ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3039/01

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Bön om att bombningarna skall upphöra och att humanitär hjälp skall sändas

FN:s människorättskommissarie, Mary Robinson, har förvarnat om en ny tragedi i Afghanistan med anledning av de fortsatta bombningarna och risken för masslakt på grund av inre konflikter. Mary Robinson har även framfört en bön om att bombningarna skall upphöra så att man kan sända omfattande humanitär hjälp till flyktingarna.

Hur ser kommissionen på denna förvarning och bön från FN:s människorättskommissarie?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 december 2001)

Europeiska unionen har noterat FN:s flyktingkommissaries begäran om att bombningarna tillfälligt skall avbrytas.

Efter mötet i Gent den 19 oktober 2001 uttryckte Europeiska unionens regeringschefer och kommissionens ordförande i ett uttalande sitt stöd till den internationella koalitionens mål att tillintetgöra terrororganisationen al-Qaida.

Arbetet med att uppnå detta mål med militära medel genom att målinriktat slå ut ställningar och tillgångar som tillhör talibanerna och al-Qaida pågår just nu. Unionen är av den uppfattningen att den internationella koalitionen gör sitt bästa för att minimera effekterna av de militära åtgärderna för civilbefolkningen.

Kommissionen delar den oro som uttryckts av andra aktörer inom unionen rörande den humanitära situationen inne i Afghanistan och risken för brist på mat i vissa delar av landet när vintern börjar. Förenta nationernas organ och olika icke-statliga organisationer försöker med hjälp av grannländerna att nå ut till riskgrupper i alla delar av landet. Hängiven och kompetent lokal personal inne i landet arbetar fortfarande med att dela ut hjälp under ledning av utländsk personal i länderna runt Afghanistan. Gemenskapen har genom Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO) bidragit med ytterligare 25 miljoner euro till projekt huvudsakligen inne i landet, eftersom det ännu inte skett någon massiv utvandring till grannländerna. De flesta projekten vänder sig till människor i områden drabbade av torka och till internt fördrivna personer, vilkas antal redan före den 11 september 2001 uppgick till 700 000. Detta bidrag går utöver de 23,3 miljoner euro som ECHO anslagit före händelserna 2001. Gemenskapens totala bidrag till Afghanistan genom olika budgetposter uppgår till 100 miljoner euro under 2001.

Kommissionen anser biståndet inne i Afghanistan vara den högsta humanitära prioriteringen i regionen. Det är därför mycket viktigt att alla delar av landet har tillgång till biståndet och att humanitär hjälp ges till krisoffren, var de än är, på ett opartiskt och neutralt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2431/01

från Eryl McNally (PSE) till kommissionen

(7 september 2001)

Ämne: Sjätte momsdirektivet

Enligt det sjätte momsdirektivet skall en lägre momssats tillämpas för energibesparande produkter som enskilda personer betalar för att få installerade i sina hem. Däremot tillämpas inte den lägre skattesatsen när enskilda personer köper och själva installerar produkterna i sina hem.

Kan kommissionen kommentera huruvida det finns planer på att ta bort denna absurda bestämmelse i det sjätte momsdirektivet?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(29 oktober 2001)

Enligt gemenskapens nuvarande mervärdesskattelagstiftning omfattas tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder såsom ett led i socialpolitiken av kategori 9 i bilaga H till sjätte momsdirektivet 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund(1). Medlemsstaterna får därför tillämpa en sänkt mervärdesskattesats på lägst 5 % på dessa tjänster.

Energibesparande produkter omfattas, när de väl kommit in i denna process, automatiskt av denna bestämmelse. Detta gäller även allt byggnadsmaterial om det levereras som ett led i en tjänst från en byggentreprenör, medan samma vara, om en enskild person köper den över disk, anses utgöra en leverans av varor och påförs den normala skattesatsen.

Som parlamentsledamoten säkert känner till, anges det i den nya strategin för mervärdesskatten(2) att en ändring och en rationalisering av de regler och undantag som tillämpas vid fastställande av reducerade mervärdesskattesatser bör övervägas på medellång sikt. Detta slags frågor kommer att ägnas särskild uppmärksamhet.

(1) EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/41/EG (EGT L 22, 24.1.2001) och rättelse (EGT L 26, 27.1.2001).

