållningsfonden i Guadiana-dalen tillsammans med budgetarna för de olika projekten?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies

(25 september 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-1447/98(2).

(1) Debatt i Europaparlamentet (maj 1998).

(2) EGT C 386, 11.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1715/98

från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Öveträdelseförfarande mot Italien för försäljningen av mjölkcentralen i Rom

Har kommissionen fått mer information från italienska staten och Roms kommun om försäljningen av mjölkcentralen i Rom, vilken är föremål för ett överträdelseförfarande?

Vilka nya initiativ planerar kommissionen i förhållande till Roms kommun?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 juni 1998)

Kommissionen har inte fått någon ny officiell underrättelse från Italien eller kommunen Rom om försäljning av Centrale del Latte di Roma. Det bör dock påpekas att enligt kommissionens beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 93.2 i EG-fördraget är sista datum för medlemsstaten att översända kommentarer om stöd till Centrale del Latte di Roma fastställt till den 8 juni 1998.

Kommissionen väntar fortfarande på kommentarer till detta beslut, samt på kommentarer från berörd tredje part och andra medlemsstater. Efter det att kommentarerna har mottagits och analyserats kommer kommissionen att i enlighet med förfarandet i artikel 93.2 i EG-fördraget fatta ett slutgiltigt beslut om stödet i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2245/98

från Allan Macartney (ARE) till kommissionen

(16 juli 1998)

Ämne: Medicinering för hästar och deras välbefinnande

Känner kommissionen till att det enligt lagstiftning som träder i kraft i januari år 2000 förbjuds viss medicinering för hästar som är vanliga vid behandlingen av dessa, och att hästar som uteslutande hålls för att utöva sport och fritidsaktiviteter omfattas av exakt samma bestämmelser som djur som föds upp till slakt?

Har kommissionen övervägt att det saknas alternativa behandlingsmetoder för vissa åkommor som är vanliga bland hästar som används för sport och fritidsaktiviteter och att genomförandet av den nya lagstiftningen skulle kunna utgöra ett allvarligt hot mot dessa djurs hälsa?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Martin Bangemann

(25 augusti 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1495/98 från Kindermann(1).

(1) Se s. 42.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1798/98

från Jessica Larive (ELDR) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Säkra tändare

Inom EU gäller EU-normen EN ISO 9994: 1996 års standard beträffande tändares säkerhetsaspekter och det allmänna direktivet om produktsäkerhet. Båda föreskrifterna skall säkerställa att konsumenterna inte utsätts för farliga tändare. ISO är en frivillig norm som industrin genom självreglering har åtagit sig att uppfylla. Utöver ISO-normen har Förenta staterna sedan den 12 juli 1994 en obligatorisk säkerhetsnorm som kräver att tändare som tillverkas i eller importeras till Förenta staterna skall vara barnsäkra. Trots de många åtgärderna sker det fortfarande olyckor i EU som beror på exploderande tändare eller bränder som orsakas av barn som leker med tändare. Därför ser man för tillfället över den europeiska normen. Den europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) har nyligen fått detta uppdrag.

1. Anser kommissionen att man som en del av denna översyn bör vidta åtgärder för att förhindra att barn kan leka eller faktiskt leker med tändare? Om ja, vilka?

2. Anser kommissionen att flammans maximihöjd bör begränsas?

3. Anser kommissionen att man i detta sammanhang bör diskutera den så kallade värmepelartändaren och att denna bör undersökas närmare?

4. Avser kommissionen att se till att den europeiska normen efterlevs bättre i medlemsstaterna? Om ja, hur? Om nej, varför?

5. Finns det, i konsumenternas intresse, en möjlighet till åtgärder av en mer bindande karaktär från kommissionens sida om det visar sig att normen inte efterlevs i tillräckligt hög grad och medlemsstaterna inte har tillräcklig kontroll över sin egen industri?

