SKRIFTLIG FRÅGA E-2398/98

från Heidi Hautala (V) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: Elmarknaden

EU-länderna håller gradvis på att öppna elmarknaden för konkurrens. Detta kommer att gälla produktionen och försörjningen av elkraft. Verksamheten på elnäten i samband med kraftöverföring och -distribution kommer att förbli ett monopol.

Både i Sverige och i Finland har det efter att marknaden öppnats hos de stora statsägda producenterna noterats ett starkt behov av att gå med som en integrerad del av verksamheten på distributionsnäten genom att förvärva distributionsbolag.

I Finland har det fattats beslut om att ägandekoncentrationen inom distributionsverksamheten skall underställas konkurrensmyndigheternas tillsyn. I Sverige har producenterna fritt kunnat bli ägare till distributionsbolag, men också där har det inletts en diskussion om hur den så kallade vertikala integrationen kan komma att påverka elmarknadens funktion.

Elmarknadens struktur och omfattningen av de vertikala koncentrationerna kan komma att få betydande konsekvenser för hur elmarknaden fungerar. Dessa konsekvenser kommer särskilt att drabba de små slutkonsumenterna, som har en svag förhandlingsposition.

Den vertikala integrationen leder till att ett inslag av konkurrens som kommit att uppstå på grossistmarknaden nu kommer att falla bort, i och med att de producentägda distributionsbolagen inte längre konkurrerar i samband med elanskaffningen. Integrationen försämrar dessutom möjligheterna för nya partihandlare att komma in på marknaden. En stark integration kan leda till att marknaden koncentreras i händerna på några få aktörer så att elkonsumenternas valmöjligheter kringskärs. Integrationen leder också till att de konkurrensutsatta funktionerna slås samman med monopolfunktionerna och då föreligger det en risk för att konkurrensutsatta funktioner skall stödjas med hjälp av monopolfunktioner.

Vilken inverkan bedömer kommissionen att den vertikala koncentrationen kommer att få på elmarknadens funktion och vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att utreda vilka effekter integrationen har och för att motverka eventuella skadeverkningar?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(2 oktober 1998)

Parlamentsledamotens fråga hänför sig till kommissionens politik och praxis i fråga om koncentrationer och förvärv som leder till en vertikal integrering av produktion och distribution på elektricitetsområdet.

Frågan gäller särskilt den nuvarande situationen i Finland och Sverige. Kommissionens politik på detta viktiga område kommer emellertid utan tvivel att tillämpas i hela gemenskapen.

Elmarknaderna genomgår för närvarande en avregleringsprocess. I tillämpliga fall kommer det att åligga kommissionen att säkerställa att möjligheterna till ökad konkurrens, som skapas genom att marknaderna avregleras, inte hindras av de stora elproducenternas privata initiativ.

På området för koncentrationer är dock behörigheten delad mellan kommissionen och medlemsstaterna, på så sätt att kommissionen undersöker mycket stora koncentrationer som påverkar handeln inom gemenskapen medan koncentrationer med en mera lokal omfattning undersöks av medlemsstaternas myndigheter.

Det rättsliga instrumentet för komissionens granskning av koncentrationer är koncentrationsförordningen (rådets förordning (EEG) 4064/89(1)). Enligt denna förordning måste kommissionen säkerställa att koncentrationer inte skapar eller förstärker en sådan dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den påtagligt skulle hämmas.

I ett nyligen behandlat ärende som omfattade de finska elmarknaderna (ärende M.931 Neste/IVO) fann kommissionen konkurrensproblem avseende bränslen som används i elproduktionen. Transaktionen godkändes efter att parterna hade gjort ett åtagande om att avyttra sin kontroll över Gasum OY, ett företag som är verksamt på naturgasområdet.

Även om detta ärende inte rörde en elproducents vertikala integrering framåt till distributionsledet, utan snarare bakåt mot bränsleledet, kan det ses som ett tecken på kommissionens åtagande att använda koncentrationsförordningen för att säkerställa att elmarknaderna inte stängs genom privata initiativ.

Slutligen innehåller direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el(2) bestämmelser om särredovisning samt insyn och öppenhet i bokföringen, inbegripet ett krav på att integrerade elföretag skall särredovisa verksamhetsgrenarna produktion, överföring och distribution. Syftet med dessa bestämmelser är att undvika diskriminering, korssubventionering och snedvridning av konkurrensen.

(1) EGT L 395, 30.12.1989.

(2) EGT L 27, 30.1.1997.