(2) KOM(2000) 348 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3195/01 från James Provan (PPE-DE) till kommissionen. Bidrag till det europeiska journalistförbundet.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 172 E , 18/07/2002 s. 0028 - 0028



SKRIFTLIG FRÅGA E-3195/01 från James Provan (PPE-DE) till kommissionen (20 november 2001) Ämne: Bidrag till det europeiska journalistförbundet Kan kommissionen ange om den finansierar eller på något annat sätt ger bidrag till det europeiska journalistförbundet eller det internationella journalistförbundet? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (18 december 2001) Varken det europeiska journalistförbundet (European Federation of Journalists) eller det internationella journalistförbundet (International Federation of Journalists) får några allmänna ekonomiska bidrag från kommissionen. International Federation of Journalists fick emellertid i år bidrag till två särskilda projekt som kommer att förbättra informationen till journalister som arbetar i eller besöker Bryssel för att täcka EU-frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3489/01

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Zigenare och nomadfolk

Är kommissionen medveten om att det för närvarande inte finns några EU-finansierade program som syftar till att utveckla och förbättra utbildning och yrkesutbildning för zigenare och nomadfolk?

Instämmer kommissionen med att dessa ytterst marginaliserade gemenskapers rättigheter och lika möjligheter för närvarande ignoreras?

Vad har kommissionen för planer på att se till att nomadfolkens utbildningsbehov åtminstone tas med i kommissionens program?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(15 februari 2002)

I den pågående etappen av Sokrates (20002006) är denna målgrupp en av de mest prioriterade för att få bidrag ur programmet.

I synnerhet inom Comenius, som är den del av programmet som särskilt gäller skolundervisning, prioriteras utbildning för romer och andra icke-bofasta i projekt för samarbete mellan skolor, fortbildning för lärare och den nya verksamheten i nätverk.

Inom Grundtvig har avsevärd tonvikt lagts på stöd till verksamhet som möter utbildningsbehoven hos grupper i samhället som är svåra att nå, däribland icke-bofasta, som vanligtvis inte brukar delta i vuxenutbildning eller initiativ för livslångt lärande. Avsikten är att öka deras möjligheter att fullt ut delta i samhällslivet, förbättra deras anställbarhet genom förvärv eller uppdatering av de allmänna färdigheterna och öka deras möjligheter att påbörja eller återuppta formell utbildning.

Ett antal projekt med romer som målgrupp har också fått bidrag under årens lopp ur programmen Leonardo Da Vinci och Ungdom.

Kommissionen delar därför inte parlamentsledamotens åsikt att dessa gruppers rättigheter förbises när det gäller utbildningsverksamhet som gemenskapen ger bidrag till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3602/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Finansiering av reningsverk i mer än 200 orter i Andalusien

Ungefär 200 orter i Andalusien (Spanien) har blivit ålagda att senast 2005 garantera rening av avloppsvatten för närmare 30 procent av befolkningen i Andalusien och arbetena har inte ens inletts.

Kommunernas brist på resurser har hittills blockerat lämpliga anläggningar av reningsverk och på regional nivå gör man ingenting annat än att försöka finna formella sätt att uppfylla det åtagande som EU har gjort inför 2005.

Kan kommissionen uppge om den kan ge några reflexioner kring system som redan har använts i andra områden inom gemenskapen för att finansiera sagda reningsverk, så att situationen kan få en lösning i detta avseende i de andalusiska kommunerna som helhet, och uppförandet av de reningsverk som krävs enligt EU:s åtagande kan påskyndas?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 februari 2002)

Möjligheterna till finansiering av reningsverk är olika för varje medlemsstat, eftersom de beror på om den berörda regionen är stödberättigad inom ramen för mål 1 för strukturfonderna eller om den berörda medlemsstaten omfattas av Sammanhållningsfonden.

Dessutom har kommissionen fastställt gemenskapsramar för statligt stöd för miljöskydd(1). Genom både den offentliga och privata sektorns deltagande blir det möjligt för privata företag att erhålla statliga tillstånd för såväl anläggandet som driften av reningsverk.

Andalusien kan erhålla stöd både genom den offentliga och privata sektorns deltagande och via strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Vad dessa fonder beträffar önskar kommissionen påminna om att urvalet av enskilda projekt under alla omständigheter faller inom de nationella och regionala myndigheternas behörighetsområde.

