ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1608/97 från José Valverde López (PPE) till kommissionen (7 maj 1997)

Ämne: Investeringar i Andalusien från sammanhållningsfonden

Kommissionen har fäst avseende vid Europaparlamentets upprepade anhållanden och fastställt hur medlemsstaterna, regioner och kommuner skall offentliggöra alla projekt som genomförs via medel från sammanhållningsfonden.

Allmänheten har emellertid fortfarande begränsad kännedom om projekt som stöds via gemenskapsmedel. Inte ens för Europaparlamentets ledamöter är det lätt att få tillgång till basinformation och uppföljningar.

Kan kommissionen lämna utförliga upplysningar om investeringarna från sammanhållningsfonden i Andalusien med avseende på projekt, platser, belopp och datum för slutförande samt en sammanfattande bedömning av uppföljningsrapporterna?

Svar från M. Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (25 juni 1997)

Kommissionen har inga särskilda regionala uppgifter med avseende på Sammanhållningsfonden.

Kommissionen kommer dock att sända fondens verksamhetsrapporter för 1994 och 1995 direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. I bilaga 1 till dessa rapporter finns de viktigaste uppgifterna rörande miljö- och transportprojekt som medfinansieras i Spanien, bl.a. i Andalusien.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 060 , 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FRÅGA E-2163/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997) Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - metoder för påvisande 1. Vilka system för påvisande skall inrättas för att genomföra den föreskrivna ¨relevanta analysen¨? 2. Vilka metoder kommer antagligen att användas? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2035/97 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (13 juni 1997)

Ämne: Tullpolitiska effekter av Sloveniens associering

En möjlig utveckling av Sloveniens associering med Europeiska unionen omfattar bland annat veterinärmedicinska kontroller vid inresa från tredje land.

Detta innebär att italienska anläggningar i Gorizia och Fernetti (Trieste) kommer att befinna sig i samma situation som Tarviso (Udine) gjorde då Österrike nyligen anslöt sig till EU.

Har man redan planerat åtgärder och stöd till förberedelse och igångsättande av kontrollstrukturer vid Sloveniens gränser till Ungern och Kroatien?

Finns det redan eller kommer det att utarbetas framtidsplaner för de nuvarande kontrollstrukturerna i Gorizia Sant'Andrea och Fernetti?

Kan man redan nu samordna tullverksamheten mellan Fernetti och systerterminalen i Sesana (Slovenien), vilka ligger knappt 200 m från varandra, och därmed åstadkomma en minskning av väntetiden för de fordon som överträder gränsen och följaktligen gynna levande djur, speditörer och åkeriägare?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (31 juli 1997)

Associationsavtalet mellan Republiken Slovenien och gemenskapen kommer inte att påverka de befintliga veterinära kontrollerna för djur från tredje land. För att följa gemenskapsbestämmelserna på det veterinära området måste dock Slovenien från och med anslutningsdagen garantera effektiva kontroller vid gemenskapens gräns mot tredje land. Detta innebär att Slovenien måste inrätta nödvändiga organ och utbilda personal före anslutningen. Inom ramen för Phareprogrammet finns möjligheter att stödja Sloveniens åtgärder för att genomföra de nödvändiga rättsliga, institutionella och vissa av de strukturella ändringarna.

Kommissionen känner inte till några planer för framtiden för de befintliga kontrollanläggningarna i Gorizia Sant'Andrea och Fernetti (vilket hör under de nationella myndigheternas ansvar).

Kommissionen har inga uppgifter om planer för särskilda bilaterala arrangemang beträffande tullsamordning i Fernetti och Sesana.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1534/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (5 maj 1997)

Ämne: Fosforsyraesterförgiftning orsakad av loppmedlet ¨Tiguvon¨ (Fenthion) från företaget Bayer Leverkusen

Företaget Bayer Leverkusen tillverkar ett loppmedel med namnet Tiguvon (Fenthion) som finns i olika varianter. Tiguvon 10 används för katter som väger 2 kg eller mer, för hundar mellan 3 och 10 kg används Tiguvon 20 och för hundar över 10 kg används Tiguvon 20 G. Djurägare som vid upprepade tillfällen behandlat sina husdjur med Tiguvon (Fenthion) har ådragit sig svåra fosforsyraförgiftningar. Eftersom kommissionen inte kunde svara på min fråga E-1470/96 ((EGT C 345, 15.11.1996, s. 76. )) om detta problem ber jag nu kommissionen om ett så snabbt svar som möjligt på följande frågor:

När tilläts detta medel för smådjur, särskilt katter? Av vem? Har det gjorts tillräckliga tester? Har det genomförts någon kontroll av dessa tester och i så fall av vem?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1534/97, E-1540/97 och E-1544/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (12 juni 1997)

Kommissionen känner inte till de fakta som ledamoten hänvisar till. En förfrågan rörande veterinärläkemedlet i fråga kommer att ställas till berörda medlemsstater och Europeiska läkemedelsmyndigheten. kommissionen kommer omgående att meddela ledamoten om resultaten av denna förfrågan.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2294/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (26 juni 1997)

Ämne: Turkiets kränkning av den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och nödvändigheten av att EU reagerar på detta

Den 18 december 1996 dömde Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg i målet Loizidou mot Turkiet (40/1993/435/514) att Turkiet genom att inte låta den kärande få tillgång till sin egendom i Kirinia (ockuperad nordlig del av Cypern) fortsättningsvis sedan 1974 bryter mot artikel 1 i första protokollet till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna som gäller respekt för alla fysiska och juridiska personers ägodelar.

Denna dom får en särskild politisk tyngd mot bakgrund av det faktum att den finns åtminstone 200 000 människor som befinner sig i precis samma situation sedan den turkiska invasionen 1974 och vars grundläggande mänskliga rättigheter Turkiet på detta sätt kränker.

Jag ber kommissionen upplysa mig om följande:

1. Känner kommissionen till ovan nämnda dom?

2. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att tvinga Turkiet att upphöra med kränkningarna av denna grundläggande mänskliga rättighet som uttryckligen erkänns i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna?

3. Har kommissionen för avsikt att ta upp frågan med de turkiska myndigheterna - i så fall när och hur?

4. Anser kommissionen att dessa kränkningar, som drabbar över 200 000 grekcyprioter, utgör ett viktigt element när det gäller att göra en mer allmän bedömning av den redan nu betungande situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Turkiet?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (25 juli 1997)

Kommissionen känner till målet Loizidou mot Turkiet. Detta fall visar betydelsen av att uppnå en politisk lösning av den cypriotiska frågan. Den diskussionsprocess som under Förenta nationernas överinseende inleddes den 9 juli i delstaten New York av Clerides och Denktash kommer att göra det möjligt att närma sig en politisk lösning inom ramen för de godtagna planerna på att skapa en federation med två zoner och två befokningsgrupper i överensstämmelse med Förenta nationernas relevanta resolutioner.

Kommissionen hoppas att denna diskussionsprocess kommer att underlätta de förhandlingar om Cyperns anslutning till gemenskapen vilka snart kommer att påbörjas.

Utsikterna för Cyperns anslutning till gemenskapen utgör dessutom en unik möjlighet att finna en lösning på den cypriotiska frågan. Båda befolkningsgrupperna på ön kommer att vinna på denna anslutning, vilken särskilt kommer att göra det möjligt att finna lösningar som överensstämmer med gemenskapens regelverk på de specifika och komplicerade problem som parlamentsledamoten avser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3334/02

från Caroline Lucas (Verts/ALE), Jan Dhaene (Verts/ALE)och Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) till kommissionen

(26 november 2002)

Ämne: Nätverket Eurovelo och översynen av de transeuropeiska transportnäten

Kommissionen förväntas inleda en ordentlig revidering av de transeuropeiska transportnäten senast 2004. Nätverket Eurovelo http://www.ecf.com) är ett transeuropeiskt nätverk för cyklister som omspänner 63 505 km genom hela Europa och omfattar sex cykelled från norr till söder och sex cykelleder från väst till öst.

Ämnar kommissionen uppta nätverket Eurovelo i förslaget till revidering av de transeuropeiska transportnäten 2004? Detta skulle bidra till att integrera miljövänliga aspekter och intermodalitet (se trafiknät för alla) i infrastrukturpolitiken för transporter.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3334/02 och E-3486/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(16 januari 2003)

Strategin för de transeuropeiska näten syftar till att underlätta genomförandet av den inre marknaden och därför är den inriktad på infrastruktur för långdistanstrafik, vilket inte inbegriper cyklar. Det finns alltså inga planer på att i den kommande översynen av gemenskapens riktlinjer för utveckling av de transeuropeiska näten inbegripa ett transeuropeiskt nät av cykelleder.