6. Anser kommissionen att den bästa lösningen för att förebygga olyckor med tändare inom EU vore en obligatorisk säkerhetsnorm efter amerikanskt mönster?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 031 , 05/02/1999 s. 0112



SKRIFTLIG FRÅGA E-2015/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (30 juni 1998) Ämne: Stöd till upprättande av en energibyrå i regionen Algarve Med hänsyn till projektet om att upprätta en regional energibyrå i Algarve-regionen har jag fått höra om tidigare operationella problem och problem att genomföra detta projekt. Jag ber därför kommissionen redogöra för vilka möjligheter detta inititiv har att erhålla stöd inom ramen för regionen Algarve? Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (3 september 1998) Kommissionen har mottagit ett förslag till inrättande av ett energikontor i Algarve. Förslaget är ett led i SAVE II-programmets åtgärder för att inrätta energikontor på regional och lokal nivå, och det lades fram tillsammans med den spanska provinsen Huelva. Samtliga förslag som läggs fram utvärderas enligt Save II-kommitténs förfarande, vilket garanterar maximal öppenhet och stringens. Tyvärr kunde inte just detta projekt föras upp på listan över energikontor som skall finansieras under 1998.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 013 , 18/01/1999 s. 0044



SKRIFTLIG FRÅGA E-1567/98 från Andrea Manzella (PSE) till rådet (25 maj 1998) Ämne: Mordet på biskop Juan Gerardi Kan rådet, mot bakgrund av mordet på biskop Juan Gerardi, redogöra för vilka akuta åtgärder det anser att Europeiska unionen bör vidta för att få den guatemalanska regeringen att inleda en effektiv och pålitlig utredning för att hitta både de som utförde mordet och de som av politiska skäl beställde det, eftersom mordet på biskopen riskerar att ge ny kraft åt det fruktansvärda inbördeskriget i Guatemala?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1444/98

från Mirja Ryynänen (ELDR) till kommissionen

(11 maj 1998)

Ämne: EU:s stöd för utveckling av Finlands fårproduktion

Finland drog hösten 1997 upp en utvecklingsplan för sin fårproduktion som för närvarande är mycket småskalig. Avsikten är att öka produktionen för att få till stånd bättre fungerande förädling av högre kvalitet. En strukturutveckling förutsätter också nya investeringar.

Ett problem i samband med utvecklingen av fårproduktionen är att tackbidraget är väldigt lågt. Finland har begärt stöd från EU för att kunna betala ut större bidrag än vad som idag utbetalas. EU har dock tillsvidare förhållit sig återhållsam i frågan. I Finland anser man att ett större tackbidrag är nödvändigt för näringsgrenens utveckling.

Jag skulle vilja veta vad kommissionen gör för att man skall kunna betala finska fårproducenter ett tackbidrag som skulle främja utveckling av dagens småskaliga fårproduktion.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 juni 1998)

Kommissionen är medveten om de problem som den finländska fårsektorn har. Det rör sig i huvudsak om strukturella problem och därför genomför Finland med kommissionens godkännande vissa program, som har till syfte att förbättra strukturerna i sektorn liksom kvaliteten på slaktkropparna.

Kommissionen har avslagit Finlands begäran om att få betala ut ett tilläggsbidrag till sina producenter eftersom detta skulle leda till en ny och ovälkommen debatt om huruvida beräkningen av bidraget skall göras på regional basis.

Genom det årliga bidrag som redan betalas ut inom ramen för får- och getköttsordningen kompenseras producenter i enlighet med genomsnittsnivån för priserna inom gemenskapen. Kommissionen vill undvika en utveckling mot bidragsberoende och anser att den bästa stimulansen för producenter att förbättra kvaliteten och att göra investeringar i strukturella förbättringar är den prisstegring och det ökande antal marknadstillfällen som följer av dessa åtgärder. Kommissionen avser därför inte att lägga fram något förslag om ytterligare bidrag till finländska fårproducenter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2191/98

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: José Juan Gerardis bortgång

Känner kommissionen till att Gerardi, chef för det guatemalanska ärkebiskopsdömets kontor för mänskliga rättigheter, tragiskt avled i Guatemala City den 26 april i år? Kommer kommissionen att göra allt den kan för att garantera att det görs en noggrann utredning om omständigheterna kring hans bortgång och att de skyldiga ställs inför rätta?