När det gäller strukturfonderna kan denna samfinansiering erhållas inom ramen för den tredje prioriterade inriktningen miljö, naturvård och vattenresurser i gemenskapens stödram för Spanien under programperioden 20002006. Ungefär 15 % av de projekt som för närvarande samfinansieras för Spanien avser denna åtgärd.

När det gäller sammanhållningsfonden prioriteras för närvarande rening av avloppsvatten, vattenförsörjning och avfallshantering. Detta garanterar emellertid inte att de planerade investeringarna helt kommer att avhjälpa alla brister inom detta område. I detta sammanhang bör det nämnas att det fortfarande finns brister när det gäller reningsverken i stora agglomerationer i Spanien. Eftersom tidsfristerna redan löpt ut för dessa agglomerationer (i känsliga områden med fler än 10 000 personekvivalenter och i normala områden med fler än 15 000 personekvivalenter), är det för närvarande ytterst viktigt att stödja dessa projekt, i stället för agglomerationer med färre än 10 000 personekvivalenter, där reningsverk skall ha anlagts senast 2005.

(1) EGT C 37, 3.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1958/01

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(3 juli 2001)

Ämne: Fältförsöken med genetisk modifiering

Enligt rådets direktiv 90/220/EEG(1) planeras två separata godkännandeförfaranden under delarna B och C. Det har på gemenskapsnivå funnits ett de facto moratorium om godkännande av nya

genetiskt modifierade organismer som släpps ut på marknaden enligt del C i direktivet. Vilken medlemsstat, om någon, har deklarerat ett sådant moratorium för godkännande av genetiskt modifierade organismer enligt del B i direktivet, det vill säga ett moratorium för fältförsök och övriga utsättningar i experimentellt syfte?

(1) EGT L 117, 8.5.1990, s. 15.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 september 2001)

Kommissionen känner inte till att någon medlemsstat i gemenskapen skall ha deklarerat ett moratorium för godkännande av genetiskt modifierade organismer (GMO) enligt del B i rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

Det kan däremot påpekas att antalet anmälningar enligt del B, av utsättning i gemenskapen, har minskat under de tre senaste åren. Denna minskning kan höra samman med många olika faktorer och det vore därför för tidigt att i nuläget dra några slutsatser av den utvecklingen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3552/01

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Bestämmelser om vilka beteckningar som skall användas vid försäljning av fisk, kräft- och blötdjur

I artikel 4 i förordning (EG) nr 104/2000(1) ingår det omfattande bestämmelser om vilken konsumentinformation som skall finnas med vid märkningen av sådana fiskeriprodukter som tidigare angivits i förordningen. Längre fram i samma artikel samt i den genomförandeförordning om vilken det stadgas i artikeln föreskrivs det att de ovannämnda bestämmelserna skall träda i kraft den 1 januari 2002.

Från olika håll inom fiskberedningsindustrin, både i Tyskland och i andra unionsländer, har jag fått erfara att redan övergången till euro kommer att lägga beslag på all kapacitet som finns hos företagen. Av denna anledning och på grund av att tillämpningsföreskrifterna offentliggjorts så sent har det gjorts gällande att den nya märkningen inte kommer att kunna tekniskt förverkligas på ett sätt som överensstämmer med lagstiftningen före den 1 juli 2002.

Skulle det låta sig göra att senarelägga tidpunkten för när märkningsbestämmelserna skall träda i kraft till den 1 juli 2002?

Tycker kommissionen att tiden från och med att genomförandeförordningen offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (andra hälften av november 2001) till och med att bestämmelserna om konsumentinformation skall träda i kraft är tillräckligt lång?

(1) EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 januari 2002)

Parlamentsledamotens fråga hänför sig till tillämpningsperioden för kommissionens förordning (EG) nr 2065/2001 av den 22 oktober 2001 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 104/2000 beträffande konsumentinformation inom sektorn för fiskeri- och vattenbruksprodukter(1). I artikel 43 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter(2) anges att bestämmelserna beträffande konsumentinformation skall tillämpas från och med den 1 januari 2002 och kommissionen har inte befogenhet att ändra detta datum.

Generaldirektoratet för fiske har sedan länge underrättat de sektorer som berörs av innehållet i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 vars tillämpningsföreskrifter godkändes av Förvaltningskommittén för fiskeriprodukter i början av september 2001.

