ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2059/00

från Elisa Damião (PSE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Arbetsplatsolyckor

Trots att lagstiftningen inom EU för att skapa utökat skydd och säkerhet för arbetstagarna har utvecklats, bland annat inom förädlingsindustrin och byggnadsbranschen, är sanningen den att antalet olyckor och dödsfall har ökat.

Den slutsats man kan dra är att det inte räcker att lagstifta, utan att det är nödvändigt att kontrollera om de åtgärder som föreslagits är lämpliga och om de tillämpas.

Kan kommissionen informera om de uppgifter den förfogar över gällande arbetsplatsolyckor och arbetsskador, och om vilken utvärdering den gjort av det arbete som utförs av de nationella yrkesinspektions- och förvaltningsorganen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Kommissionen delar helt och fullt parlamentsledamotens oro att det inte räcker att anta och genomföra gemenskapsdirektiv om hälsa och säkerhet i arbetet utan att man också måste se till att de faktiskt tillämpas.

Kommissionens samtliga politiska insatser på detta område syftar till att se till att EU-lagstiftningen genomförs i den nationella lagstiftningen så att användningen av direktiven blir en realitet som medför en verklig minskning av antalet olycksfall i arbetet och av arbetssjukdomar.

Kommissionen har därför i sitt program med åtgärder för att förbättra hälsan och säkerheten i arbetet (19962000)(1) antagit åtgärder för att utvärdera hur effektiv den befintliga lagstiftningen är.

Genom denna utvärdering får kommissionen bland annat en överblick över i hur hög grad lagstiftningen tillämpas i praktiken, vilka insatser som gjorts och vilka svårigheter de olika aktörerna har stött på i samband med tillämpningen av lagarna.

Kommissionen har därför sedan 1990 arbetat med projekt för harmonisering av statistik om olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar(2). Med dessa indikatorer kan man för perioden 19931996(3) konstatera en mindre nedgång i antalet olycksfall i arbetet med dödlig utgång och i olycksfall som medfört en frånvaro från arbetet på mer än tre dagar.

Kommissionen har emellertid för avsikt att utveckla andra indikatorer, t.ex. förekomsten av bättre strukturer för förebyggande åtgärder samt omfattningen av utbildningsinsatser på detta område, så att det kommer att bli möjligt att komplettera bilden av hur effektiv gemenskapslagstiftningen är.

För att bidraga till att gemenskapslagstiftningen används på samma effektiva sätt i alla medlemsstater, inrättade kommissionen genom ett beslut av den 12 juli 1995(4) en yrkesinspektörskommitté, vars huvuduppgift är att samordna yrkesinspektionen och underlätta erfarenhetsutbytet inom området.

Denna kommitté har särskilt ägnat sig åt problem när det gäller kontroll och övervakning inom sektorer med högriskverksamhet och har ordnat särskilda möten som har rört jordbruket, byggnadsbranschen och de arbetsmiljöer där arbetstagare utsätts för asbest.

(1) KOM(95) 282 slutlig.

(2) SEAT- och EODS-projekten.

(3) Eurostat (Statistics in brief (Population and social conditions, Theme 3-4/2000.

(4) EGT L 188, 9.8.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3213/00

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(10 oktober 2000)

Ämne: Enheten för nyskapande åtgärder (GD Regionalpolitik)

Kan kommissionen bekräfta att den tänker lägga ner enheten för nyskapande åtgärder inom GD Regionalpolitik, som är ansvarig för mindre projekt enligt artikel 10 i Europeiska regionala utvecklingsfonden, utan någon kostnads- eller vinstanalys? Om så är fallet, kan kommissionen rättfärdiga detta beslut?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(30 oktober 2000)

Kommissionen kan bekräfta att den inte har för avsikt att lägga ner enheten Nyskapande åtgärder inom Generaldirektoratet för regionalpolitik. Denna enhet har till uppgift, dels att sätta igång och avsluta nyskapande åtgärder som beslutades enligt den tidigare förordningen om strukturfonderna(1) och dels att lansera nya pilotprojekt och erfarenhetsutbyten enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden(2).

