ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3836/00

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Återbetalning av jordbruksstöd

Onsdagen den 5 juli 2000 meddelade kommissionen att Österrike måste betala tillbaka 800 000 euro i jordbruksstöd till Europeiska unionen. Orsaken till denna åtgärd var att man under 1996 underlåtit att vidta sanktioner mot den bristfälliga märkningen av nötkreatur av hankön. Agrarmarkt Austria skall enligt kommissionen ha förfarit vårdslöst vid kontrollen. Endast 40 procent av de öronmärken som delats ut skall ha registrerats i databanken.

I svaret på fråga E-2636/00 skriver kommissionen: Kommissionen har beslutat om väldigt många tillrättalägganden för väldigt många medlemsstater. Jag önskar få detta svar konkretiserat.

Hur mycket har de övriga av Europeiska unionens medlemsstater blivit ålagda att betala tillbaka och på vilka grunder?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 februari 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens beslut 2000/449/EG av den 5 juli 2000 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)(1). I bilagan till den förordningen fastställs beloppen och grunden för de finansiella korrigeringar som åläggs medlemsstaterna.

(1) EGT L 180, 19.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3938/00

från Christopher Huhne (ELDR) till rådet

(20 december 2000)

Ämne: Antal omröstningar genomförda med kvalificerad majoritet

1. Skulle rådet kunna ange siffror för hur många lagstiftningsbeslut och övriga beslut som skulle tagits med kvalificerad majoritet genom omröstning årligen under de senaste fem åren om man genomfört detta slags omröstning?

2. Hur stor andel av samtliga beslut fattas för närvarande genom omröstning med kvalificerad majoritet?

3. Hur stor andel av lagstiftningsbesluten fattas för närvarande genom omröstning med kvalificerad majoritet?

Svar

(27 september 2001)

Rådet har inte några siffror för vart och ett av de senaste fem åren över antalet omröstningar, lagstiftningsbeslut eller andra beslut som vid omröstning skulle avgöras med kvalificerad majoritet.

För 1999 upprättades statistik, men endast för antalet rättsakter. Den statistiken visar att 67 av 199 rättsakter som antogs av rådet 1999 hade en rättslig grund som krävde antagande med enhällighet. De återstående 132 rättsakterna under det året hade en rättslig grund som tillät att de antogs med kvalificerad majoritet, vilket innebär en andel på 66,33 %.

För dessa 132 rättsakter gällde följande:

- 104 antogs utan några röster mot eller nedlagda röster,

- 28 antogs med röster mot eller nedlagda röster.

Således antogs 104 av dessa 132 rättsakter utan opposition. Detta innebär att 67 + 104 = 171 av 199 rättsakter faktiskt antogs utan opposition. Sammanlagt innebär detta omkring 85 %.

I detta sammanhang måste man påminna om att omröstning med kvalificerad majoritet i praktiken kan gynna ett samtycke från samtliga delegationer i fråga om en text, eftersom de delegationer som inte samtycker till texten kan vara benägna att rösta för denna, så snart de vet att de blir i minoritet. Omröstning med kvalificerad majoritet stärker också kommissionens befogenhet att ändra och kan dessutom gynna antagandet av en text som är annorlunda än den som skulle ha godkänts om det i den rättsliga grunden hade föreskrivits enhällighet.

Från och med januari 2001 nämns i de månatliga förteckningarna över rådets rättsakter även det röstningsförfarande (enhällighet, kvalificerad eller enkel majoritet) som rådet följt vid antagandet av dessa rättsakter. Dessa förteckningar offentliggörs på rådets webbplats (http://ue.eu.int, under rubriken Offentlighet och Förteckning över rådets rättsakter).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3570/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(17 november 2000)

Ämne: Beteckningarna bio, biologisk och organisk

Förordning (EG) nr 1804/99(1) om komplettering av förordning (EEG) nr 2092/91(2) skyddar beteckningarna bio och eko för produkter som framställts genom ekologiska, biologiska eller organiska jordbrukstekniker.