Dessutom har kommissionen, till följd av dessa sektorers begäran, accepterat att i förordningen om konsumentinformation införa möjligheten att saluföra de produkter som släppts ut på marknaden till dess att lagren har tömts eller som märkts före detta datum liksom de förpackningar som inte uppfyller kraven i denna förordnings bestämmelser.

(1) EGT L 278, 23.10.2001.

(2) EGT L 17, 21.1.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2968/01

från Mathieu Grosch (PPE-DE) till kommissionen

(25 oktober 2001)

Ämne: Strukturfonder: Mål 2-områden i Belgien 19941999

Under programplaneringperioden 19941999 erkändes området Verviers-Liège som stödberättigat mål 2-område.

1. Vilka projekt (detaljerad förteckning över varje projekt) har godkänts inom ramen för tidsbestämmelserna samt förverkligats under denna programplaneringsperiod?

2. Vilka projekt uppvisar problem avseende kriterierna i programplaneringsdokumentet (DOCUP) samt de utgifter man ingått åtaganden för?

3. Gjordes någon begäran om överföring av anslag till påföljande programplaneringperiod? Om så är fallet, hur stort är det totala beloppet av de överförda anslagen?

4. Hur länge kommer dessa anslag att vara tillgängliga?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(11 januari 2002)

För att kunna svara på parlamentsledamotens fråga har kommissionen fått följande information från de wallonska myndigheter som ansvarar för programmet:

1. En förteckning över de projekt som övervakningskommittén godkände inom mål 2-programmen i Liège under programperioderna 19941996 och 19971999 skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

2. Med undantag för projektet Ensemble muséal d'art et d'histoire du pays de Liège (E-Mahl-muséet), som avbröts efter överklagan till Belgiens Conseil d'Etat beträffande bygglovet, har inget projekt stött på några svårigheter av det slag som parlamentsledamoten nämner i sin fråga.

3. De wallonska myndigheterna lämnade inte in någon ansökan om förlängning av det ovan nämnda programmet för perioden 19971999. En ansökan inkom däremot om partiellt avslutande av programmet för perioden 19941999, med undantag för det projekt som nämns i punkt 2.

4. Om det avbrutna projekt som nämns i punkt 2 återupptas kommer stödberättigandeperioden att fastställas efter återupptagandet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3618/01

från Dorette Corbey (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Prisjämförelser mellan viktiga läkemedel

Priserna på läkemedel lämnar inte utrymme för insyn och de är svåra att jämföra.

Kan kommissionen stå till tjänst med en jämförande översikt över prisskillnaderna mellan:

1. 20 viktiga läkemedel mot hjärt- och kärlsjukdomar i Europeiska unionens 15 medlemsstater?

2. 10 viktiga läkemedel mot diabetes i Europeiska unionens 15 medlemsstater?

3. 10 viktiga läkemedel inom psykiatrin i Europeiska unionens 15 medlemsstater?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(7 februari 2002)

Kommissionen samlar inte in prisuppgifter för läkemedel. Vissa medlemsstater håller på att utveckla databaser som innehåller jämförande internationella priser. Dessutom samlade Världshälsoorganisationen nyligen in prisuppgifter i 29 europeiska länder för 25 innovativa läkemedel. Resultaten finns återgivna i broschyren Policies on Pricing and Reimbursement of Medicines in Europe Networking for Information Exchange among Policymakers, 1617 November 2000. Annex: Comparative Review of Drug Prices.

I rådets direktiv 89/105/EEG av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen(1) krävs en viss insyn i den nationella prissättningen av läkemedel och ersättningen för samma produkter inom gemenskapen.

En utvärdering av direktivet är planerad till 2002 för att få reda på om det behöver ändras.

