ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1009/97 från Cristiana Muscardini (NI) till rådet (24 mars 1997)

Ämne: Konflikten mellan Rwanda och Zaire

Utsikterna om ett regelrätt krig i området kring de stora sjöarna har tyvärr blivit verklighet med efterföljande massakrer, rashat och tragiskt lidande för den försvarslösa befolkningen, för kvinnor, barn och gamla.

Europeiska unionen har inte lyckats förhindra kriget och ännu en gång har unionens oförmåga att tala med en enda röst vid internationella politiska händelser blivit tydlig.

Kan rådet

1. uppmana de medlemsstater som är mest inflytelserika i den här delen av Afrika att utnyttja sitt inflytande och sammankalla till en fredskonferens för att reglera konflikten,

2. utnyttja de här staternas inflytande i FN för att ge konferensen mandat att skapa en övergripande politisk lösning för området kring de stora sjöarna?

Svar (17 oktober 1997)

Rådet följer noggrant händelserna i Rwanda och Zaire och har diskuterat läget i området kring de stora sjöarna vid varje möte alltsedan konflikten i Zaire bröt ut. Rådet gör ingen skillnad mellan sina medlemmar, utan förväntar sig att alla gör allt som ligger i deras makt för att genomföra rådets beslut och slutsatser. Rådet har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt stöd för de medlingsinsatser som gjorts av FN, OAU och regionala ledare, och EU:s speciella sändebud har tagit aktiv del i deras medlingsinsatser. Rådet har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt stöd för en internationell konferens under FN:s och OAU:s beskydd för att finna en politisk lösning på de olika konflikterna i regionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2560/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Utbetalningar från Euratom till kärnkraftsverket Sellafield, Storbritannien

Hyr mycket har betalats ut från Euratom till utbyggnaden av kärnkraftsverket Sellafield i Cumbria, Storbritannien, under de senaste tio åren?

Kan kommissionen ge närmare information om summan för varje utbetalning och till vilka ändamål utbetalningarna antas användas av det företag som driver Sellafield, British Nuclear Fuels Ltd (BNFL)?

Svar från Yves Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (15 september 1997)

Euratom har förlängt ett lån till British Nuclear Fuels Ltd. Ett låneavtal för ett belopp av 142 miljoner US-dollar (som då motsvarade 100 miljoner pund sterling) ingicks den 11*17 december 1986 för att delvis finansiera uppförandet av en upparbetnings-anläggning vid Sellafield i Cumbria till stöd för THORP-anläggningen för mottagning och lagring av bränsle 1987 (den tekniska beskrivningen sänds direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat). Lånet garanterades av den brittiska regeringen. De totala kostnaderna för uppförandet av anläggningen uppskattades till 1 550 miljoner pund sterling, varav Euratom finansierade 100 miljoner pund sterling. Lånet utbetalades den 15 januari 1987 och återbetalades till fullt belopp den 15 januari 1997. Inget återstår att betala av detta lån och det finns för närvarande inga ansökningar om ett nytt lån från Euratom.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2397/97 från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Tillämpning av resurserna i Sammanhållningsfonden

En tredjedel av den autonoma regionen Valencia uppvisar tecken på kraftig erosion och ökenutbredning. För att bekämpa denna erosion avsattes 1 932 miljoner ur Sammanhållningsfonden för den autonoma regionen Valencia år 1996.

Kan kommissionen ange hur dessa resurser har tillämpats under 1996?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (12 september 1997)

Kommissionen är medveten om problemen med jorderosion och ökenutbredning i många delar av Spanien, inbegripet regionen Valencia. För bekämpning av dessa problem godkände kommissionen stöd från Sammanhållningsfonden till ett antal projekt under 1995 och i början av 1996 som gällde beskogning, skogsbruk, erosionsskydd och föryngring av områden som förstörts av brand i alla större flodområden i Spanien. Vissa projekt som lades fram av de spanska myndigheterna under 1996 godkändes för stöd i juli 1997. De senaste besluten om beviljande av stöd kan inbegripa projekt i den autonoma regionen Valencia (flodområdena kring Ebro, Jùcar/Levante och Segura).

Ytterligare upplysningar skickas direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2527/97 från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Upprepning av de franska böndernas attacker

Franska bönder genomförde den 3 juli 1997, i närheten av Marseille, ytterligare en attack mot en lastbil från Murcia, vilken kan läggas till de upprepade handlingarna av vandalism mot frukt- och grönsakstransporter från Spanien. De franska bönderna välte ut denna lastbilslast bestående av päron, nektariner och persikor efter att ha deltagit i våldsamma protester mot exporten av frukt och grönsaker från Spanien.