Svar från Manuel Marin på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

Såsom framgick vid plenarsammanträdet den 14 maj i Strasbourg berördes kommissionen djupt av meddelandet om det brutala mordet på biskop José Juan Gerardi. Detta tragiska dödsfall har onekligen skadat fredsprocessen som nu, nästan ett och ett halvt år efter undertecknandet av avtalet om varaktig fred, visar sig fortsatt bräcklig. Detta beror i stor utsträckning på dess långsamma framsteg, det oerhörda motstånd som måste övervinnas och de olika befolkningsgruppernas svaga deltagande.

Kommissionen försäkrar att den kommer att göra sitt yttersta för att rättsstaten skall fungera enligt andan i fredsavtalen, särskilt beträffande säkerhetsstyrkorna och rättssystemet, så att regeringen skall kunna fullfölja sin strävan att identifiera och ställa de ansvariga för brottet inför rätta samt skapa förutsättningar för fredlig samexistens.

Under tiden följer kommissionen med stor uppmärksamhet polis- och rättsutredningen samt arbetet i den högnivåkommitté (bestående av utrikesministern, inrikesministern, riksåklagaren, presidentens privatsekreterare, ombudsman för de mänskliga rättigheterna, etc.) som har inrättats för att bland annat löpande informera det internationella samfundet om sådant som rör anstiftarna till och de ansvariga för brottet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1714/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Skydd av territoriet

Följande fråga ställs mot bakgrund av den mänskliga tragedi och miljötragedi som just nu drabbar Kampanien och mot bakgrund av mina tidigare frågor E-2480/94(1), E-2730/95(2) och E-2731/95(3) och svaren på dessa frågor, och med hänsyn till nödvändigheten av att samordna politiken för fysisk planering i hela unionen, eftersom många problem är gemensamma för de olika medlemsstaterna och i vissa fall är gränsöverskridande.

Anser kommissionen att det är nödvändigt att snarast möjligt

1. anmoda miljöbyrån att färdigställa hydrogeologiska kartor över unionens territorium, vilka skall kunna användas för att upptäcka riskområden,

2. lägga fram förslag i syfte att utöka sina för närvarande begränsade befogenheter, genom att få medlemsstaterna att delegera ansvar och därmed kunna samordna åtminstone de program för fysisk planering som sammanhänger med projekt för regional utveckling,

3. från och med nu införa ett belopp för detta ändamål i den preliminära budgeten för 1999,

4. samordna civilskyddskårerna genom samarbetspolitik som utarbetas under tredje pelaren?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(10 juli 1998)

1. Europeiska miljöbyrån är i huvudsak ett organ för insamling av data och information om miljöns tillstånd. Den föreslagna uppgiften skulle överskrida dess nuvarande mandat, kompetenser och resurser.

2. och 3. Medlemsstaterna och kommissionen är aktivt delaktiga i sammanställandet av ett strategi- och prognosdokument som handlar om regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (European Spatial Development Perspective) och som bland annat skall främja en samordnad syn på gemenskapens utvecklingsplanering. Ett första utkast till detta dokument lades fram i juni 1997 under det nederländska ordförandeskapet, och innehåller även ett antal politiska förslag, bland annat om fysisk planering, vattenförvaltning och naturliga risker i allmänhet.

Man bör dock påpeka att dokumentet är av vägledande art och går ut på att de befintliga kompetenserna i fråga om utvecklingsplanering bibehålls, både på nationell och på regional nivå, samtidigt som man strävar efter bättre samordning och intensivare samarbete.

4. Vad gäller samarbete inom civilskydd så är det en fråga som faller under gemenskapens ansvarsområde i enlighet med artikel 3t i EG-fördraget. Samarbetet inom civilskyddet genomförs alltså inom ramen för fördraget och den första pelaren.

I detta sammanhang antog rådet den 19 december 1997 ett beslut om att inrätta ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten(4). Ett av projekten i detta program syftar till att fastställa riktlinjer i fråga om katastrofskydd. Dessa riktlinjer skulle kunna följas av alla medlemsstaterna för att så effektivt som möjligt varna om risker, bland annat i bergsområden som Kampanien.

(1) EGT C 81, 3.4.1995, s. 37.

(2) EGT C 79, 18.3.1996, s. 18.

(3) EGT C 79, 18.3.1996, s. 18.

(4) Rådets beslut 98/22/EG av den 19 december 1997. EGT L 8, 14.1.1998.