Känner kommissionen till att det spanska jordbruks-, fiske- och livsmedelsministeriet är i färd med att utarbeta ett kungligt dekret som frånskiljer beteckningarna bio, biologisk och organisk från den produktion som är underställd bestämmelserna för det ekologiska, biologiska och organiska jordbruket?

Vad anser kommissionen om detta beslut?

(1) EGT L 222, 24.8.1999, s. 1.

(2) EGT L 198, 22.7.1991, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 januari 2001)

Redan 1999 fick kommissionen kännedom om att man vid jordbruksministeriet i Spanien höll på att utarbeta ett dekret om upphävande av skyddet för beteckningen bio för jordbruksprodukter och livsmedel som produceras och saluförs i Spanien. Kommissionen har nyligen erhållit uppgifter om att arbetet fortfarande pågår, men att inget dekret ännu har antagits.

I oktober 1999 informerade kommissionen jordbruksministeriet om sin ståndpunkt att en nationell bestämmelse, enligt vilken prefixet bio får användas i märkningen av produkter som inte har producerats i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel strider mot gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen kommer att undersöka frågan på nytt och kommer, vid behov, inte att tveka att inleda ett förfarande enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3658/00

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(27 november 2000)

Ämne: Utbyggnad av metron i Athen

Den grekiska regeringen har beslutat att förlänga Athens nuvarande tunnelbanelinje från den nuvarande ändstationen Ethnikis Amynis till Stavros Agias Paraskevis, detta för att underlätta förbindelsen med Athens nya flygfält. Enligt välunderrättade källor har regeringen nu beslutat att, på grund av tidsbrist och av ekonomiska skäl, slopa 4 av de 5 stationer som ursprungligen planerats längs den nya sträckan. Dessa stationer skulle ha tjänat bl.a. Holargos och Agias Paraskevis bostadsområden.

Vidare kan konstateras att man för att finansiera denna utbyggnad har för avsikt att använda gemenskapsmedel som beviljats för att bygga ut tunnelbanelinjen till Egáleo, ett mycket folkligt område i Athen. På detta sätt avser man alltså att offra en förbindelse till Athens mera förfördelade och mindre priviligierade bostadsområden, för att i stället satsa på ett försök att betjäna flygfältet, vilket är tvivelaktigt om det kommer att lyckas med tanke på att den planerade Stavros-stationen ändå ligger på flera kilometers avstånd från flygfältet. Har kommissionen informerats om dessa väsentliga ändringar i planerna och hur ser kommissionen i så fall på dem?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(15 februari 2001)

Enligt gemenskapens stödram för Grekland för programperioden 20002006 skall Europeiska regionala utvecklingsfonden delfinansiera förlängningen av de nya linjerna 2 och 3 i Atens tunnelbanesystem samt anläggandet av en järnvägsförbindelse mellan Atens centrum och den nya flygplatsen i Spata.

Det utkast till operativt program som de grekiska myndigheterna lagt fram för kommissionen Trafikleder, hamnar, stadsutveckling 20002006 behandlar följande projekt:

- Linje 2: förlängningen SepoliaThivon (2,8 km) kommer att ha tre stationer, medan förlängningen DafniIlioupolis (1,1 km) får en station.

- Linje 3: förlängningen från det nationella försvarshögkvarteret till Stavros (5,4 km) skall få fem stationer, och förlängningen MonastirakiEgaleo (4,7 km) får fyra.

Flera studier som gjorts under förberedelsefasen för detta operativa program har visat att de valda sträckorna är de som bäst tillgodoser atenarnas behov, särskilt i de mest tätbefolkade delarna av staden.