Däremot stöder kommissionen, genom främjandet av ren stadstransport och initiativet Civitas, innovativa insatser för bättre rörlighet i städerna, däribland för att främja cykling. Kommissionen förbereder också för närvarande en temastrategi för stadsmiljön i enlighet med sjätte miljöhandlingsprogrammet. I samband med detta kommer man att undersöka stadstransporter, som även omfattar cyklar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3265/02

från Renzo Imbeni (PSE)och Guido Podestà (PPE-DE) till rådet

(19 november 2002)

Ämne: Säte för den europeiska livsmedelsmyndigheten

Man har nu fattat beslut om sammansättningen av de ansvariga instanserna för EU:s politik för livsmedelssäkerhet, i både kommissionen och den europeiska livsmedelsmyndigheten. Är rådet nu redo att inom några månader fatta beslut i frågan om var livsmedelsmyndigheten skall ha sitt säte, så att den kan göra sitt jobb under bästa möjliga förhållanden?

Vad tänker rådet göra för att se till att stats- och regeringscheferna i sitt beslut tar hänsyn till de funktionskriterier som såväl kommissionen som parlamentet gett uttryck för?

Svar

(3 mars 2003)

Vid toppmötet i Laeken beslutade Europeiska rådet att frågan om Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets definitiva säte skulle regleras i samband med en övergripande överenskommelse om sätena för de olika europeiska byråer och myndigheter som nyligen inrättats.

Utan att ifrågasätta tidsplanen där det fastslogs att myndighetens verksamhet skulle inledas 2002, så som man beslutade vid toppmötet i Nice och bekräftade vid toppmötet i Göteborg, beslutade Europeiska rådet samtidigt att myndigheten kunde inleda sin verksamhet i Bryssel i avvaktan på den övergripande överenskommelsen.

Denna lösning har bl.a. gjort det möjligt att snabbt inrätta en styrelse, vilken är ett väsentligt organ för myndigheten och vilken nu är verksam sedan flera månader.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2169/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(19 juli 2001)

Ämne: Interreg-projekt och fri konkurrens

TV-kanalerna Danmarks TV2 (privatägd och reklamfinansierad) och Sveriges Televisions Sydnytt bedriver ett projekt med en satellitlänk för att snabbt få över TV-inslag mellan Köpenhamn och Malmö. Detta projekt har fått ett bidrag från EU (Interreg) på 12,5 miljoner av en totalkostnad på 25 miljoner kronor.

Detta har väckt ont blod hos det konkurrerande företaget TV4 Öresund. De anser att det snedvrider konkurrensen då det förhöjer Sydnytts kvalitet på lokalt material, något som blir allt viktigare i takt med den digitala utvecklingen.

Anser kommissionen att detta projekt är helt förenligt med arbetet att skapa en union där inget får snedvrida den fria konkurrensen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Gemenskapsinitiativet Interreg liksom alla strukturfondsprogram sköts på ett decentraliserat sätt. Projekt som skall finansieras väljs ut av en kommitté bestående av företrädare för det lokala partnerskapet. Alla projekt som väljs ut måste följa bestämmelserna i fördraget, inklusive reglerna beträffande konkurrens och statligt stöd. Ansvaret för att se till att detta efterlevs åligger de behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat.

På grundval av tillgängliga uppgifter har kommissionen inget skäl att på förhand förmoda att projektet inte är förenligt med konkurrenspolitiken. Att det ges offentliga bidrag till ett privat företag är inte i sig något tecken på att en överträdelse har begåtts under förutsättning att bidragen inte överskrider de gränser som fastställts i gemenskapens konkurrenslagar. Kommissionen kommer att noggrant granska alla eventuella ytterligare uppgifter som parlamentsledamoten eller det berörda företaget kan vilja lämna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2020/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Anslutningsförhandlingar med Cypern - Miljöstadga

Är kommissionen förvissad om att den cypriotiska lagstiftning som föreskriver säker insamling och hantering av klorfluorkarboner inte bara finns utan även tillämpas?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Gemenskapens miljöregler på detta område anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet(1). Enligt bestämmelserna i förordningen, särskilt artikel 16, måste medlemsstaterna vidta åtgärder för att stimulera återvinning, återanvändning, regenerering och destruering av kontrollerade ämnen (såsom klorfluorkarboner, CFC) som inte - förutom i vissa tydligt angivna undantagsfall - får produceras, förbrukas eller släppas ut på marknaden. Förordningen kommer att tillämpas i Cypern från och med dagen för landets anslutning till unionen.