Avser kommissionen, mot bakgrund av att situationen förvärras, att vidta mer övertygande åtgärder för att garantera den fria rörligheten för varor och en lojal konkurrens mellan frukt- och grönsakproducenterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (5 september 1997)

Kommissionen fördömer med eftertryck detta nya angrepp mot principen om fri rörlighet för varor. Som kommissionen upprepade gånger har bekräftat åligger det de franska myndigheterna att vidta de allmänna ordningsåtgärder som krävs för att förhindra denna typ av övergrepp och en upptrappning av våldet.

Dessa aktioner som upprepas sedan alltför många år har lett till att kommissionen till domstolen hänskjutit en talan om fördragsbrott från Frankrikes sida (mål C-265/95). Rättegångsförhandlingarna ägde rum den 10 juni 1997. Den 9 juli 1997 lade den allmänne åklagaren fram sina slutsatser för domstolen, med stöd för kommissionens ståndpunkt i vilken den bekräftar följande:

¨Därför konstaterar vi att när Frankrike inte vidtar alla de nödvändiga och välavvägda åtgärder för att en viss typ av aktioner inte skall hindra den fria rörligheten för frukt och grönsaker, har landet underlåtit att uppfylla åtagandena enligt den gemensamma organisationen av marknaden för jordbruk samt enligt artikel 30 i EG-fördraget i samband med artikel 5 i nämnda fördrag¨.

I avvaktan på domstolens slutliga dom har kommissionen krävt att de franska myndigheterna skall vidta de förebyggande och repressiva åtgärder som nödvändiga för att i framtiden undvika dylika händelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2522/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Fastställande av lönegrad och löneklass för nyanställda tjänstemän inom kommissionen

Eftersom det råder osäkerhet om hur Europeiska kommissionen fastställer lönegrad och löneklass för nyanställda tjänstemän när de börjar sin anställning, ber jag kommissionen redogöra för följande:

1. Vilka kriterier använder man vid lönegrads- och löneklassplacering av nyanställda inom kommissionen?

2. Mot bakgrund av de rådande oklarheterna i tjänsteföreskrifterna skulle jag vilja veta vilka dokument eller publikationer det finns som ger fullständiga förklaringar till hur man fastställer lönegrad och löneklass för tjänstemännen och om allmänheten har tillgång till dessa dokument och - förstås - om de berörda har tillgång till dem.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Inplaceringen i lönegrad och löneklass görs av tillsättningsmyndigheten efter att denna har hört den partssammansatta placeringskommittén.

Denna kommitté arbetar utifrån kriterier som fastställdes i oktober 1983 och som ändrades den 7 februari 1996.

Ett exemplar av beslutet om tillämpliga kriterier för inplacering i lönegrad och löneklass vid rekrytering delas ut vid tjänstetillträdet eller efter förfrågan från tjänstemän eller tillfälligt anställda. Beslutet kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det finns vidare en undantagsförordning som gäller personer från de nya medlemsstaterna. Denna kommer också att sändas till parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1133/97 från Carlos Robles Piquer (PPE) till rådet (24 mars 1997)

Ämne: NATO:s nya forsknings- och teknikkommitté

Den nya kommitté för forskning och teknik som i slutet av november 1996 hade sitt första sammanträde som ledande organ för NATO:s forskning- och teknikorganisation ersätter de tidigare ledningskommittéerna för gruppen för försvarsanalys och AGARD (rådgivande organet för luftrummets utforskning och utveckling).

Med tanke på den betydelse som luftfarten skall ges i det femte ramprogrammet, och med tanke på att det blir allt nödvändigare att basera den tekniska utvecklingen inom gemenskapen på solid vetenskaplig grund, anser rådet att den rapportering om den tekniska samordningen som påbörjades 1995 bör fortsätta, och slutsatser dras om de möjliga effekter på utvecklingen av civil teknik som denna informationskälla, som de flesta medlemsstater förfogar över, kan ha?

Svar (17 oktober 1997)

Forskning om flygteknologi har varit en av de växande sektorerna inom gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Flera projekt inom detta område finansieras för närvarande med medel ur det fjärde ramprogrammet.

Denna typ av finansiering har endast omfattat civila aspekter av flygteknologi eftersom gemenskapens ramprogram inte ger stöd till militär forskning, vilken inte omfattas av EG-fördraget.

