SKRIFTLIG FRÅGA P-1979/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(7 juni 2000)

Ämne: Kommissionens tjänstemäns deltagande i lokala val i Belgien

Enligt artikel 19 i EG-fördraget har EU-medborgare rätt att rösta och är valbara i Belgien.

Kommissionen lär trots detta ha utfärdat interna bestämmelser som gör det mycket oattraktivt för dess tjänstemän att ställa upp som kandidater. De tvingas, om de eventuellt skulle kandidera, att ta tjänstledigt i tre månader utan lön.

Detta står i strid med åtagandet om att integrera EU-medborgare, och därmed även tjänstemän vid kommissionen, i det sociala nätverket på deras bostadsort. Vidare urholkas på detta sätt tjänstemännens delaktighet i de lokala beslutsprocesserna i grunden.

1. Har kommissionen utfärdat interna bestämmelser som tvingar dess tjänstemän att ta tjänstledigt i tre månader utan lön om de kandiderar i kommunalval och/eller val till OCMW-rådet (socialnämnden) i Belgien? Om det förhåller sig så, vilken är då den exakta ordalydelsen i dessa interna bestämmelser?

2. Medger kommissionen att dylika bestämmelser står i strid med åtagandet om att fullständigt integrera EU-medborgare, och därmed även tjänstemän vid kommissionen, i det sociala nätverket på deras bostadsort? Om man gör detta kommer man då att upphäva de berörda bestämmelserna? Om inte, hur är då skyldigheten att ta tjänstledigt i tre månader utan lön förenlig med åtagandet om att integrera EU-medborgare, och därmed även tjänstemän vid kommissionen, i det sociala nätverket på deras bostadsort?

3. Medger kommissionen att dylika bestämmelser i grunden urholkar tjänstemännens delaktighet i de lokala beslutsprocesserna? Om man gör det, kommer kommissionen då att upphäva de berörda bestämmelserna? Om inte, hur är då skyldigheten att ta tjänstledigt i tre månader utan lön förenlig med åtagandet om att kommissionens tjänstemännen skall medges fullständig delaktighet i de lokala beslutsprocesserna?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(13 juli 2000)

Kommissionen har inte gett ut några interna regler av det slag som nämns av parlamentsledamoten.

De enda relevanta bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna som är tillämpliga på tjänstemän i alla institutioner och inte endast kommissionen finns i artikel 15, där det fastslås att en tjänsteman som kandiderar för ett offentligt ämbete som tillsätts genom val skall ansöka om tjänstledighet av personliga skäl för en period som inte överstiger tre månader. Den tillsättande myndigheten skall beakta omständigheterna för varje tjänsteman som väljs till ett sådant ämbete. Den tillsättande myndigheten skall, med beaktande av ämbetets vikt och de åligganden det medför för innehavaren, besluta huruvida tjänstemannen bör fortsätta i aktiv tjänst eller ansöka om tjänstledighet av personliga skäl. I det senare fallet skall tjänstledigheten gälla för den period för vilken tjänstemannen valts.

Dessa bestämmelser innebär att kommissionen medger att tjänstemän deltar i offentliga angelägenheter på deras bostadsort, sedan hänsyn tagits till frågor som huruvida de potentiella kandidaterna för ett val söker ägna sig åt en kampanj på heltid, arten av och plikterna förenade med det ämbete som söks och, följaktligen, huruvida tjänstemännens tillgänglighet för institutionen skulle äventyras på ett otillbörligt sätt.

Dessutom bedömer kommissionen, när en tjänsteman väljs till ett offentligt ämbete, huruvida det arbete ämbetsutövningen innebär kommer att inkräkta på personens tjänsteåligganden gentemot institutionen, eller om det är sannolikt att funktionerna på något sätt kommer att medföra skada för denna. Kommissionen beslutar sedan huruvida tjänstemannen kan stanna kvar i aktiv tjänst, eller om den måste kräva att vederbörande ansöker om tjänstledighet av personliga skäl under den period ämbetet innehas. Det bör emellertid noteras, att det är mycket ovanligt att en sådan situation inträffar när det gäller val till lokal representation.

Dessa är de enda fall av deltagande i offentliga angelägenheter där det krävs att tjänstemän söker tjänstledighet av personliga skäl.

Kommissionen tror att dessa regler ger tillräcklig frihet och handlingsfrihet åt såväl kandidater till lokala val som deras arbetsgivare. Kommissionen anser följaktligen att reglerna inte oskäligt inskränker tjänstemännens rätt att vara politiskt verksamma, ställa upp som kandidater i val eller väljas till representantskap på någon nivå, och inte står i konflikt med tjänstemännens medverkan i offentligt liv och demokratiska processer i de medlemsstater där de är bosatta.

Kommissionen har därför inte för avsikt att ändra dessa regler.

Den enda åtgärd kommissionen vidtagit i avvaktan på de stundande kommunalvalen i Belgien var att bistå tjänstemännen genom att skicka ut ett meddelande på intranätet, där den fäste uppmärksamheten på att Belgien antog den januari 1999 en lag om tillämpning av rådets direktiv 94/80/EG av den 19 december 1994, varigenom icke-belgiska medborgare i Europeiska unionen som är bosatta i Belgien kan utöva sin rätt att rösta i lokala val och underrättade tjänstemän som uppfyller kraven på medborgarskap i unionen, hemvist och andra kvalifikationer, om deras rätt att registrera sig för val, välja och ställa upp som kandidater.