(1) Rådets förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4254/88 om genomförandebestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden. offentliggjord i EGT L 193, 31.7.1993.

(2) EGT L 213, 13.8.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2620/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: En okontrollerad soptipp i Bañeza (León-España)

I Bañeza finns det en okontrollerad soptipp som skapar allvarliga problem för de personer som bor i dess omgivning. På soptippen bränns avfall på ett farligt sätt och situationen förvärras dag för dag.

Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att säkerställa att hanteringen av avfallet i kommunen Bañeza inte utgör en fara för människors hälsa och miljön och att gemenskapslagstiftningen på detta område respekteras, särskilt vad gäller de bestämmelser som fastställts i artiklarna 4 och 9 i direktiv 75/442/EEG(1) om avfall, ändrat genom direktiv 91/156/EEG(2)?

(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.

(2) EGT L 78, 26.3.1991, s. 32.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 oktober 2000)

Kommissionen känner inte till den situation frågeställaren beskriver.

Enligt rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall, ändrat genom direktiv 91/156/EEG av den 18 mars 1991, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att avfall bortskaffas utan fara för människors hälsa och utan att processer eller metoder används som kan skada miljön. För tillämpningen av dessa bestämmelser måste varje inrättning eller företag som sköter bortskaffning av avfall erhålla ett tillstånd från den myndighet som är ansvarig för att genomföra direktivet.

Kommissionen kommer i sin roll som fördragens väktare att vidta de åtgärder som krävs för att gemenskapslagstiftningen skall följas i fallet i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3983/00 från Christine De Veyrac (PPE-DE) till kommissionen. Gemenskapsstöd till regionen Midi-Pyrénées.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 151 E , 22/05/2001 s. 0210 - 0210



SKRIFTLIG FRÅGA E-3983/00 från Christine De Veyrac (PPE-DE) till kommissionen (20 december 2000) Ämne: Gemenskapsstöd till regionen Midi-Pyrénées Kan kommissionen ange hur mycket Toulouse och regionen Midi-Pyrénées har tilldelats i gemenskapsstöd och vilka som mottagit dessa medel under 1997, 1998, 1999 och 2000, samt, i förekommande fall, till vilka belopp åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden gjorts för: - ERUF, - EUGFJ:s utvecklingsenhet, - Europeiska socialfonden, - utvecklingsprogram, - miljöprogram, - program avseende små och medelstora företag, - utbildnings- och ungdomsprogram, - decentraliserat samarbete? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (11 januari 2001) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3115/00 från Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) till kommissionen. Studier om EU-utvidgningen.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 103 E , 03/04/2001 s. 0240 - 0241



SKRIFTLIG FRÅGA E-3115/00 från Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) till kommissionen (6 oktober 2000) Ämne: Studier om EU-utvidgningen Kan kommissionen uppge om den har gjort eller tänker göra en allmän analys av EU-utvidgningens problematik? Kan kommissionen annars uppge vilka vertikala eller horisontella studier som genomförts av deras generaldirektorat? Svar från Günther Verheugen på kommissionens vägnar (30 oktober 2000) Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2333/00

från Gunilla Carlsson (PPE-DE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Djurtransport

I kommissionens svar till min förutvarande kollega Ivar Virgin (H-0324/97)(1) medgav kommissionen att skyddet för djuren vid transporter inom unionen inte fullföljdes. Det antyddes att kommissionen övervägde att be domstolen pröva ifall vissa medlemsstater inte verkställer direktiv, såsom det har beslutats. Jag undrar vilka åtgärder kommissionen har vidtagit gentemot de medlemsstater som inte fullföljer gemensamma direktiv. Vidare undrar jag om inte EU kan stoppa bidragsutbetalningar till de kriminella fraktförare som plågar djuren och inte lyder de lagar EU har antagit.

(1) Europaparlamentets debatter 4500 (maj 1997).

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 september 2000)

I artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget fastställs att kommissionen skall ge en medlemsstat som underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget möjlighet att inkomma med sina synpunkter innan kommissionen avger ett motiverat yttrande i enlighet med denna artikel. Först om den berörda medlemsstaten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som angivits av kommissionen får ärendet föras vidare till domstolen.

