SKRIFTLIG FRÅGA P-2148/01

från W.G. van Velzen (PPE-DE) till kommissionen

(10 juli 2001)

Ämne: Genomförande av handlingsplanen för tredje generationens mobiltelefoni

I anslutning till UMTS-meddelandet från Europeiska kommissionen(1) om införande av tredje generationens system för mobil kommunikation i Europeiska unionen: Lägesrapport och förslag till åtgärder och i anslutning till den senaste utvecklingen inom detta område har följande frågor uppkommit:

- De senaste månaderna har man i pressen skrivit mycket om att den tyska ansvariga myndigheten har tillstyrkt att man gemensamt utnyttjar infrastrukturen för UMTS-nätverken. Kan kommissionen ge en översikt över situationen när det gäller ett sådant gemensamt utnyttjande av infrastrukturen hos de andra nationellt ansvariga myndigheterna inom EU?

- Har kommissionen under denna tid överlagt med Europeiska investeringsbanken (EIB) om konkurrensvillkor för lån till telekommunikationsoperatörer, och i så fall, vilka är dessa villkor, och av vilken typ och hur stora är dessa lån?

- Är kommissionsledamot Liikanen beredd att i september eller oktober ge parlamentets utskott för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi närmare upplysningar om genomförandet av 3G-planen, vilken även nämndes i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm?

(1) KOM(2001) 141.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 september 2001)

Efter att 3G-meddelandet(1) antagits i mars 2001 har kommissionen vid flera tillfällen tagit upp frågan om gemensamt utnyttjande av nätinfrastrukturen i samband med möten med medlemsstaternas myndigheter och lagstiftande organ. I princip är medlemsstaterna överens med kommissionen om att gemensamt utnyttjande av näten kan ha ekonomiska fördelar och bidra till miljövänligare uppbyggnad av näten.

Medlemsstaterna är främst intresserade av två aspekter när det gäller gemensamt utnyttjande av nätinfrastruktur, nämligen huruvida olika metoder för gemensamt utnyttjande är förenliga med gällande licensbestämmelser, och hur de påverkar konkurrenskraften.

Vad gäller licensbestämmelserna så är det medlemsstaternas ansvarsområde. I sina diskussioner med medlemsstaterna har kommissionen betonat vikten av att undvika splittring ifråga om bestämmelser om gemensam användning.

Kommissionens diskussioner med medlemsstaterna har också visat att regleringsorganen i en del medlemsstater, t.ex. Danmark, Tyskland, Nederländerna och Förenade kungariket, har undersökt frågan och utfärdat riktlinjer om vilka former av gemensam användning som skulle vara förenliga med licensvillkoren. I detta sammanhang kan det vara värt att notera att nya tekniska utvecklingar kan komma att möjliggöra gemensamt användande av vissa delar av nätverksutrustningen, samtidigt som operatörerna behåller sin självständighet och sin kontroll över nätverksamheten. I andra medlemsstater, som Sverige, verkar licensvillkoren från början klart fastställa att möjligheten till gemensamt användande föreligger, och dessa villkor har också utnyttjats.

När det gäller konkurrensaspekterna har ännu inga formella beslut fattats, eftersom konkurrensmyndigheterna i första hand tittar på hur gemensam användning fungerar från fall till fall. I detta sammanhang bör det noteras att det, så vitt kommissionen känner till, inte har lagts fram några konkreta förslag till godkännande av gemensam användning inför de nationella myndigheterna, bortsett från ett fall i Sverige. Inga sådana avtal har heller formellt anmälts till de avdelningar inom kommissionen som sysslar med konkurrensfrågor.

Om telekommunkationsoperatörer begär lån så behandlas detta på samma sätt som andra låneprojekt från Europeiska investeringsbanken (EIB), d.v.s. begäran skickas till kommissionen, som avger ett yttrande innan banken fäller sitt beslut. I detta sammanhang för kommissionen en löpande diskussion med EIB om godkända ramar för lån till projekt inom telekommunikationssektorn. Vad beträffar lånens art och omfång inom denna sektor så tillhandahöll banken lån på sammanlagt 2 126 miljoner euro under 1999 och på 2 211 miljoner euro under 2000. Dessa lån beviljades operatörer för både fasta och mobila nät i gemenskapen. Hittills under 2001 har kommissionen rådfrågats beträffande lån på ungefär 2 000 miljoner euro inom denna sektor. Dessa berör också projekt för både fasta och mobila nät inom gemenskapen.

Den ledamot av kommissionen som har hand om företag och informationssamhället är, liksom alla övriga kommissionsledamöter, beredd att när som helst på begäran diskutera frågan med Europaparlamentets utskott. Kommissionen skulle vara mycket intresserad av att diskutera uppföljningen av ovan nämnda meddelanden med det berörda parlamentsutskottet. September 2001 eller oktober 2001 skulle kunna vara lämpliga tider för detta.

(1) Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Införande av tredje generationens system för mobil kommunikation i Europeiska unionen: Lägesrapport och förslag till åtgärder, KOM(2001) 141 slutlig.