SKRIFTLIG FRÅGA E-2522/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(2 augusti 2000)

Ämne: Livsmiljödirektivet: hur Natura 2000-områdena väljs ut

Arbetet med att välja ut områdena för nätverket Natura 2000 enligt livsmiljödirektivet har avsevärt försenats och på senaste tiden har områden av vetenskapligt värde med tanke på Natura 2000 utsatts för hot från föreslagna utvecklingsprojekt. Hur tänker kommissionen mot bakgrund av detta garantera okränkbarheten hos de föreslagna områdena för Natura 2000 vilka nu är uppe till behandling och se till att olika utvecklingsprojekt inte vållar skador på de föreslagna områdena?

Efter den andra omgången av biogeografiska seminarier med syfte att upprätta en förteckning på områden av intresse för gemenskapen, hur kommer arbetet att fortsätta i riktning mot att nätverket Natura 2000 inrättas? Vilken roll ämnar kommissionen spela vid dessa seminarier och vid uppföljningen av dem?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 oktober 2000)

Kommissionen beklagar att arbetet med att slutföra Natura 2000 har försenats. Tillsvidare har man vidtagit olika åtgärder för att skydda områden som man planerar skall ingå i nätet. När det gäller gemenskapsstöd enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) och rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(2), vill kommissionen att medlemsstaterna förbinder sig att se till att tillståndet i sådana områden inte försämras. Kommissionen har också givit mer allmänna råd till medlemsstaterna för att undvika att områdena skadas, och det är glädjande att konstatera att flera medlemsstater har infört skyddsbestämmelser för dem. Kommissionen har dessutom betonat vikten av att använda sig av instrument som miljökonsekvensbeskrivningar enligt direktiv 85/337/EEG med ändringar(3) för att bedöma projekt som kan ha negativa effekter. Kommissionen utesluter inte heller åtgärder enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget då detta motiveras av omständigheterna, eller om man har underlåtit att göra en miljökonsekvensbeskrivning för ett projekt som omfattas av direktiv 85/337/EEG trots att det sannolikt kan ha negativa effekter på ett område som har föreslagits för Natura 2000.

Kommissionen är medordförande vid alla de biogeografiska seminarier där man utvärderar områden som har föreslagits för att ingå i Natura 2000. Vid slutet av varje seminarium får varje deltagare slutsatser som t.ex. innehåller en förteckning över livsmiljöer eller arter som anses vara otillräckligt representerade på de nationella områdesförteckningarna. Det åligger därefter varje medlemsstat att föreslå ytterligare områden, eventuellt på förslag från experter eller icke-statliga organisationer.

Vid slutet av det sista seminariet för varje region inbjuder kommissionen via Europeiska gemenskapernas officiella tidning alla intressenter till att inkomma med sina synpunkter. Därefter upprättas ett förslag till förteckning över områden av intresse för gemenskapen. Förslaget lämnas sedan till livsmiljökommittén för yttrande, varefter det antas av kommissionen, vid behov efter ett förfarande enligt artikel 5 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(4).

(1) EGT L 161, 26.6.1999.

(2) EGT L 160, 26.6.1999.

(3) Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EGT L 175, 5.7.1985, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.

(4) EGT L 206, 22.7.1992.