Som den ärade parlamentsledamoten känner till finns det inom rådet inget forum, inte heller planeras det något för framtiden, för utbyte av åsikter med NATO-organisationer i detta ämne. Det finns därför inga planer på att rådet skall granska eller övervaka den rapportering som nämns i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2633/97 från Georg Jarzembowski (PPE) till kommissionen (22 juli 1997)

Ämne: Fri rörlighet för tyska utbytesstudenter i Frankrike

Tyska studenter måste klara av betydande svårigheter när de organiserar och genomför en utlandsvistelse vid ett franskt universitet. Det krävs av dem att de betalar avgifter för uppehållsintyg (150 franc i Bordeaux), lägger fram samtliga dokument i auktoriserad översättning som dessutom endast är giltig i tre månader och har borgensmän som är bosatta i Frankrike. En kvinnlig student krävdes av prefekturen i Amiens på ett intyg om att hon är ogift. Hyran för studentbostäderna vid universitetet i Amiens är 300 franc högre för utbytesstudenter från utlandet än för fransmän. Visserligen är myndigheternas administrativa praxis inte enhetlig inom Frankrike vad gäller de formella kraven, men ändå minskas studenternas rörlighet genom denna praxis i några departement. Den står i strid med de mål som gäller för Sokrates-programmet och utgör delvis - i de fall då avgifter krävs - ett direkt brott mot artikel 8a, första stycket, i EG-fördraget och direktiv 90/366/EEG ((EGT L 180, 13.7.1990, s. 30. )) om rätt till bosättning för studerande. Jag frågar kommissionen:

1. Känner kommissionen till dessa problem som tyska utbytesstudenter ställs inför när de utnyttjar sin rätt till fri rörlighet? Om så är fallet, vad har den hittills uträttat mot dessa problem?

2. Ifall de ovannämnda problemen hittills inte kommit till kommissionens kännedom, hur avser den i framtiden att agera gentemot den franska administrationens praxis?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (9 september 1997)

Kommissionen är medveten om de svårigheter som utländska studenter fortfarande möter när de skall organisera sina studieprogram och sin vistelse i utlandet i samband med studier som inte ingår i ett organiserat utbyte som till exempel Sokrates/Erasmus.

Rent allmänt kan sägas att kommissionen, inom ramen för uppföljningen av grönboken om hinder för rörlighet över gränserna ((KOM(96) 462 slutlig. )) och inom de områden där den är behörig, kommer att utarbeta rättsliga instrument som skall göra det möjligt att undanröja hinder för den fria rörligheten för studenter, lärare och forskare.

När det gäller det tillägg som utländska studenter måste betala när de hyr en studentbostad i Frankrike, har kommissionen redan påpekat detta för den franska regeringen och för Centre national des oeuvres universitaires et scolaires (CNOUS), vilket lett till att ett cirkulär angående dessa tilläggsavgifter har ändrats så att det överensstämmer med gällande gemenskapsrätt. Om parlamentsledamoten känner till konkreta fall där hänsyn inte tagits till det ändrade cirkuläret, vill kommissionen gärna få kännedom om detta så att den omgående kan vidta nödvändiga åtgärder.

Slutligen skall det sägas att när det gäller de avgifter som rör själva vistelsen och som studenterna måste betala, faller dessa under medlemsstaternas behörighetsområde och kommissionen har således inte någon rätt att ingripa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2575/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Personal och verksamhet vid Europeiska miljöbyrån (EEA)

Europeiska miljöbyråns verksamhet är mycket noggrant specificerad och dess funktion är endast rådgivande, vilket också framgår av den broschyr med namnet ¨Putting Information to Work¨ som miljöbyrån publicerade 1995. Trots detta har antalet anställda vid miljöbyrån ökat väsentligt, och dess bugetprognoser för 1997 och 1998 verkar vara höga.

Kan kommissionen - under vars överinseende detta organ står - redogöra för varför miljöbyrån har krävt en ökning av personalen för 1997, vilken nationalitet de anställda har och exakt vilket vetenskapligt arbete det är meningen att den skall utföra?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (18 september 1997)

Ledamoten hänvisar till det svar som gavs på ledamotens tidigare skriftliga fråga E-1767/97 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 93. )). I det svaret fastställs att Europeiska miljöbyrån är ett oberoende organ och rättssubjekt, även om det nästan uteslutande finansieras genom stöd från gemenskapsbudgeten. Kommissionen övervakar inte byråns verksamhet. Byråns verkställande direktör är organets rättslige representant. VD-n utses av byråns styrelsekommitté, och har uppgifter som definieras i artikel 9 i förordning (EEG) nr 1210/90 ((EGT L 120, 11.5.1990. )). Dessa uppgifter omfattar alla personalfrågor. Frågor rörande anställningspolitik och -förfaranden bör därför ställas till den verkställande direktören.