Man beräknar att det operativa programmet kommer att godkännas av kommissionen i början av 2001, och det är bestämt att stödet för de delfinansierade projekten skall betalas ut senast i slutet av 2008. Med tanke på de olympiska spelen 2004 har den grekiska ministern för offentliga arbeten visserligen fått befogenhet att prioritera tunneln på sträckan försvarshögkvarteretStavros framför byggandet av ett antal stationer, men när hela projektet är klart i slutet av 2008 skall alla planerade stationer finnas på plats.

De grekiska myndigheterna har också möjlighet att i framtiden förse Atens tunnelbanesystem med nya linjer, förlängningar av befintliga linjer, eller nya stationer utanför gemenskapens stödram för 20002006.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4073/00

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(10 januari 2001)

Ämne: Mystisk advokat i kommissionsledamot Cressons tjänst

Den 25 maj 2000 rapporterade den tyska tidskriften Der Stern under rubriken Geheimnisvoller Advokat om juristen Timm Riedinger. Riedinger lär ha varit anställd av den tidigare för forskning ansvariga kommissionsledamoten Cresson och skall ha arbetat med ledningen av kommissionens projekt för fru Cressons räkning. Enligt rapporten skall kommissionen vid den aktuella tidpunkten inte ha funnit några som helst spår av advokaten i sina handlingar.

Skulle kommissionen kunna meddela vad man under tiden har gjort för att klarlägga om advokaten verkligen på Cressons uppdrag arbetat med kommissionens projekt?

Skulle kommissionen i förekommande fall även kunna ge upplysningar om följande:

a) Vilka projekt har det rört sig om?

b) Av vem och på vilket sätt har Riedinger betalats för sina tjänster?

c) Om dennes verksamhet varit förenlig med bestämmelserna i artikel 213 i EG-fördraget, och särskilt då föreskrifter om att ledamöterna av kommissionen skall vara fullständigt oberoende i sin ämbetsutövning?

d) Om man har för avsikt att inleda ett förfarande mot fru Cresson vid EG-domstolen på grund av åsidosättande av skyldigheter i tjänsten?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(21 februari 2001)

a) och b) Kommissionen har undersökt i vilken utsträckning Timm Riedinger haft professionella kontakter med de enheter som under 199599 sorterade under Edith Cresson.

Hittills har följande framkommit:

1. I början av 1996 slöts ett avtal mellan Generaldirektoratet för forskning och Timm Riedinger om en första genomförbarhetsstudie inför skapandet av ett europeiskt institut för komparativ rätt. I juli 1995 avsattes också ett belopp på 11 000 euro för ändamålet, men eftersom studien aldrig genomfördes betalades pengarna aldrig ut.

2. Gemensamma forskningscentret har utformat ett kontrakt för en genomförbarhetsstudie som gäller möjligheterna att knyta samman olika institut för framtidsstudier i Centraleuropa och gemenskapen i ett nätverk. Enligt de uppgifter som hittills framkommit har dock kontraktet aldrig undertecknats, vilket innebär att det belopp på 84 200 euro som avsattes den 1 juni 1995 aldrig betalats ut. Åtagandet drogs för övrigt tillbaka 1999.

3. 1996 slöts ett avtal mellan dåvarande GD XXII och en advokatbyrå, enligt vilket 10 500 euro skulle betalas ut för att täcka kostnader för resor och uppehälle för Edith Cressons assistent under en tjänsteresa till Sydafrika, samt ersättning till Timm Riedinger för att avfatta en rapport. Rapporten skulle gälla det regelverk som tillämpas då man inom ramen för Europeiska volontärtjänsten skickar unga europeiska läkare till Sydafrika. Enligt de uppgifter som finns att tillgå fullföljdes aldrig avtalet och beloppet betalades aldrig ut.