Cypern håller på att utarbeta en strategi för kontroll av ozonnedbrytande ämnen. Såvitt kommissionen förstått kommer Cypern att på grundval av denna strategi vidta de åtgärder som krävs för att införliva bestämmelserna i förordning (EG) nr 2037/2000 i landets lagstiftning. Kommissionen kommer att följa utvecklingen i Cypern beträffande denna fråga.

(1) EGT L 244, 29.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3399/98

från Luciano Schifone (NI) till kommissionen

(17 november 1998)

Angående: Katastrofal öppning av Malpensa 2000

Den katastrofala öppningen av Malpensa 2000 med enorma förseningar, dålig service och allmänt kaos har orsakat stora problem för passagerarna som i flera fall har tvingats vänta flera timmar på avgång eller i värsta fall inte har kommit iväg alls på grund av många inställda flyg.

Denna situation har bekräftat den oro och kritik som uttryckts på flera håll, även på gemenskapsnivå, om att den nya flygplatsens struktur och ledning troligen skulle vara ineffektiv och oduglig.

Konsekvenserna av denna oreda riskerar att äventyra ekonomin för de södra regionerna vars förbindelser med norra Italien och stora delar av de europeiska huvudstäderna ännu en gång klippts av. Anser inte kommissionen att ett ingripande är nödvändigt till försvar för konsumenterna och mot en marginalisering av södra Italien som tillåts fortsätta genom regeringens och det nationella flygbolagets inblandning på marknaden?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(21 december 1998)

Gemenskapsrätten erkänner uttryckligen medlemsstaternas rätt att själva bestämma mål och prioriteringar för sin flygplatspolicy. De kan följaktligen välja att gynna en viss flygplats genom att anta trafikfördelningsregler som koncentrerar trafiken till den flygplatsen. Likaså står det medlemsstaterna fritt att för regionalpolitiska ändamål införa allmän trafikplikt på linjer som anses viktiga för den ekonomiska utvecklingen i en region.

Kommissionen kan således endast ingripa när de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna bryter mot gemenskapsrätten. Så var fallet med de trafikfördelningsregler som ursprungligen infördes av Italien för Milanos flygplatssystem, eftersom reglerna inte respekterade principerna om icke-diskriminering och proportionalitet. I sitt beslut av den 16 september 1998 fann kommissionen att så skett därför att trafiken via Malpensa-flygplatsen skulle blivit alltför omfattande och inte kunnat hanteras genom befintlig infrastruktur och därför att alla lufttrafikföretag inte behandlades på samma vis.

Kommissionen saknar emellertid laglig rätt att befatta sig med hur medlemsstaterna driver sina flygplatser och kommissionen kan inte heller tvinga medlemsstaterna att driva flyglinjer till särskilda regioner.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3903/98

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kommissionsledamoten Mario Montis deltagande i Bilderberg

Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Mario Montis deltagande i Bilderbergmötet i Toronto den 30 maj-2 juni 1996, uppge

1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna,

2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta,

3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade,

4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa?

Anser inte kommissionen att kommissionsledamoten Monti borde ha uppgivit att han satt med i Bilderbergs ledningsgrupp? Om svaret är nej, varför anser inte kommissionen att han borde ha uppgivit detta?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 och E-3903/98 ingivna av Jacques Santer för kommissionen

(5 februari 1999)

Betalning av rese- och logikostnaderna har skett i enlighet med gällande bestämmelser.

När det gäller Mario Montis deltagande i ledningskommitten i Bilderberg hänvisar kommissionen till svaret på den muntliga frågan H-933/98 från parlamentsledamoten under frågestunden vid parlamentets andra sammanträdesperiod i november 1998(1).

(1) Europaparlamentets överläggningar (november II 1998).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3043/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Johannesbrödträdsodling

Kan kommissionen uppskattningsvis ange hur stor areal som i dagsläget används för denna odling samt hur många johannesbrödträd som finns i Italien, Spanien, Portugal och Grekland? Kan den också redogöra för de senaste tio årens utveckling samt för de specifika stödåtgärderna till denna odling?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 november 1998)

Inom gemenskapen odlas johannesbröd på cirka 100 000 ha. I de berörda arealernas fall saknar dock kommissionen mer exakta uppgifter om aktuell situation och utveckling. Den kommer att samla in sådana uppgifter hos medlemsstaterna och sända dem direkt till parlamentsledamoten.