I det preliminära budgetförslaget för 1998 föreslår kommissionen en oförändrad total budget på 16,5 miljoner ecu och en oförändrad personalstyrka på 62 personer för byrån.

Byråns uppgifter definieras i förordning (EEG) nr 1210/90 och omfattar tillhandahållandet av objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter på europeiska nivå, som kan användas av både gemenskapen och medlemsstaterna för bedömning och fastställande av strategiska åtgärder till skydd för miljön. Sådana uppgifter skall också bidra till att informationsåtgärder genomförs för att upplysa befolkningen om tillståndet i miljön.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2219/97 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (30 juni 1997)

Ämne: Samarbete mellan Europeiska unionen och Marocko.

Uppfattar kommissionen det så att den marockanska regeringens meddelande om att inte förnya nuvarande fiskeavtal mellan Europeiska unionen och Marocko, som löper ut i slutet av 1999, hör samman med strävan att uppnå fördelar på jordbruksområdet då samarbetsavtalet, som också löper ut år 1999, skall omförhandlas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2217/97 och E-2219/97 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (18 september 1997)

Fiskeavtalet med Marocko slöts på fyra år från och med den 1 december 1995, varför det inte trädde i kraft förrän för ca ett och ett halvt år sedan. Följaktligen anser kommissionen att det är för tidigt att redan nu uttala sig om arten av fiskerelationerna med Marocko från den 1 december 1999.

Först bör man försöka uppskatta om de mål som parterna kommit överens om inom ramen för det gällande avtalet har uppnåtts och utvärdera utvecklingen av parternas samarbete när det gäller fiske, som utgör en viktig del av de framtida relationerna mellan gemenskapen och Marocko.

När det gäller de fiskeavtal som slutits mellan Marocko och andra länder förfogar kommissionen inte över någon information om de marockanska myndigheternas avsikter om huruvida dessa avtal skall förnyas.

När det gäller det Europa-Medelhavsavtal genom vilket en sammanslutning upprättas mellan å ena sidan gemenskapen och dess medlemsstater och å andra sidan Marocko vill kommissionen påpeka att detta avtal gäller på obestämd tid. Det stämmer dock att gemenskapen och Marocko har åtagit sig att från och med den 1 januari 2000 undersöka handelssituationen för jordbruks- och fiskeprodukter för att uppnå en mer omfattande liberalisering av sin ömsesidiga handel från och med den 1 januari 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2361/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Folkdräkter i EU:s medlemsstater

Utan tvivel är de lokala folkdräkterna ett grundläggande element för den regionala kulturrikedomen. I många regioner inom unionen finns det verkstäder och småindustrier som sysslar med att tillverka denna typ av klädedräkt, en verksamhet som i oerhört hög grad bidrar till att de lokala dräkterna lever vidare.

Kan Europeiska kommissionen redogöra för om det finns möjlighet att erbjuda ekonomiska stimulansåtgärder till dessa småföretag, och i så fall inom vilken ram och vilka summor som skulle kunna betalas ut i stöd?

Svar avgivet av C. Papoutsis på kommissionens vägnar (8 oktober 1997)

Kommissionen erkänner den roll, som de traditionella yrkena och konsthantverket spelar i det europeiska kulturarvet, och har bl. a. i år bidragit till finansieringen av en konferens under titeln ¨Tradition och förnyelse: nycklar till konsthantverket i Europa år 2000¨;

I enlighet med artikel 130 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och med ¨tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag inom den Europeiska unionen¨ (1997-2000 ((KOM(96) 591. ))) vidtar kommissionen åtgärder till förmån för hantverks- och småföretagssektorn. Dessa åtgärder vidtas huvudsakligen genom de uppmaningar till förslag, som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den senaste uppmaningen att lämna förslag till till insatser till förmån för hantverks- och småföretag har som mål mellanstatligt samarbete, att gemensamt deltaga i utställningar och mässor inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdets länder (EES), att främja företagskultur och företagaranda, finansiering och tillgång till krediter, yrkesutbildning, tillgång till information och tjänster genom informatik och utbildning av europarådgivare.

