ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0481/01

från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Falun Gong

Har rådet framfört sitt kraftfulla avståndstagande till de kinesiska myndigheterna när det gäller Kinas behandling av Falun Gong-anhängare? Vad har rådet i så fall fått för svar?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0444/01 och P-0481/01

(10 juli 2001)

Den begränsade religions- och trosfriheten i Kina är en regelbundet återkommande punkt på dagordningen för dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina. I slutsatserna från den 2223 januari 2001 fastslog rådet att denna fråga är ett av de specifika områden där EU anser att dialogprocessen bör leda till framsteg.

EU har flera gånger för de kinesiska myndigheterna uttryckt sin djupa oro över de åtgärder som vidtagits mot anhängare av religiösa och andliga rörelser, däribland anhängare av Falun Gong. Denna fråga diskuterades också vid den senaste raden av möten ägnade åt dialogen om mänskliga rättigheter som hölls i Stockholm den 2223 februari. Trojkan hade gjort en de marsch i Beijing den 2 februari inför dessa möten i dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina. EU-sidan överlämnade då en förteckning över enskilda fall och begärde att dessa personer skall benådas, och nämnde i detta sammanhang muntligt namnen på Falun Gong-anhängarna Li Xiaobing, Li Xiaomei och Yu Changxin.

Informationen om vad som hänt de anhängare av Falun Gong som fängslats är bristfällig. Enligt beräkningar från Information Centre for Human Rights and Democracy (Informationscentrum för mänskliga rättigheter och demokrati) i Hongkong avled 98 sådana personer i hela landet mellan juli 1999 och mitten av januari 2001. Man bör observera att 46 personer har avlidit sedan oktober 2000, vilket tyder på att misshandeln av Falun Gong-anhängare har ökat i omfattning under de senaste månaderna. Enligt Information Centre for Human Rights and Democracy har omkring 450 dömts i domstol, flera hundra har tvångsintagits på psykiatriska institutioner och så många som 10 000 genomgår för närvarande omskolning i arbetsläger.

EU:s ståndpunkt är att unionen inte vill delta en diskussion om rörelsens karaktär, utan att begränsningarna i religions- och trosfriheten samt föreningsfriheten bör upphävas och att allas, däribland Falun Gong-anhängarnas, mänskliga rättigheter bör respekteras.

I sina slutsatser av den 19 mars 2001 uttryckte rådet (allmänna frågor) sin oro särskilt över bristen på respekt för de grundläggande friheterna i Kina, däribland yttrandefriheten, religionsfriheten och föreningsfriheten, samt över fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna som exempelvis anhängare till Falun Gong utsätts för. I samma slutsatser enades rådet om hur det skulle förhålla sig till Förenta staternas beslut att lägga fram ett utkast till resolution om de mänskliga rättigheterna i Kina under det 57:e mötet i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0133/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: Åtgärder för att påverka den nationella efterfrågan

Känner kommissionen till några åtgärder i euroländerna som påverkar den nationella efterfrågan för att undgå konsekvenserna av en räntesats och valutakurs som endast tillämpas inom euroområdet?

Kan kommissionen beskriva dessa åtgärder?

Anser kommissionen att det finns något rättsligt eller annat hinder för

a) variationer i kapitalavgifterna inom banksektorn för att ge skydd mot den större risken med till exempel fastighetslån,

b) variationer i skattelättnaderna eller i de obligatoriska bidragen till pensionsfonderna beroende på den ekonomiska konjunkturen,

c) beskattning av eller befrielse från skatt för ränteutbetalningar inom en medlemsstats territorium beroende på prognoserna för den ekonomiska konjunkturen?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(17 maj 2001)

I olika EU-direktiv fastställs en obligatorisk miniminivå på det kapital som bankerna inom gemenskapen måste avsätta för att minimera riskerna inom det finansiella systemet. De nationella myndigheterna får föreskriva att större avsättningar skall göras som skydd mot högre risker. Om denna ökning av kapitalkravet emellertid införs i syfte att påverka efterfrågeökningen i en medlemsstats ekonomi kan det anses stå i strid med bestämmelserna i EG-fördraget om kapitalets fria rörlighet vid tillhandahållande av finansiella tjänster i en annan medlemsstat. Varje sådant hinder skulle behöva motiveras enligt tillämpliga bestämmelser i EG-fördraget.