4. En internutredning har just inletts för att ta reda på omständigheterna kring ingåendet av dessa avtal. Bedrägeribekämpningsbyrån OLAF är informerad.

c) och d) Kommissionen anser att det i dagsläget är för tidigt att besvara frågorna c) och d), eftersom detta skulle föregripa den pågående utredningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4061/00

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till rådet

(15 januari 2001)

Ämne: Falun Gong

Falun Dafa eller Falun Gong är en andlig övning, baserad på meditation liksom Taichi eller Yoga, som förbättrar människors fysiska och mentala hälsa. Falun Dafa-utövare i Kina har utsatts för en omfattande förföljelse. Ett stort antal Falun Dafa-utövare arresterades den 1 oktober 2000 på Himmelska fridens torg då de på Kinas nationaldag fredligt protesterade mot förföljelsen av anhängare av denna rörelse. Falun Dafa-anhängare har torterats, fängslats och dödats av den enda orsaken att de utövar denna mycket fredliga aktivitet. En 42-årig kvinna blev ihjälslagen då hon satt häktad i provinsen Shangdong i oktober 1999. Hon är en av de 48 personer som slagits eller torterats till döds på grund av att de utövar Falun Dafa. Falun Dafa har tusentals anhängare över hela världen.

1. Rådet stöder Kinas medlemskap i Världshandelsorganisationen, vilken är underställd klausulen om de mänskliga rättigheterna. Anser inse rådet att denna långtgående förföljelse utgör ett hinder för all ytterligare normalisering av förbindelserna med Kina?

2. Kan rådet ange vilka åtgärder det har vidtagit, eller avser att vidta, för att få ett slut på denna uppenbara överträdelse av konventionerna om de mänskliga rättigheterna?

Svar

(7 maj 2001)

1. Rådet har vid upprepade tillfällen uttryckt sina farhågor för de hårda åtgärder som har vidtagits mot ledarna och anhängarna av Falun Gong, bland annat synnerligen stränga fängelsestraff, frihetsberövanden utan rättegång och misshandel.

2. I det avsnitt av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) i januari som rör dialogen EUKina om de mänskliga rättigheterna anges de särskilda områden som Europeiska unionen anser bör förbättras genom just denna dialog. Områdena innefattar bland annat oförhindrat utövande av religions- och trosfriheten, såväl offentligt som enskilt och respekt för de grundläggande rättigheterna för alla frihetsberövade personer, även för dem som gripits som anhängare av den politiska oppositionen, icke-officiella religiösa rörelser eller andra rörelser såsom Falun Gong. Rådet kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen på detta område och anmodar de kinesiska myndigheterna att vidta åtgärder i enlighet med de internationella normerna för de mänskliga rättigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3759/00

från Gilles Savary (PSE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Europeiska kommissionens syn på prisförhandlingarna inom IATA

IATA:s system för förhandlingar om biljettpriser och frakttariffer bildar ett viktigt inslag i det system av samarbete mellan olika flygbolag som införts genom denna organisation och som gör det möjligt med samordning och integration inom den globala luftfarten. Att detta är till nytta för konsumenterna har länge varit ett välkänt faktum. Detta system har länge fått stöd från medlemsstaterna och längre fram också från kommissionen och kommissionen har ansett att gängse praxis inom IATA kunde få bilda ett gruppundantag från tillämpningen av artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 81.3.

Enligt förordning (EEG) 1617/93 ändrad genom förordning (EEG) 1523/96(1) och förordning (EEG) 1083/1999(2) inskränks emellertid nu detta gruppundantag till att omfatta endast samråd om tarifferna vid befordran av passagerare. En begäran om individuellt undantag för samråd om frakttariffer, vilken inlämnades till kommissionen av IATA 1997, har fortfarande inte besvarats.

Vad tänker kommissionen göra när det gäller att förnya gruppundantaget för samråd om tarifferna vid befordran av passagerare? Kan kommissionens avsikter sägas återspegla luftfartsbranschens, konsumenternas och medlemsstaternas ståndpunkt?

Av vilka anledningar har kommissionen fortfarande inte uttalat sig om den begäran om individuellt undantag för samråd om frakttariffer som inlämnats för över tre år sedan? Vad ämnar kommissionen göra i detta hänseende?