(1) EGT L 40, 11.2.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3409/01 från Hans-Peter Martin (PSE) till rådet. Nästa regeringskonferens.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 147 E , 20/06/2002 s. 0170 - 0170



SKRIFTLIG FRÅGA E-3409/01 från Hans-Peter Martin (PSE) till rådet (13 december 2001) Ämne: Nästa regeringskonferens I den tyska tidskriften Der Spiegel, nr 44 av den 29 oktober 2001, finns på sidan 19 en artikel med rubriken författningen som bordlades. Här hävdas att rådet har för avsikt att efter det att det planerade konventet utfört sitt förberedelsearbete inför nästa regeringskonferens lägga handlingarna från konventet åt sidan. Därmed skulle nästa regeringskonferens inte äga rum förrän efter de kommande valen till Europaparlamentet sommaren 2004. Stämmer detta? Svar (18 mars 2002) Rådet har inte för vana att kommentera artiklar i pressen. Emellertid upplyser rådet den ärade parlamentsledamoten om att Europeiska rådet i Laeken den 1415 december 2001 antog den förklaring om Europeiska unionens framtid genom vilken det anförtrodde åt ett konvent med de huvudsakliga parterna i debatten uppgiften att säkerställa en så bred och öppen förberedelse som möjligt av nästa regeringskonferens. Europeiska rådet har föreslagit den 1 mars 2002 som datum för det inledande mötet och en tid av ett år för överläggningarna så att deras resultat kan läggas fram i tid.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3610/01

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Tillhandahållande av tjänster över gränsen mellan Österrike och Italien

Den italienska förvaltningen för bolaget Brenner-Autobahn A.G. förbjuder företag från Österrike att ta emot bärgningsuppdrag som gäller fordon som blivit stående på italienska sidan. Sådana fordon får bogseras endast av italienska bärgningsföretag som fått koncession. Däremot utför till exempel ACI bärgningsuppdrag på österrikisk sida.

1. Får man på det här sättet förbjuda att det tillhandahålls tjänster över nationsgränser?

2. Vilka åtgärder tänker generaldirektoratet för konkurrens vidta för att sätta stopp för att den fria rörligheten för tjänster begränsas på ett sådant sätt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(22 februari 2002)

Kommissionen har hittills inte känt till denna typ av hinder.

Kommissionen beklagar att den för närvarande inte kan svara på frågan då den inte har tillräckligt mycket information om det system som ifrågasätts eller dess rättsliga motivering (följer den t.ex. av en lag eller någon annan författning eller av ett beslut inom ramen för en koncession eller ett avtal om ensamrätt på offentlig verksamhet etc?).

Om kommissionen hade tillgång till dessa upplysningar skulle den kunna granska problemet närmare mot bakgrund av eventuellt tillämpliga gemenskapsrättsliga bestämmelser.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2820/01

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Vietnam och konsekvenserna av Agent Orange

Användningen av Agent Orange under Vietnamkriget var en mänsklig katastrof och konsekvenserna visar sig ännu idag.

Kan kommissionen exakt redogöra för vilken form av hjälp som har givits till Vietnamkrigets offer som skadades genom användningen av Agent Orange, och vilken sorts hjälp planeras i framtiden?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(10 oktober 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2421/01 från Sarah Ludford(1).

(1) EGT C 134 E, 6.6.2002, s. 32.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2651/01

från Frank Vanhecke (NI) till kommissionen

(1 oktober 2001)

Ämne: Europeisk fullmakt för anhållande

Sedan långt tid spekuleras ivrigt inom Europeiska unionen kring införandet en europeisk fullmakt för anhållande. Attentaten i USA nyligen och inblandningen av ev. medbrottslingar som fortfarande finns kvar inom unionen nämligen i staden Hamburg gör detta ämne brännande aktuellt.

Det finns för närvarande inom unionen inget europeiskt straffrättsligt system inom vilket man skulle kunna placera ett införande av en sådan europeisk fullmakt för anhållande.

På vilken rättslig grund anser kommissionen att det skulle vara möjligt att realisera en sådan fullmakt för anhållande?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2651/01 och E-2652/01ingivet av António Vitorino på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Den 19 september 2001 lade kommissionen fram ett förslag till rådets rambeslut om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna(1).

Förslagets rättsliga grund är artikel 31 b och artikel 34.2 b i Fördraget om Europeiska unionen. Kommissionen erinrar även om att det i ordförandeskapets slutsatser från rådets möte i Tammerfors 1999 hänvisas till principen om ömsesidigt erkännande och avskaffande av det formella utlämningsförfarandet mellan medlemsstaterna.

Genom förslaget ville kommissionen ersätta dagens utlämningssystem med ett helt och hållet rättsligt förfarande för överlämnande.

Enligt kommissionens förslag har Europol inga särskilda uppgifter i sammanhanget.

(1) KOM(2001) 522 slutlig.