Enligt subsidiaritetsprincipen får medlemsstaterna fritt fastställa parametrarna i de nationella pensionssystemen, till exempel möjligheten att låta avgifterna i pensionssystemet variera, förutsatt att de tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Det finns flera historiska exempel på när regeringarna lyckats nedbringa enhetsarbetskostnaden genom att minska de indirekta arbetskostnaderna, vilket har inneburit en depreciering av den reala växelkursen (Parlamentsledamoten hänvisas till bilagan som skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat). I allmänhet vidtas dock sådana skattepolitiska åtgärder av strukturpolitiska snarare än konjunkturmässiga skäl.

Även om medlemsstaterna fritt får besluta om sin skattestruktur så länge den tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, skulle det vara mycket svårt att låta beskattningen av ränteinkomster variera beroende på konjunkturläget i en enskild medlemsstat. Med tanke på eftersläpningseffekterna skulle ändringar av beskattningen av ränteinkomster i konjunkturutjämnande syfte medföra tämligen snedvridande effekter på de finansiella marknaderna.

Dessutom bör avdrag för till exempel räntor på bostadslån anses som en strukturell åtgärd. Att ändra dessa regler av konjunkturskäl skulle kunna snedvrida beslut i den privata sektorn, eftersom dessa grundas på långsiktiga faktorer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0850/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(22 mars 2001)

Ämne: Föranmälan av skattepolitiska åtgärder

Kan kommissionen ange huruvida den anser att finansministrarna i medlemsstaterna bör anmäla planerade skattepolitiska åtgärder till kommissionen innan de vidtar dem och om ja, varför?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(20 juni 2001)

I sitt meddelande om att stärka den ekonomisk-politiska samordningen inom euroområdet(1) föreslog kommissionen att en av de uppföranderegler som anges i meddelandet bör vara principen om att förhandsinformera andra medlemmar av euroområdet och kommissionen innan ekonomisk-politiska åtgärder beslutas.

Denna förhandsinformation bör ges vid eurogruppens sammanträden eller vid Ekonomiska och finansiella kommitténs euroarbetsgrupps sammanträden och reaktionerna eller synpunkterna bör komma myndigheterna i den aktuella medlemsstaten till handa redan innan åtgärden i fråga slutligt utformats.

På samma sätt bör kommissionen informeras om de viktigaste punkterna i stabilitetsprogrammen innan medlemsstaterna antar dem.

Kommissionen har med sitt meddelande klargjort att principen om att medlemsstaterna skall förhandsinformera eurogruppen och kommissionen om förslag till finanspolitiska åtgärder innan dessa beslutas är viktig, eftersom den gör det möjligt att bedöma de nationella åtgärderna mot bakgrund av den ekonomiska situationen i euroområdet som helhet och beakta effekterna på andra länder i euroområdet.

(1) KOM(2001) 82 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1254/01

från María Sornosa Martínez (PSE) och María Rodríguez Ramos (PSE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Användning av torkad lusern som djurfoder

Efter det förbud mot benmjöl som införts till följd av sjukdomen BSE är torkad lusern ett av de fördelaktigaste alternativen i fråga om utfodring av kreatur. För närvarande produceras fem miljoner ton torkad lusern per år. En mer utbredd användning av denna fodertyp kan förhindra ökad import av transgen soja från tredje länder.

Enligt CIDE (den europeiska branschorganisationen för torkning av foder och livsmedel) är lusern på grund av sitt näringstillskott, sin ekonomiska lönsamhet, sina miljöegenskaper samt sin lätthet att upptäcka att föredra framför soja.

Anser kommissionen att torkad lusern skulle kunna användas som alternativ till benmjöl för utfodring av djur?

