ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1645/03

från Bill Miller (PSE) till kommissionen

(16 maj 2003)

Ämne: Metoder för att minska arbetslösheten i arbetskraftsintensiva industrier

För att försöka minska arbetslösheten fattades ett beslut om att undersöka om mervärdesskatten kan sänkas för arbetskraftsintensiva industrier. Vad jag förstår har några pilotprojekt genomförts inom byggnadsindustrin i Frankrike. Vad har man fått för resultat?

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 juni 2003)

Rådet antog, i linje med rekommendationerna från Europeiska rådets möte i Wien den 1112 december 1998 (särskilt den s.k. Wienstrategin för Europa), den 22 oktober 1999 direktiv 1999/85/EG om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster(1). Syftet med denna ändring av direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund(2) var att tillåta de medlemsstater som så önskade att göra ett försök med en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster för att se vilka konsekvenser detta skulle få för sysselsättningen och den svarta ekonomin.

Med tanke på åtgärdens försökskaraktär angavs det i direktiv 1999/85/EG att de medlemsstater som tilläts tillämpa en reducerad skattesats skulle utarbeta en detaljerad rapport med en övergripande bedömning av åtgärdens verkningsfullhet och sysselsättningsskapande effekter. Nio medlemsstater har deltagit i försöket och avgivit rapporter. Kommissionen skulle på grundval av dessa rapporter lägga fram en övergripande utvärderingsrapport för parlamentet och rådet. Denna rapport(3) antogs den 2 juni 2003. Den rapporten och medlemsstaternas rapporter finns tillgängliga på kommissionens webbplats, på följande adress:http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/labour_intensive/labour_intensive_fr.htm

I tabellen nedan anges de berörda tjänsterna och medlemsstaternas val:

>Plats fÄHor tabell>

(1) EGT L 277, 28.10.1999.

(2) EGT L 145, 13.6.1977 Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/38/EG av den 7 maj 2002.

(3) KOM(2003) 309 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0839/03

från Mario Mauro (PPE-DE) till rådet

(18 mars 2003)

Ämne: Tekniska och administrativa omstruktureringar på flygplatsen i Genua

Det italienska kommissariatet för flygtjänster (Commissariato dell'Assistenza al Volo) inrättades 1980. Det ersattes 1981 av den autonoma flygtjänstbyrån (L'Azienda Autonoma di Assistenza al Volo) med följande lokala organisation:

- 4 regionala flygtjänstcentrum under ledning av direktörer

- 2 huvudflygplatser (Fiumicino och Linate) under ledning av direktörer

- alla övriga flygplatser, både större och mindre, ledda av annan personal

I samband med den senaste stora tekniska och administrativa omstruktureringen av generaldirektoratet den 11 februari 2003 ändrades den lokala strukturen radikalt. Flygplatserna delades in i olika underkategorier trots att de alla har samma syfte och uppgifter:

- 4 ACC (regionala kontrollcentrum i Rom, Milano, Padua och Brindisi) under ledning av en direktör

- 3 SAAV (flygplatserna i Fiumicino, Linate och Malpensa) under ledning av en direktör

- 8 CAAV (flygplatserna i Bari, Bologna, Catania, Neapel, Olbia, Palermo, Turin och Venedig) under ledning av en direktör

- 15 UAAV (alla övriga flygplatser med flygledartjänster, medräknat Genua) under ledning av en tjänsteman

- 13 NAAV (flygplatser utan flygledartjänster, men endast med informationstjänster).

Flygplatsen i Genua har uteslutits ur CAAV-kategorin. Detta är fullständigt omotiverat av följande skäl:

- Flygplatsen i Genua hör till de få italienska flygplatser som alltid har erbjudit mångsidiga tjänster, inklusive radartjänster.

- På grund av sin mångsidighet, sitt läge och de gynnsamma meteorologiska förhållandena har flygplatsen i Genua alltid varit ett gångbart alternativ bland Norditaliens viktigaste flygplatser, trots att den inte kan ståta med de flesta flygningarna.

- Till de 8 CAAV-flygplatserna hör flygplatsen i Bari (som saknar radar och som har lika många flygningar som eller färre flygningar än Genua), flygplatsen i Catania (som saknar radar men har flera flygningar och erbjuder flygledartjänster) och flygplatsen i Olbia (som är av samma typ och har samma antal flygningar som Genua).

Kan rådet tala om vilka kriterier som legat till grund för denna omstrukturering?