(1) EGT L 190, 31.7.1996, s. 11.

(2) EGT L 131, 27.5.1999, s. 27.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(5 februari 2001)

IATA:s system med samråd om passagerar- och frakttaxor skapades efter andra världskriget, när konkurrensen inom luftfarten var mycket begränsad. Lufttransportmarknaden är nu helt annorlunda, med liberalisering inom gemenskapen, i Förenta staterna och på andra håll, vilket leder till effektiv konkurrens på många linjer.

Kommissionen utreder för närvarande huruvida IATA:s samråd om passagerartaxor skall beviljas undantag enligt artikel 81.3 för ytterligare en period och i så fall på vilka villkor. Generaldirektoratet för konkurrens kommer att publicera ett dokument inom de närmaste veckorna, där man önskar höra branschen, konsumenterna och övriga berörda parter om behovet av IATA:s samrådssystem på en konkurrensutsatt lufttransportmarknad.

Kommissionen kan bekräfta att IATA ansökte om ett enskilt undantag för samrådet om frakttaxor 1997 och att böter således inte kan utdömas för detta. När kommissionen upphävde gruppundantaget för frakttaxorna 1996 angavs skälet vara att samrådet inte längre var nödvändigt för att

möjliggöra interlining och att det ledde till höga taxor för användarna. Kommissionen granskar för närvarande IATA:s ansökan om ett individuellt undantag. Ärendet är komplicerat och undersökningarna har tagit tid. De uppgifter som hittills kommit fram har inte varit tillräckliga för att kommissionen skall kunna bevilja ett individuellt undantag. Ett slutligt beslut i ärendet kommer att fattas under första halvåret 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3990/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Passfrihet i Schengenområdet för de ryska medborgarna i Kaliningradenklaven

Rysslands regering ska enligt uppgift ha tagit kontakter inom EU om att få en del av sitt territorium införlivat i Schengenområdet. Den lilla enklaven Kaliningrad har i nyläget passfrihet mot Polen och Lettland. När dessa länder ansluter sig till EU borde denna passfrihet bytas mot ett Schengenmedlemskap, anser Ryssland.

Vad anser kommissionen om det förslaget?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(27 februari 2001)

De ryska myndigheterna har inte formellt tagit kontakt med kommissionen om att Kaliningradenklaven skall tillhöra Schengenområdet. De ryska myndigheterna har emellertid uttryckt farhågor om vad EU:s utvidgning kan komma att innebära för rörligheten över Kaliningradenklavens gränser.

Den 17 januari 2001 antog kommissionen meddelandet EU och Kaliningrad(1), vilket har överlämnats till rådet och parlamentet. Meddelandet skall tjäna som underlag för EU:s diskussioner med Ryssland, Litauen och Polen om ett framtida samarbete med Kaliningrad.

(1) KOM(2001) 26 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3282/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till rådet

(25 oktober 2000)

Ämne: Strukturstöd till mål 1-regioner från och med år 2006

Under den rådande programperioden definieras mål 1-regioner som sådana områden vars BNP per capita, mätt i köpkraft och beräknad utifrån de uppgifter för de senaste tre åren som fanns tillgängliga den 26 mars 1999, understiger 75 procent av genomsnittet i de 15 stater som EU för närvarande består av.

Med tanke på ovanstående och det otvivelaktiga faktum att genomsnittet i kandidatländerna är mycket lägre än dessa 75 procent och till och med lägre än de nuvarande mål 1-regionernas genomsnittliga BNP, och säkerligen kommer att vara det även vid den första anslutningen, skulle det vara intressant att veta vilken hållning rådet intar rörande följande frågor:

Vilka kriterier kommer att följas när man skall välja ut de framtida mål 1-regionerna för nästa programperiod, som inleds den 1 januari 2007, efter det att några av kandidatländerna anslutits till EU?