Är kommissionen beredd att höja stödet till denna sektor?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 juni 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens meddelande till parlamentet och rådet om möjligheter att främja odlingen av växtproteiner i EU(1), i sin tur baserad på ett arbetsdokument(2). Trots fördelarna med torkad lusern inom jordbruket och djurfoder, skulle ett ökat stöd ge ökade utgifter. Den genomsnittliga alternativkostnaden per ton sojakraftfoderekvivalent tycks också vara relativt hög.

(1) KOM(2001) 148 slutlig.

(2) SEK(2001) 431.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0391/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(15 februari 2001)

Ämne: FYROM/Grekland: ekologiska skador på sjön Dojran

Vattenståndet i sjön Dojran (i gränsområdet mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland) har sjunkit massivt (med mellan 5 och 8 meter) under de senaste 20 åren. Enligt uppgifter från olika experter och även från ortsbor avtappas det alltför mycket vatten på den grekiska sidan för att användas för konstbevattning av fälten. Detta problem har påtalats i olika publikationer redan från och med åttiotalet. Ekologiska skador kan i dagens läge inte uteslutas.

1. Finns det något avtal mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland om hur vattnet i sjön Dojran skall användas?

2. Ingår det i avtalet också ekologiska synpunkter eller finns där några kvoter för vattenavtappningen med utgångspunkt i sjöns vattenstånd?

3. Hur avhjälps de ekologiska skadeverkningar som redan kan iakttas?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 april 2001)

Kommissionen har inte informerats av de grekiska myndigheterna om ett det skulle finnas ett bilateralt avtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om användning av vatten från sjön Dojran.

Som ett steg i Phare-programmet för gränsöverskridande samarbete har kommissionen finansierat en inledande diagnosticerande undersökning för sjön Dojran. Undersökningen är en förberedelse för att kunna lösa de tekniska problemen, eftersom den skall identifiera orsaken till den allvarliga sänkningen av vattennivån och föreslå åtgärder genom en vattenförvaltningsplan.

För tillfället finns det inget specifikt projekt för sjön Dojran som samfinansieras genom strukturfonderna i syfte att avhjälpa eventuella miljöskador. Båda länderna har emellertid uttalat intresse för en sådan insats, inom ramen för Phare-programmet för gränsöverskridande samarbete, som nämns ovan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0868/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(22 mars 2001)

Ämne: Besök av taiwanesiska regeringstjänstemän i EU

Kan kommissionen bekräfta huruvida det är EU:s policy att inte tillåta taiwanesiska regeringstjänstemän att besöka någon av EU:s medlemsstater? Om så är fallet, kan kommissionen avslöja vem som fattat detta beslut?

Kan kommissionen dessutom förklara varför ett sådant beslut fattats och fortfarande är i kraft, då ju Taiwan är en stark demokratisk stat med vänskapliga förbindelser med EU, medan Folkrepubliken Kina upprepade gånger har kritiserats på grund av sina kränkningar av de mänskliga rättigheterna?

Svar från Cristopher Patten på kommissionens vägnar

(15 maj 2001)

Det är inte EU:s policy att neka taiwanesiska regeringstjänstemän inresevisum.

Enligt rådets förordning (EG) nr 574/1999 av den 12 mars 1999 om fastställande av de tredje länder vars medborgare måste ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser(1), krävdes visum för taiwanesiska medborgare vid inresa i medlemsstaterna.

Rådets nya förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav(2), vilken ersätter förordning (EG) nr 574/1999, trädde i kraft den 10 april 2001. Den nya förordningen, i vilken visumkravet för taiwanesiska medborgare kvarstår, tillämpas inte av Irland och Förenade kungariket. De kan fritt ompröva sin politik i denna fråga om de så önskar.

