SKRIFTLIG FRÅGA E-0519/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(25 februari 2002)

Ämne: Ihållande systematiska hinder för användning av det kurdiska språket och för val av företrädare för det kurdiska folket i Turkiet

1. Har kommissionen kännedom om att Republiken Turkiet i slutet av 2001 genom en författningsändring visserligen givit intryck av att offentlig användning av det kurdiska språket, som talas

av en stor majoritet av befolkningen i den sydöstra delen av landet, hädanefter kommer att tillåtas, men att det systematiskt inte ges någon undervisning på detta språk och att tiotusentals studerande som ansökt om frivilliga språkkurser, och även deras familjer, uppenbarligen kan isoleras eller spärras in som straff för detta?

2. Känner kommissionen vidare till att det existerar ett hot om förbud av HADEP, Folkets demokratiska parti, som har starkt stöd i landets sydöstra del, ansvarar för förvaltningen av städer och byar och enligt opinionsundersökningar även skulle kunna klara tioprocentströskeln i de nationella valen, och att detta sker i syfte att förhindra att det äntligen skall kunna väljas in en fullgod kurdisk representation i det turkiska parlamentet?

3. Delar kommissionen frågeställarens oro för att den turkiska staten genom att systematiskt hindra användningen av det kurdiska språket inom administration, utbildning och medier och genom att förhindra tillträde till det nationella parlamentet för folkvalda företrädare som verkar för jämställdhet för det stora flertalet kurdiskspråkiga människor fortsätter att ge intryck av att man visserligen vill förfoga över området i sydost, men att man inte på något sätt är intresserad av levnadsvillkoren, välfärden och friheten för det stora flertalet av de miljontals människor som är bosatta i området, vilket gör att folk flyttar från detta område och att många av dem försöker finna en lösning på sina problem genom olaglig invandring i EU-medlemsstaterna?

4. Anser kommissionen att någonting pekar på att de krafter som för närvarande dominerar i Turkiet inom en nära framtid skulle kunna vara beredda att införa jämställdhet som skulle kunna jämföras med den jämställdhet som numera finns i andra flerspråkiga stater som Spanien, Belgien eller genom EU:s försorg sedan en kort tid tillbaka även i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket skulle leda till att den kurdiska befolkningsgruppen saknade skäl att känna sig missgynnad och att lämna Turkiet?

5. Är kommissionen beredd att tillfälligt upphäva varje form av stöd inför anslutningen och andra typer av finansiellt stöd till Turkiet med undantag för nödhjälp i samband med naturkatastrofer och att avstå från att på något sått förbereda Turkiets anslutning till Europeiska unionen, så länge någon språklig och kulturell jämställdhet mellan kurder och turker ännu inte existerar och demokratin allvarligt begränsas genom att demokratiska partier som inte använder våld och som har starkt väljarstöd utestängs från parlamentarisk representation?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(12 april 2002)

Kommissionen känner till såväl situationen i sydöstra Turkiet som språkfrågan och den turkiska regeringens reaktion på studenternas petitioner.

I likhet med parlamentet bevakar kommissionen noggrant det rättsliga förfarandet mot partiet Halkin Demokrasi Partisi (HADEP) i författningsdomstolen. HADEP lade den 1 mars 2002 fram sitt försvar inför författningsdomstolen. Kort därefter begärde åklagaren att målet mot HADEP skulle avskrivas, eftersom det inte fanns tillräckliga bevis för en fast koppling mellan HADEP och Kurdistans arbetarparti (PKK). Rättegången fortsätter bekom lyckta dörrar och ett avgörande kommer förmodligen snart att träffas.

När det gäller situationen i den sydöstra delen av landet förlängdes undantagstillståndet i mars 2002 åter i de fyra provinserna Diyarbakir, Hakkari, Sirnak och Tunceli. Förenta nationernas särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar har med eftertryck rekommenderat den turkiska regeringen att upphäva undantagstillståndet i samtliga provinser i landet(1). En handlingsplan, som Turkiets nationella säkerhetsråd har tagit initiativet till, men som ännu inte offentliggjorts, har antagits med premiärministerns godkännande. Enligt uppgift omfattar planen åtgärder avseende offentlig förvaltning, ekonomi, hälso- och sjukvård samt utbildning. Kommissionen har upprepade gånger bett de turkiska myndigheterna om upplysningar om denna plan. Europeiska unionen har antagit ett projekt (47 miljoner euro) för sydöstra Turkiet för att främja den ekonomiska utvecklingen i syfte att skapa sysselsättning för befolkningen i dessa områden.

Kommissionen anser att den turkiska regeringen bör sörja för kulturell mångfald och garantera alla turkiska medborgare, oavsett ursprung, kulturella rättigheter. Alla rättsliga bestämmelser som hindrar utövandet av dessa rättigheter bör avskaffas, även på utbildningsområdet. Detta är en prioritering på medellång sikt som fastställts i partnerskapet för anslutning med Turkiet(2).

Kommissionen anser att ekonomiskt samarbete kan bidra till att få till stånd de nödvändiga förändringarna i Turkiet och uppmuntra Turkiet till att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Särskild uppmärksamhet fästs i detta avseende vid projekt som rör fullgörandet av de politiska Köpenhamnskriterierna avseende mänskliga rättigheter. Turkiet är ett av de länder som står i fokus för programmet för 20022004 inom ramen för det europeiska initiativet för mänskliga rättigheter och demokrati.

(1) FN-dokument E/CN.4/2002/74/Add. 1, 18 december 2001.

(2) EGT L 85, 24.3.2001.