SKRIFTLIG FRÅGA P-2896/00

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(6 september 2000)

Ämne: Inkludering av Polen och Tjeckien i de transeuropeiska näten

Framtida EU-medlemskap för Polen och Tjeckien ökar betydelsen av en ytterligare utbyggnad av de transeuropeiska transportnäten. Visionen om en nord-syd-axel från Stettin via Berlin, Prag och Linz till Koper är av stor betydelse för många ekonomiska regioner. Denna axel säkrar inte minst kandidatländerna Polens och Tjeckiens tillgång till transportvägen Donau liksom till hamnarna runt Medelhavet.

I detta sammanhang har sträckan Budweis-Linz såsom förlängning av Phyrnsträckan särskild strategisk betydelse. Studier som genomförts den senaste tiden visar att denna sträckning framstår som särskilt fördelaktig jämfört med andra varianter. Den regionala integrationen och regionernas kvaliteter som lokaliseringsalternativ främjas varaktigt i gränsregionen.

Järnvägsförbindelsen Linz-Budweis respektive Prag ingår redan i TEN och de central- och östeuropeiska staternas TINA-nät. Vägutbyggnaden beaktas dock endast av kandidatländerna.

Hur fastställdes anslagsnivån och tidsramarna för genomförandet av järnvägsutbyggnaden när det gäller delsträckan Budweis-Linz?

Vilka skäl talar enligt kommissionens uppfattning för att vägförbindelsen Budweis-Linz inbegrips i TEN-programmet?

Vilka kompletterande åtgärder bör enligt kommissionens uppfattning vidtas på nationell och regional nivå för att stödja och påskynda förverkligandet av TEN?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(5 oktober 2000)

Bidraget till inrättandet av ett transeuropeiskt transportnät utgör en del av de viktiga riktlinjer som fastställs i artiklarna 154156 (f.d. 129bd) i EG-fördraget. Dessutom definieras dessa riktlinjer i Europaparlamentets och rådets beslut 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1).

I enlighet med detta beslut slutför kommissionen nu en rapport om revisionen av riktlinjerna som bör presenteras för parlamentet och rådet i november 2000. I denna rapport skall ändringar i trafikflöden och efterfrågan sedan 1996 analyseras liksom ändringar av de tekniker som är tillämpliga inom denna sektor. I rapporten kommer därför att föreslås ändringar av beslutet från 1996 som skulle kunna innebära en uppdatering av trafiknätets kartläggning.

I detta sammanhang och mot bakgrund av den kommande utvidgningen av unionen har kommissionen i flera års tid, i nära samarbete med medlemsstaterna och myndigheterna i kandidatländerna, arbetat för att fastställa vilka delar av kandidatländernas transportnät som borde integreras i det transeuropeiska nätet vid tidpunkten för dessa länders tillträde. Enligt detta initiativ, som går under namnet TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment), har en slutrapport skrivits i oktober 1999 efter det att en första analys gjorts. Denna rapport kommer troligen att uppdateras eller fördjupas under kommande år.

Vad gäller nord-syd-axeln som förbinder Stettin, Berlin, Prag, Linz och Koper, och särskilt sträckan mellan Budweis och Linz, utgör den en del av en särskilt stor ekonomisk problematik som rör central- och nordeuropeiska länders tillgång till hamnarna runt Adriatiska havet.

Eftersom det rör sig om att bygga upp ett intermodalt och multimodalt transportnät bör här understrykas intresset av att det finns en tillräckligt tät struktur inom nätverket som, framför allt, förmår att öka responsen på detta grundläggande problem. På så vis verkar de olika axlarna komplettera varandra samtidigt som de konkurrerar med varandra. Särskilt utgör de alleuropeiska transportkorridorerna nr IV och V som godkändes på ministernivå 1994 på Kreta och 1997 i Helsingfors även de en respons, liksom de sträckor nord-syd som redan planeras i riktlinjerna, exempelvis Brenner-axeln mellan Verona och München.

Dessutom faller i enlighet med subsidiaritetsprincipen ansvaret för konstruktion och förvaltning av infrastrukturer för transport på nationella eller lokala myndigheter. Detta gäller till och med när det föreligger ett gemenskapsintresse. Genom att verka för en finansiering av projekten kan dessa eventuellt ansöka om gemenskapsstöd, vilket kan ges med hjälp av olika instrument. Framför allt kan man eventuellt ta i anspråk den budget som avsatts för de transeuropeiska transportnäten, strukturfonderna för medlemsstaterna eller Phare- eller Ispaprogrammen för centraleuropeiska kandidatländer.

På så vis kan österrikiska och tjeckiska myndigheter som önskar modernisera järnvägsspåret eller vägsträckan mellan Linz och Budweis med hjälp av ett finansiellt stöd från gemenskapen ansöka härom enligt dessa gemenskapsprogram.

Nästa rapport från kommissionen om revisionen av riktlinjerna bör ge upphov till olika debatter i parlamentet och rådet om att innefatta denna vägsträcka i det transeuropeiska transportnätet. Vid detta tillfälle kommer de nationella myndigheterna att ges tillfälle att presentera sina synpunkter. I enlighet med beslut 1692/96/EG kan detta undersökas huvudsakligen i termer av det gemensamma intresset för denna vägsträcka vad gäller att säkerställa det transeuropeiska nätets koherens, sammankoppling och interoperabilitet, liksom tillgången till detta nät.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.