För de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket(3) fattas beslut om beviljande av individuella visa för kortvarigt uppehåll i enlighet med bestämmelserna i Schengenavtalet och den gemensamma konsulära instruktionen. Enligt dessa regler krävs en individuell bedömning av varje ansökan. De konsulära avdelningarna måste i synnerhet kontrollera om sökanden uppfyller de villkor för inresa som anges i Schengenavtalet (t.ex. måste sökanden inneha en giltig resehandling och ha tillräckliga medel för sitt uppehälle, larm får inte ha utgått i syfte att förvägra sökanden inresa, sökanden får inte anses vara ett hot mot allmän ordning, nationell säkerhet eller de internationella förbindelserna för någon av de medlemsstater som tillämpar avtalet).

Det kan ha fattats beslut om att neka taiwanesiska medborgare och medborgare från andra tredje länder visum när ovannämnda villkor för inresa inte har varit uppfyllda.

Det bör även nämnas att ett Schengen-visum är giltigt för alla medlemsstater (med undantag av Irland och Förenade kungariket) samt för Island och Norge.

(1) EGT L 72, 18.3.1999.

(2) EGT L 81, 21.3.2001.

(3) Samtliga medlemsstater, med undantag av Irland och Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0156/01

från Jean-Maurice Dehousse (PSE) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: Följderna av koncentrationsvågen bland flygbolagen

En ny koncentrationsvåg har under de senaste dagarna ägt rum inom flygsektorn då Trans World Airlines köptes upp av American Airlines och U.S. Airways delades upp mellan American Airlines och United Airlines. Pressen har för övrigt meddelat att kommissionen den 12 januari 2000 godkände denna koncentration under vissa förutsättningar.

1. Kommer denna koncentrationsvåg att få följder för den amerikanska marknaden och kommer den att påverka den europeiska marknaden?

2. Om ja, vilka följder kommer den att få?

3. Kan en liknande utveckling förväntas äga rum bland de europeiska flygbolagen?

4. Vilka följder kommer detta att få för de flygbolag som har de aktörer som deltar i dessa transaktioner som partner (till exempel de sex europeiska flygbolag som är bundna till United Airlines genom Star Alliance)?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(29 mars 2001)

1, 2. och 4. Som parlamentsledamoten påpekar har flygtransportbranschen i USA genomgått två stora koncentrationer på sistone: dels United Airlines' förvärv av US Airways, dels American Airlines' köp av Trans World Airlines (TWA).

Om denna typ av transaktioner innebär att man når upp till tröskelvärdena för omsättning i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer(1), måste de godkännas på förhand av kommissionen enligt gemenskapens konkurrensregler.

United Airlines' köp av US Airways anmäldes således till kommissionen, som godkände affären (på vissa villkor) den 12 januari 2001. För ytterligare uppgifter, se kommissionens beslut (ärende COMP/M.2041 United Airlines/US Airways) i fulltext på Internet(2).

Vad beträffar affärens inverkan på vissa transatlantiska marknader och på Star Alliance, se särskilt punkterna 3573 i beslutet.

American Airlines' uppköp av TWA anmäldes däremot inte till kommissionen, och det synes som om omsättningsnivån i förordningen inte uppnåtts.

3. Kommissionen känner inte till några liknande affärer bland europeiska flygbolag.

(1) EGT L 395, 30.12.1989 (svensk specialutgåva, tillägg, s. 16), ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1310/97 av den 30 juni 1997, EGT L 180, 9.7.1997.

(2) http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/decisions/m2041_en.pdf.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0727/01

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Regionalpolitik

Vilka bidrag och subventioner planerar Europeiska unionen att bevilja den autonoma regionen Baskien (Spanien) 20002006, från såväl strukturfonder (mål 1, mål 2 och mål 3) som sammanhållningsfonden?

Hur kommer dessa medel att fördelas mellan olika provinser (Alava, Guipúzcoa och Vizcaya) under ovannämnda period?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 april 2001)

Den autonoma regionen Baskien (Spanien) är inte stödberättigad enligt strukturfondernas mål 1 för programperioden 20002006.