Kommissionen har redan inlett överträdelseförfaranden mot flera medlemsstater på grund av otillräckligt genomförande av bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport och om ändring av direktiv 90/425/EEG och 91/496/EEG(1), vilket ändrats genom direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995(2). Kommissionen kommer att vara tvungen att inom kort besluta om att avge ett motiverat yttrande i dessa fall.

I kommissionens förordning (EG) nr 615/98 av den 18 mars 1998 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag när det gäller levande nötkreaturs välbefinnande vid transport(3), genom vilken artikel 33.9 i rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött(4) genomförs, föreskrivs också att utbetalningen av exportbidrag för levande djur skall ske på villkor att bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG iakttas under transporten till den första lossningen i destinationslandet.

Om exportörer underlåter att ta hänsyn till bestämmelserna i förordning (EG) nr 615/98 beträffande särskilda exportsändningar är det medlemsstaterna som skall vidta lämpliga åtgärder när det gäller eventuella krav på exportbidrag.

(1) EGT L 340, 11.12.1991.

(2) EGT L 148, 30.6.1995.

(3) EGT L 82, 19.3.1998.

(4) EGT L 160, 20.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2718/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Lanseringsstöd för Airbus Industries flygplan A3XX

1. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att garantera att det lanseringsstöd som den brittiska, tyska, franska och spanska regeringen föreslagit för Airbus Industries flygplan A3XX inte leder till en snedvriden konkurrens för övriga delar av EU:s marknad för civilflyg?

2. Är kommissionen oroad över att det föreslagna lanseringsstödet för Airbus Industries A3XX kan leda till att USA vidtar hämndåtgärder som kan drabba andra EU-företag?

3. Anser kommissionen därmed att lanseringsstödet är en fråga av intresse för hela EU?

4. Om så är fallet, hur har den gett uttryck för sin oro?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(11 oktober 2000)

1. Kommissionens principiella ståndpunkt är att det stöd till forskning och utveckling som beviljats Airbus inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna och följaktligen inte omfattas av artikel 87.1 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget (jfr kommissionens beslut av den 22 december 1998 om stöd N369/98 som beviljats av Frankrike; återbetalningspliktigt lån till Aérospatiale för programmet Airbus A340-500/600(1)).

2. Förenta staterna och gemenskapen slöt 1992 ett bilateralt avtal om handeln med stora civila flygplan, där det offentliga stödet till den europeiska och amerikanska flygindustrin regleras i detalj.

Medlemsstaterna och kommissionen avser att strikt följa villkoren i avtalet, precis som de gjort hittills.

Kommissionen utgår från antagandet att också Förenta staterna har förbundit sig att följa avtalet.

3. och 4. Även om det stöd som flera medlemsstater planerat till förmån för en lansering av flygplanet A3XX skulle anses höra till tillämpningsområdet för artikel 87.1 i EG-fördraget, omfattas stöd av den här typen i regel av undantaget i artikel 87.3 c) för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse.

(1) EGT C 52, 23.2.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2403/00

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Stöd till danska företag

Hur mycket exportstöd och andra EU-stöd betalades 1997, 1998 och 1999 till den danska koncernen Manisco och dess dotterbolag?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 oktober 2000)

Kommissionen förutsätter att förfrågan endast gäller finansiella överföringar från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till Danisco inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Sådan information kan endast erhållas på nationell nivå, eftersom det i första hand är utbetalningsställena i medlemsstaterna som bär ansvaret för EUGFJ:s utgifter.

I enlighet med gällande bestämmelser i gemenskapslagstiftningen(1), måste till kommissionen vidarebefodrad information om granskning och godkännande av räkenskaper vara konfidentiell och förvaras i säkerhet.

(1) Kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999 av den 25 oktober 1999 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1663/95 när det gäller formen av och innehållet i den räkenskapsinformation som medlemsstaterna måste ställa till kommissionens förfogande inom ramen för granskning och godkännande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion EGT L 295, 16.11.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3639/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Barnarbete

Kan kommissionen ge besked om vilka europeiska länder som ännu inte ratificerat ILO:s konvention mot extrema former av barnarbete?

Kan kommissionen ge besked om vilka AVS-länder som ännu inte gjort det?

