SKRIFTLIG FRÅGA E-1675/01

från Per-Arne Arvidsson (PPE-DE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Kärnkraft och klimatförändring

Enligt Grönboken om tryggad energiförsörjning (KOM(2000) 769) som utarbetats på initiativ från kommissionens vice ordförande, de Palacio, har kärnkraften gjort det möjligt för Europa att undvika utsläpp på omkring 300 miljoner ton koldioxid per år. I grönboken förutsägs att kärnkraftskapaciteten inom EU kommer att minska med 50 procent mellan 2020 och 2050 om man inte ersätter bortfallet.

I ljuset av denna information undrar jag vilken energipolitik kommissionen kommer att förespråka i syfte att se till att EU uppfyller sina åtaganden med hänsyn till klimatförändring i enlighet med vad som angivits i Kyotoprotokollet?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(4 september 2001)

I Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om klimatförändringar kom gemenskapen och dess medlemsstater 1997 överens om att mellan 2008 och 2012 minska utsläppen av växthusgaser med 8 % jämfört med 1990 års nivåer. Kärnenergi har hittills på ett betydande sätt bidragit till att stabilisera och minska gemenskapens utsläpp av växthusgaser.

För närvarande står kärnenergin för omkring 15 % av gemenskapens primära energiförsörjning och 35 % av gemenskapens elproduktion. Enligt de senaste analyserna, under förutsättning att inget oförutsett händer och med hänsyn tagen till en rad kärnenergiproducerande medlemsstaters avvecklingsbeslut, anses kärnenergiproduktionen nå sin kulmen omkring 2010. För en rad kärnkraftverk beräknas drifttiden gå ut under de kommande två decennierna. Kärnenergiproduktionen kommer därför att minska, om inte nya kärnkraftverk tas i drift eller befintliga anläggningar förbättras så sätt drifttiden förlängs. De medlemsstater som beslutat avveckla kärnkraften bör ha undersökt huruvida de mot denna bakgrund skall kunna fullfölja sina avvecklingsbeslut och samtidigt uppfylla Kyotomålen och gemenskapens åtaganden om bördefördelning.

Kommissionen anser att de minskningar av växthusgasutsläppen som krävs för att man skall uppnå gemenskapens Kyotomål till en låg eller medellåg kostnad kan åstadkommas genom att man vidtar en rad åtgärder inom tjänste- och hushållssektorerna, industrin, transportområdet och kraftproduktionen. I det europeiska klimatförändringsprogrammet nämns redan ett antal strategi- och åtgärdsalternativ som skulle kunna bidra till uppnåendet av Kyotomålet, om de antas av gemenskapen och fullt ut genomförs av medlemsstaterna.

Eftersom det finns farhågor om en snabb ökning av koldioxidutsläppen och det troligen kommer att krävas större ansträngningar för att minska dem, krävs det i ett längre perspektiv en allvarlig debatt om de energi- och framför allt miljöfrågor som gemenskapen står inför. I sin grönbok Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning(1) yttrar sig kommissionen om den europeiska energiförsörjningens framtida bränslesammansättning och ger därmed ett betydande bidrag till denna öppna debatt. Energipolitikens mål är att under 2000-talet förse det europeiska näringslivet och de europeiska medborgarna med energitjänster som är både säkra, konkurrenskraftiga och miljövänliga och underlättar uppfyllandet av de åtaganden som avser klimatförändringen.

(1) KOM(2000) 769 slutlig.