Beträffande mål 2 föreskrivs i det samlade programdokumentet País Vasco ett bidrag på 558 855 222 euro från Europeiska regionala utvecklingsfonden och 28 781 155 euro från Europeiska socialfonden. För närvarande kan en fördelning inte göras mellan de tre basiska provinserna Alava, Guipúzcoa och Vizcaya. Det är nämligen förvaltningsmyndigheten som väljer vilka projekt som skall samfinansieras inom det samlade programdokumentets ram och enligt bestämmelserna i programkomplementet.

Beträffande mål 3 föreskrivs i det operativa programmet País Vasco ett bidrag på 222 646 434 euro. Inom gemenskapsstödramen för mål 3 kommer genom fem flerregionala operativa program stöd också att ges till insatser i sju autonoma regioner utanför mål 1. Det totala gemenskapsstödet uppgår här till 1 375 921 635 euro. De flerregionala insatsernas medelsfördelning per region kommer årligen att redovisas i verksamhetsrapporterna.

Den autonoma regionen Baskien (Spanien) är också berättigad till stöd från Fonden för fiskets utveckling. Det här aktuella samlade programdokumentet omfattar samtliga autonoma regioner utanför mål 1 och avser ett gemenskapsstöd på totalt 207 500 000 euro. Enligt Spaniens ursprungliga vägledande fördelning skall ett stöd på 106 220 000 euro beviljas Baskien.

Beträffande Sammanhållningsfonden går det för närvarande inte att precisera anslaget till den autonoma regionen Baskien (Spanien) för programperioden 20002006, inte heller att ange fördelningen per provins. Enligt rådets förordning (EG) nr 1264/1999 av den 21 juni 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond(1) uppgår fondens totala medel för perioden i fråga till 18 miljarder euro. Medlen avser de fyra stödberättigande länderna, varav Spanien beräknas erhålla mellan 61 och 63,5 %. Nämnas bör att det är de nationella myndigheterna som skall lägga fram det preliminära projekturvalet för Sammanhållningsfonden och att projekten under programperiodens lopp regelbundet presenteras för kommissionen.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1879/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Nederländerna)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Nederländerna som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Nederländerna som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(24 juli 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1669/01

från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Halvljusplikt på dagen och skymningsströmställare

Kommissionen undersöker sedan lång tid hur bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp påverkas om man inför halvljusplikt på dagen och skymningsströmställare. Därför frågar jag kommissionen följande:

1. Finns det redan några avgörande resultat av studien? Vilka slutsatser har man i så fall dragit när det gäller att eventuellt införa halvljusplikt på dagen eller främja införandet av skymningsströmställare inom Europeiska unionen?

2. Om det ännu inte finns några avgörande resultat, när kan sådana väntas?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 juli 2001)

Det viktigaste skälet till halvljusplikt är trafiksäkerhetsfördelarna. Kommissionen har genomfört flera undersökningar och känner till många andra undersökningar som gjorts på andra håll i världen. Slutsatserna från dessa undersökningar är att halvljusplikt ökar trafiksäkerheten. Dessa undersökningar har dock främst genomförts i länder i norr och man måste därför vara försiktig med att automatiskt överföra resultaten till sydligare länder. Det har nyligen genomförts en undersökning i södra Frankrike och de preliminära rapporterna om resultaten med uppmuntrande. Om den slutliga rapporten inte skulle tala för ett allmänt införande kommer kommissionen att undersöka möjligheten att införa skymningsströmställare.

Kommissionen har dock ännu inte genomfört någon undersökning av de negativa konsekvenser användningen av halvljusplikt skulle kunna ha för bränsleförbrukning och således för utsläppen av koldioxid. Kommissionen känner till tidigare arbete som gjorts i vissa medlemsstater angående de negativa konsekvenserna för bränsleförbrukningen, och generellt räknar man med att halvljusplikt skulle leda till att bränsleförbrukningen ökar med mellan 1 % och 1,5 %. Med tanke på att bränsleförbrukningen i allt större utsträckning påverkas av annan utrustning i bilar, såsom luftkonditionering, ger kommissionen i dagsläget bidrag till en undersökning för att få klarhet i denna fråga. Resultaten väntas vara klara i mitten av år 2002.