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta till förmån för dessa ratificeringar?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(15 december 2000)

Av de senaste uppgifterna framgår att 49 länder har ratificerat ILO:s konvention nr 182 av den 17 juni 1999 om förbud och omedelbara åtgärder för att avskaffa de mest extrema formerna av barnarbete. En fullständig förteckning över dessa 49 länder skickas till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat.

Enligt vad som framgår av kommissionens svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1612/99(1), stöder kommissionen fullt ut de principer som ligger till grund för konventionen och hoppas att man skall uppnå en så omfattande ratificering som möjligt. Därför antog kommissionen den 15 september 2000 en rekommendation till medlemsstaterna om ratificeringen av ILO:s konvention nr 182 och uppmanade medlemsstaterna att ratificera konventionen om detta inte redan gjorts(2).

Det har således alltid varit kommissionens policy att medverka till att grundläggande arbetsnormer respekteras vilket omfattar förbud mot barnarbete, inklusive extrema former av barnarbete i kommissionens relationer med tredje land och när det gäller utvecklingsstöd. Det nya avtalet mellan AVS-länderna och gemenskapen innehåller därför en försäkran från parterna om deras engagemang för att respektera grundläggande arbetsnormer. Till detta hör även förbud mot extrema former av barnarbete.

Dessutom stöder kommissionen projekt i utvecklingsländerna som syftar till att förbättra situationen för barn däribland åtgärder för att tillhandahålla rättsskydd och ge barn möjlighet att återvända till skolan eller medvetandegöra samhället om barnens rättigheter. Sedan 1997 har sådana projekt finansierats i Pakistan, Sri Lanka, Filippinerna, Togo, Nepal och Ghana.

(1) EGT C 27 E, 29.1.2000.

(2) EGT L 243, 28.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3010/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Tvåhundraårsdagen av Vincenzo Bellinis födelse

År 2001 firas tvåhundraårsdagen av den italienske musikern Vincenzo Bellinis födelse, vilken anses vara en av de största kompositörerna genom tiderna.

Lokala organ i Bellinis födelsetrakt kommer att fira honom med en serie framträdanden som kommer att skildra de viktigaste etapperna i Bellinis liv och verk (Italien, Storbritannien, Frankrike).

Vincenzo Bellinis verk kan anses utgöra en del av världens kulturella arv. Kan kommissionen med hänsyn till det ovanstående meddela vilket moraliskt och finansiellt stöd den avser att ge det redan planerade firandet?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(30 oktober 2000)

Kommissionen kan stödja initiativ på det kulturella området inom ramen för och enligt kriterierna i programmet Kultur 2000, som är Europeiska unionens enda instrument för finansiering och programverksamhet när det gäller kulturellt samarbete.

I detta sammanhang vill kommissionen rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på att en förslagsinfordran för projekt som skall genomföras under 2001 kommer att offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning mot slutet av detta år. Aktörer inom detta område kommer följaktligen att ha möjlighet att lägga fram förslag till projekt som kan få bidrag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2284/00

från Ulla Sandbæk (EDD) till rådet

(11 juli 2000)

Ämne: Dråpen i Racak

Den 19 april 2000 ställde jag vid frågestunden några frågor (H-0404/00)(1) om dråpen den 15 januari 1999 i Racak och om de undersökningar som den finländska rättsmedicinaren Helena Ranta gjort för EU.

Eftersom alla frågorna inte besvarades vill jag gärna ställa dem på nytt:

- Är det riktigt att Helena Rantas obduktionsrapporter från mars 1999 på inget sätt bevisar påståendena om avrättningar, tortyr och nedskjutningar på kort avstånd?

- Med vilken motivering har Helena Rantas rapporter från mars 1999 hemlighållits?

- Dessutom vill jag gärna med tanke på den nu gällande situationen ställa några tilläggsfrågor. Om jag har förstått saken rätt har dr. Helena Ranta nu överlämnat den slutliga rapporten till EU och domstolen i Haag. Rör det sig om samma dokument? Om så inte är fallet, vari består skillnaden och varför får inte EU och medlemsstaterna samma rapport som domstolen med tanke på att dr. Helena Ranta gjorde undersökningen på uppdrag av EU? Ämnar rådet ställa den slutliga rapporten till parlamentets förfogande?