Vad gäller de specifika stödåtgärder som genomförts inom johannesbrödssektorn, ombeds parlamentsledamoten att ta del av kommissionens svar på den skriftliga frågan P-2096/98 av M. Musumeci(1).

(1) Se s. 3.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/482

(2004/C 88 E/0495)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0008/04

från Philip Claeys (NI) till kommissionen

(16 januari 2004)

Ämne: Cyperns anslutning: invandring

I anledning av valen i den turkiska delen av Cypern nyligen uttalade oppositionspartier sin oro över att turkiska medborgare i omfattande utsträckning uppförts på vallängderna. Banden mellan å ena sidan ”presidenten” Rauf Denktash (och de politiska krafterna kring honom) och å andra sidan Turkiet är mycket starka. Detta kan eventuellt föranleda ett antal problem efter Cyperns anslutning. Det råder till exempel en reell risk för att Turkiet kommer att missbruka den ockuperade delen av Cypern som genomgångsområde för att turkar skall kunna invandra till andra medlemsstater av Europeiska unionen. På det sättet kan invandringsstoppet till de flesta medlemsstater av Europeiska unionen kringgås. Cyperns regering stimulerar ju den fria rörligheten för personer över hela ön.

Vilka åtgärder överväger kommissionen för att tackla detta problem? Har det redan hållits samråd om detta med de cypriotiska myndigheterna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(4 mars 2004)

Cypern är i praktiken delat, genom FN:s buffertzon. Skiljelinjen mellan den norra delen och de områden som kontrolleras av den cypriotiska regeringen kan passeras endast på fyra platser.

Enligt Republiken Cyperns regerings politik tillåts passage av linjen för alla medborgare i Republiken Cypern, unionsmedborgare och medborgare i tredjeland som lagligen uppehåller sig i norra delen av Cypern samt för alla unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare som rest in via de regerings-kontrollerade områdena. Tredjelandsmedborgare som rest in via den norra delen får alltså inte passera över till de regeringskontrollerade områdena.

Om en lösning på Cypernfrågan nås före den 1 maj 2004, kommer frågan om villkoren för passering av linjen att behandlas inom ramen för Annanplanen, som i så fall kommer att utgöra grunden i samband med att Europeiska unionen utformar mer utförliga regler.

Om det inte nås en lösning på Cypernfrågan före den 1 maj 2004, kommer rådet i enlighet med artikel 2 i protokoll nr 10 till anslutningsakten att fastställa villkoren för passering av linjen. Kommissionen utarbetar ett förslag till rådsförordning på grundval av den artikeln.

Eftersom de nya medlemsstaterna kommer att integreras i Schengenområdet endast stegvis, finns det ingen risk för illegal invandring via Cypern till de andra medlemsstaterna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/250

(2004/C 88 E/0254)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0933/04

från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen

(26 mars 2004)

Ämne: Energi från Oberoende staters samvälde

Vilka planer har kommissionen på att förbättra elförsörjningsnätet mellan Oberoende staters samvälde och Europeiska unionen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(30 april 2004)

Kommissionen stöder de studier som för närvarande görs av UCTE (Union for the Co-ordination of the Transmission of Electricity) — organet med ansvar för samordning av det europeiska nätets drift — och av motsvarande organ i Ryssland och de nya oberoende staterna och som gäller en eventuell sammankoppling av Oberoende staters samväldes integrerade system och EU:s elnät. Sammankopplingarna mellan Ryssland och EU:s OSS-grannländer (1), bland annat Ukraina, framgår av bilaga III (projekt av gemensamt intresse) till Europaparlamentets och rådets beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut nr 1254/96/EG (2). Sammankopplingarna i fråga är därför berättigade till eventuellt ekonomiskt stöd.

En förutsättning för att man skall kunna integrera EU:s elmarknad med grannländernas är dock att det råder likadana konkurrensvillkor i fråga om marknads- och miljönormer, vilket också omfattar kärnsäkerhet.

(1) Oberoende staters samfund.

(2) EUT L 176, 15.7.2003.