SKRIFTLIG FRÅGA E-0034/00

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(19 januari 2000)

Ämne: Följderna av glyfosat på miljön och den biologiska mångfalden

Kan kommissionen i stora drag redogöra för den forskning som fram till nu utförts vad beträffar följderna av det kemiska ämnet glyfosat på miljön och den biologiska mångfalden?

Svar fån David Byrne på kommissionens vägnar

(3 mars 2000)

Glyfosat är ett växtskyddsmedel som för närvarande håller på att utvärderas inom ramen för det första granskningsprogrammet för befintliga verksamma ämnen, vilket utförs enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden(1). Syftet med utvärderingen är att bestämma huruvida glyfosat kan upptas i en förteckning över verksamma ämnen (bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(2)) som kan användas i växtskyddsmedel i gemenskapen. I förordningen fastställs att anmälarna bör överlämna all information som krävs enligt direktivet. Detta inbegriper information om miljöpåverkan. Informationen skulle lämnas in till den rapporterande medlemsstaten före den 30 april 1995 (för glyfosat är Tyskland rapporterande medlemsstat). Alla berörda parter fick före det datumet lämna in teknisk eller vetenskaplig information om ämnets eller restprodukternas eventuellt skadliga verkningar på människors eller djurs hälsa eller på miljön. Den rapporterande medlemsstaten har gjort en utvärdering av all information som lämnats in om glyfosat och har förberett ett utkast till rapport om utvärderingen (monografi). Utkastet överlämnades till kommissionen och de andra medlemsstaterna den 1 februari 1999.

I enlighet med det vanliga förfarandet i förordningen lämnades monografin omedelbart över för oberoende expertgranskning (peer review) med experter från fem medlemsstater för en detaljerad genomgång av alla aspekter som rör människors hälsa och miljösäkerhet. Luckor i informationen har upptäckts och nya uppgifter har krävts, erhållits och utvärderats. Ny, relevant information får beaktas eller tas upp under fortsatta diskussioner med samtliga medlemsstater inom ramen för Ständiga kommittén för växtskydd och dess arbetsgrupper. I utvärderingsgruppen vid Ständiga kommittén för växtskydd kommer samtliga medlemsstater att diskutera monografin och resultaten av den oberoende expertgranskningen av glyfosat. På grundval av diskussionernas resultat och efter samråd med Vetenskapliga kommittén för växter kommer kommissionen att överlämna ett utkast till beslut till Ständiga kommittén för växtskydd.

När ett beslut har fattats offentliggörs en utvärderingsrapport med den väsentligaste informationen (övergripande slutsats, särskilda betingelser för användning eller riskhantering, huvuduppgifterna om identifiering, fysikalisk-kemiska egenskaper, toxikologi och miljöpåverkan).

Kommissionen har även inom det andra och tredje ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling medfinansierat två projekt om glyfosat. I det ena projektet undersöktes interaktionen mellan humussyra och glyfosat i tre fältförsöksstationer med långvariga monokulturer (humle, vinodling, citrus). Det andra projektet hade till syfte att utvärdera hur jord- och vattenkvalitet påverkades av glyfosat i de tre olika odlingarna. Resultaten från dessa projekt kan fås från Generaldirektoratet för forskning.

(1) EGT L 366, 15.12.1992.

(2) EGT L 230, 19.8.1991.