Vilka riktlinjer finns för vilka strukturstödsåtgärder som skall vidtas till förmån för EU:s nuvarande mål 1-regioner, vars BNP när den nya programperioden inleds den 1 januari 2007 kommer att överstiga de ovannämnda 75 procent, till följd av kandidatländernas EU-anslutning? Överväger man möjligheten till en övergångsperiod eller gradvis avveckling i sådana fall, som kopplas till den rådande programperioden? Eller kommer ett nytt övergångssystem införas, i vilket man tar hänsyn till de mål 1-regioner vars BNP då fortfarande är lägre än 75 procent av den genomsnittliga BNP:n i dagens 15 medlemsstater, även om den är högre än 75 procent av genomsnittet i det EU som inbegriper de nya medlemsstaterna?

Svar

(26 februari 2001)

För närvarande har ännu inte något förslag överlämnats från kommissionen om fastställande av kriterier för urval av de framtida mål 1-regionerna inom ramen för nästa planeringsperiod med början den 1 januari 2007. Följaktligen kan rådet inte ge något mera precist svar på den ärade parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3878/00

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Resurser för människor drabbade av Creutzfeldt Jacobs Syndrom

Kan kommissionen garantera att det fortsättningsvis kommer att finnas tillräckliga resurser för människor som drabbats av Creutzfeldt Jacobs Syndrom, såsom vård och rehabilitering? Kan kommissionen också garantera att det avsätts tillräckliga medel för förebyggande åtgärder och forskning?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 januari 2001)

I artikel 152 (f.d. artikel 129) i EG-fördraget fastställs särskilt: När gemenskapen handlar på folkhälsoområdet skall den fullt ut respektera medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård.

Av detta skäl är resurserna för vård och rehabilitering till största delen medlemsstaternas ansvar.

Medel för att intensifiera forskningen om de viktiga frågor som rör transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos människor och djur ställdes emellertid till förfogande genom en europeisk åtgärdsplan som kommissionen föreslog i november 1996. Denna åtgärdsplan antogs snabbt av rådet och parlamentet med en tilläggsbudget på 35 miljoner euro och därmed uppgick den totala summan för gemenskapens finansiering till 50,7 miljoner euro. Därefter har 54 projekt som inbegriper 150 forskningslaboratorier finansierats av kommissionen enligt det fjärde ramprogrammet för forskning (programmen Biomed, Biotech och Fair).

Forskning bedrivs enligt det femte ramprogrammet där alla områden som behandlades i åtgärdsplanen också ingår i programmet Livskvalitet. Dessa områden är följande: Klinisk och epidemiologisk forskning om spongiforma encefalopatier (SE) hos människor, infektionsagensen och överföringsmekanismer, diagnostiken av SE, utvärdering av risken med SE, behandling och förebyggande åtgärder för

SE och samordning av forskningsverksamheten mellan medlemsstaterna. Tre nya projekt har valts ut för finansiering för att fortsätta den kontinuerliga övervakningen av fall av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (CJS), harmonisera diagnostiseringsmetoderna och undersöka tillverkningsprocesserna för att minska risken för smitta. Kommande anbudsinfordringar i programmet Livskvalitet i år och under 2001 kommer att erbjuda ytterligare en möjlighet att förstärka dessa ansträngningar och koncentrera sig på de kritiska områden där forskning behövs.

När det gäller gemenskapsinsatser inom folkhälsoområdet förutses dessutom övervakning av V-CJS enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen(1).

Vidare har samarbetsnätverk mellan personer som direkt eller indirekt berörs av V-CJS möjlighet att lämna in projektförslag som svar på anbudsinfordringar som offentliggörs inom ramen för gemenskapens åtgärdsprogram för sällsynta sjukdomar (19992003) eller gemenskapens åtgärdsprogram för att förebygga aids och andra överförbara sjukdomar (19962000, med förslag från kommissionen om förlängning av programmet 20012002).

(1) EGT L 268, 3.10.1998.