SKRIFTLIG FRÅGA P-0860/99

från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Politik med tanke på hörselskadade

Med hänvisning till resolution B4-0985/98 av den 18 november 1998 om teckenspråk skulle jag gärna vilja höra från kommissionen vad kommissionen ämnar företa sig i anledning av Europaparlamentets framställningar i saken.

Kan kommissionen ge mig besked:

1. om den har för avsikt att lägga fram ett förslag till harmonisering av de olika systemen för teletext och videotelefon i EU?

2. vilka initiativ kommissionen avser ta för att se till att en viss procentuell minimiandel av nyhetsprogrammen och programmen av politiskt intresse i den offentliga televisionsverksamheten textas eller översätts till teckenspråk?

3. om kommissionen drar försorg om att de offentliga sammankomster som organiseras av EU:s institutioner är tillgängliga för hörselskadade?

4. vilka åtgärder kommissionen eller medlemsstaterna kan vidta för att stödja utbildningen av teckenspråkslärare och -tolkar?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(4 maj 1999)

Kommissionen är medveten om den betydelse teckenspråk har för hörselskadade personer, och stödde det forskningsprojekt om teckenspråk som genomfördes av Bristols universitet i samband med parlamentets resolution. Den undersökningen visade att det officiella erkännandet av teckenspråk varierar mellan olika medlemsstater.

1. Det är sant att det finns kompatibilitetsproblem mellan de olika texttelefonsystem som används inom gemenskapen. Dessa problem kan bäst lösas genom tillämpning av överenskomna normer. Kommissionen stöder arbetet med detta.

2. Ansvaret för insatser på detta område ligger i första hand på medlemsstaterna. Kommissionen har för närvarande inga planer på att lägga fram specifika förslag i denna fråga.

3. Eftersom det finns många olika teckenspråk inom gemenskapen och hörselskadade utbildas endast på ett av dem skulle närvaron av en teckenspråkstolk vid gemenskapens offentliga sammankomster inte nödvändigtvis säkerställa att en döv person kan delta i sammankomsten.

För att så många som möjligt skall kunna delta i gemenskapens arbete kan dock döva personer ta med sig egna teckenspråkstolkar. Gemensamma tjänsten för tolkning och konferenser (JICS/SCIC) behandlar teckenspråkstolkar på samma grunder som andra tolkar och betalar deras arvoden med de budgetmedel som förvaltas av JICS/SCIC för frilanstolkar.

4. Kommissionen har stött projekt för användning av teckenspråk, som projektet Lingua Surda inom ramen för insatsen Lingua i gemenskapens handlingsprogram för utbildning, Sokrates. Vidare har kommissionen stött utbytes- och informationsverksamhet på utbildningsområdet i en särskild grupp för döva och hörselskadade under de tre år som programmet Helios II pågick (1993-1996). Sammanfattningen av detta arbete behandlar också frågan om teckenspråk i en tematisk publikation som kommer att läggas ut på kommissionens server Europa/GD XXII under första halvåret i år.

Andra projekt som gäller utbildning av personer med särskilda behov, som t.ex. döva personer, kan få stöd inom de många program som finansieras genom Europeiska socialfonden (ESF). Kommissionen har föreslagit att ett av de fem politikområdena för ESF i nästa programrunda skall vara "lika möjligheter för alla att komma in på arbetsmarknaden". I samband med detta kan, utöver särskilda åtgärder för döva personer, utbildning tillhandahållas för teckenspråkslärare och -tolkar.