Det föreligger likaledes inom ramen för regionalpolitiken ett visst antal stödformer för hantverks- och småföretag i den mån dessa ligger inom de regioner, som utvalts för anslagen till regional utveckling.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 082 , 17/03/1998 s. 0080



SKRIFTLIG FRÅGA E-2441/97 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 juli 1997) Ämne: EU:s program för skolmjölk Vad gör kommissionen för att främja och säkerställa programmet för skolmjölk så att alla europeiska barn som är berättigade därtill kan utnyttja denna rättighet? Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (5 september 1997) Gemenskapen huvudsakliga roll i genomförandet av programmet för skolmjölk är att skapa de nödvändiga rättsliga bestämmelserna och det budgetutrymme som krävs för att underlätta tillämpningen av programmet överallt i gemenskapen. Om ett barn som går i en viss skola har tillgång till subventionerad mjölk eller ej är slutligen beroende av de initiativ som tas av skolan, mjölkleverantörer eller nationella eller lokala myndigheter för att tillämpa programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2337/97 från Nuala Ahern (V) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Genomförande av miljö- och säkerhetskontroller vid kärnkraftsanläggningar i EU

Enligt ett meddelande från Internationella atomenergiorganets vice generaldirektör, Bruno Pelland, angående ett möte som en samarbetskommitté på hög nivå mellan Europeiska kommissionen och Internationella atomenergiorganet höll i Bryssel den 12-13 december 1996, är Euratom och Internationella atomenergiorganet oeniga om genomförandet av miljö- och säkerhetskontroller vid vissa kärnkraftsanläggningari Europeiska unionen.

Det har sagts att kärnkraftsanläggningar i Belgien, Italien och Sverige inte kommer att acceptera Internationella atomenergiorganets inspektörer förrän Euratoms analytiska förmåga att utvärdera kontroller har höjts till Internationella atomenergiorganets kompetensnivå. Är detta en korrekt återgivning av omständigheterna, och vad gör kommissionen för att underlätta för ett bättre samarbete med Internationella atomenergiorganet beträffande kärnkraftskontroller?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (15 september 1997)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på den skriftliga frågan E-1643/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz ((EGT C 45, 10.2.1998. )) i samma fråga.

De uttalanden om miljökontroller som nämns i frågan är en felaktig tolkning av den nuvarande situationen. Kommissionen och Internationella atomenergiorganet (IAEA) samarbetar genom gemensam provtagning och gemensam tillgång till resultaten samt genom att utveckla metoderna ytterligare. Kommissionen besitter den nödvändiga analytiska kapaciteten för att dra sina egna slutsatser. Europeiska laboratorier utför IAEA:s analyser tillsammans med andra laboratorier.

Vad gäller provning och genomförande av den nya metoden föredrar kommissionen, medlemsstaternas myndigheter och operatörerna ett vetenskapligt och tekniskt tillvägagångssätt, där erfarenheterna och resultaten från varje provtagning påverkar nya provtagningar.

Vid det senaste mötet för samarbetskommittén på hög nivå i juni 1997 var IAEA och kommissionen helt ense om samtliga frågor inom detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2434/97 från Terence Wynn (PSE) till kommissionen (11 juli 1997)

Ämne: Moms på hygienprodukter för kvinnor

Den nuvarande momsnivån på hygienprodukter inom EU uppgår till 5 %.

Anser kommissionen att denna nivå skulle kunna reduceras till noll procent inom en snar framtid?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (18 september 1997)

Enligt nuvarande gemenskapslagstiftning får medlemsstaterna tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på åtminstone 5 % för produkter som används för sanitärt skydd (artikel 12.3 a och Bilaga H (kategori 3) i sjätte momsdirektivet 77/388/EEG ((EGT L 145, 13.6.1977. ))). Denna ordning är endast ett alternativ och i själva verket tillämpar de flesta medlemsstater standardnivån på produkter för sanitärt skydd för kvinnor.

Följande momsnivåer tillämpas:

>TABLE>

Den nuvarande situationen kommer att bli föremål för en översyn i samband med införandet av det nya gemensamma mervärdesskattesystemet, som kommer att vara inriktat på frågan om en harmonisering av mervärdesskattesatserna. Ytterligare uppgifter om kommissionens planer på detta område återfinns i det program som antogs i juli 1996 ((KOM(96) 328 slutlig. )).

Enligt gemenskapslagstiftningen är en nivå på noll procent tillåten under en övergångsperiod och endast för ett begränsat antal artiklar. Medlemsstaterna får inte införa en nivå på noll procent för nya varor eller tjänster. Kommissionen har inte för avsikt att lägga fram föreslag angående nya nollprocentiga mervärdesskattesatser.