(1) Frågan besvarades skriftligen den 17.5.2000.

Svar

(9 november 2000)

För att komplettera de svar som lämnats på föregående fråga (H-0404/00) bekräftar rådet att det under det portugisiska ordförandeskapet faktiskt överlämnade den slutliga rapporten från det rättsmedicinska uppdraget till Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien på samma sätt som interimsrapporten tidigare överlämnats. EU har därför uppfyllt den skyldighet som åligger staterna och organisationerna att fullt ut samarbeta med tribunalen och tillställa den alla upplysningar som de förfogar över.

Massakern i Racak utgör en av åtalspunkterna mot Milosevic och hans kumpaner om brott mot mänskligheten och brott mot krigets lagar och praxis i Kosovo, vilket Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien bekräftade den 24 maj.

Det åligger nu domstolen att av rapporterna dra de slutsatser den anser vara lämpliga. Rådet önskar, som den ärade parlamentsledamoten säkert förstår, inte ytterligare kommentera en fråga som nu uppenbarligen faller under internationell domsrätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2712/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Företag inom EU

Kan kommissionen för varje medlemsstaterna göra en uppskattning av antalet nystartade företag, nedlagda företag och nettoantalet nya företag under vart och ett av de senaste fem åren?

Kan kommissionen också ange det totala antalet företag per år och medlemsstat och beskriva hur de olika staternas definitioner ser ut i stora drag, om det inte finns någon gemensam definition inom EU?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Statistik över antal nya företag, företagskonkurser och nya företag netto är inte tillgängliga på EU-nivå.

Det finns dock vissa icke harmoniserade uppgifter av preliminär art, vilka skickas direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat. I några fall förekommer stora skillnader i definitioner och insamlingsmetoder.

Vissa begränsade uppgifter om det årliga företagsbeståndet finns att tillgå för åren 19951998 för de flesta delarna av marknadsekonomin. Uppgifterna skickas direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat. De härrör från insamlingen av statistik över företagsstrukturer i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer(1), som skall vara fullständigt genomförd före slutet av 2001.

Ett utvecklingsprojekt för statistik över företagsdemografi pågår. Förhoppningsvis kan harmoniserade uppgifter bli klara 2002.

(1) EGT L 14, 17.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2729/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Priser på handelsvaror

Kan kommissionen ange hur mycket världspriserna på handelsvaror skulle stiga i genomsnitt (på grundval av de fem viktigaste handelsvarorna som produceras i EU) om EU-priserna på jordbruksprodukter stegvis skulle anpassas till världsmarknadspriserna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Under 1980-talet fördes en lång debatt om huruvida gemenskapens jordbrukspriser gradvis borde anpassas till världsmarknadspriserna och vilka effekter detta i så fall skulle ha på den globala prisnivån. På den tiden var skillnaden mellan jordbrukspriserna i gemenskapen och på världsmarknaden ganska stor för många produkter. Det publicerades också många analyser som visade att en ensidig anpassning av gemenskapspriserna till världsmarknadsnivån allt annat lika generellt sett skulle leda till ett kraftig nedgång av jordbruksproduktionen inom gemenskapen och till en kraftig ökning av världsmarknadspriserna. Den serie reformer som gemenskapen genomförde under 90-talet ledde dock till kraftiga sänkningar av gemenskapens stödpriser för ett flertal produkter (spannmål, nötkött och mejeriprodukter), vilket i sin tur innebar att skillnaden mellan prisnivåerna minskade betydligt och kommer att minska ännu mer under de kommande åren.

Om man vill göra en uppskattning av hur världsmarknadspriserna skulle påverkas av en ensidig anpassning från gemenskapens sida krävs en mycket komplex analysmodell som tar hänsyn till en rad faktorer (t.ex. tillgång och efterfrågan inom de viktigaste produktions- och handelsregionerna samt vilka åtgärder som dessa regioner vidtar avseende inrikes- och utrikeshandeln). Kommissionen har i nuläget inte tillgång till någon sådan modell.