Svar

(21 juli 2003)

Vad beträffar uppgifterna om flygtjänstsmyndigheternas administrativa struktur inom Italien, och särskilt den roll som flygplatsen i Genua spelar i denna, upplyser rådet den ärade parlamentsledamoten om att sådana frågor inte faller under dess behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1953/03

från Lissy Gröner (PSE) till kommissionen

(13 juni 2003)

Ämne: 17 miljoner euro av EU-medel har inte använts i Bayern för 2002

Den tyska delstaten Bayern har under EU:s budgetår 2002 inte kunnat finna användningsområden för 17 miljoner euro av EU-medel till program för landsbygdens utveckling så de återgått till Bryssel.

1. Återgick också medel ur Europeiska socialfonden från Bayern?

2. Hur stora summor rörde det sig om då?

3. Vilka stödområden berördes?

4. Har kommissionen en överblick över de löpande projekten enligt andra gemenskapsprogram, t. ex. Leader?

5. Vilka projekt finns det för Bayern med finansiering enligt dessa program?

6. Har kommissionen en överblick av stödet från andra gemenskapsprogram och projekt, såsom enligt Daphne eller bildningsprogrammen?

7. Vilka projekt rör det sig om och hur stort är stödet?

8. Vilka projekt är på gång i det gränsöverskridande området mellan Bayern och Tjeckien?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Fischler

(30 juni 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1072/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Pratos utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Prato, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0829/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Frosinones kommuns utnyttjande av medel från programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets tillsynsmyndighet en utgiftsredovisning för de medel som ställts till förfogande av Europeiska unionen.

Av denna studie framgår även på ett mycket oroväckande sätt hur långsamt och ineffektivt vissa lokala myndigheter handlägger tilldelningen av projekt.

Även Europeiska kommissionen har vid ett flertal tillfällen framfört liknande varningar om att de lokala myndigheterna inte har utnyttjat de europeiska medlen i tillräcklig omfattning.

Mot bakgrund av att särskilt vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, är i stort behov av att utnyttja europeiska medel till räddningstjänster för skydd av personer och materiella tillgångar, både genom förebyggande insatser och för att på bästa möjliga sätt kunna möta eventuella naturkatastrofer eller till och med så kallade tekniskt-industriella katastrofer, önskar jag att kommissionen lämnar upplysningar om följande:

1. Har Frosinones kommun inkommit med förslag till projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten?

2. Har man mottagit finansiering för sådana projekt?

3. Har dessa medel utnyttjats?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1063/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Carraras utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1100/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pistoias utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0836/03

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Förändringar i den teknisk-administrativa strukturen på Genuas flygplats

1980 grundades il Commisariato dell'Assistenza al Volo vilket 1981 ersattes av l'Azienda Autonoma di Assistenza al Volo (luftfartsmyndighet) med följande geografiska struktur:

- Fyra regionala chefsstyrda flygservicecentra.

- Två chefsstyrda huvudflygplatser (Fiumicino och Linate).

- Alla övriga flygplatser, stora eller små, som styrs av personal utan chefsposition.

Vid de senaste förändringarna, den 11 februari i år, av generaldirektoratets teknisk-administrativa struktur, förändrades den geografiska strukturen radikalt genom en uppdelning av flygplatserna i olika kategorier, även om de har samma uppgifter:

- Fyra chefsstyrda ACC (regionala styrningscentra i Rom, Milano, Padua och Brindisi).

- Tre chefsstyrda SAAV (flygplatserna Fiumicino, Linate och Malpensa).

- Åtta chefsstyrda CAAV (flygplatserna i Bari, Bologna, Catania, Neapel, Olbia, Palermo, Turin och Venedig).

- Femton UAAV (alla övriga flygplatser med fungerande flygledning, däribland Genua) under en tjänstemans ledning.

- Tretton NAAV (flygplatser som inte erbjuder flygledning utan endast informationsservice).

Att utesluta Genuas flygplats från kretsen av CAAV saknar all logik:

- Genua är en av de få flygplatser i Italien där man sedan lång tid tillbaka kunnat erbjuda omfattande service. Man är till exempel utrustad med radar.

- Även om den inte utmärker sig genom antalet starter och landningar, hör flygplatsen säkert till de viktigaste genom sin omfattning, sitt läge och sina gynnsamma meteorologiska förhållanden som sedan länge gjort den till Norditaliens alternativflygplats.

- Bland de åtta CAAV räknas för övrigt flygplatserna i Bari, som inte har radar och som har färre eller lika många starter och landningar som Genua, Catania, som visserligen har fler starter och landningar men som endast kan erbjuda flygledning och inte är utrustad med radar samt Olbia, som är av samma typ som flygplatsen i Genua och som har liknande antal starter och landningar.

Kan kommissionen visa på de kriterier som rättfärdigar de beskrivna förändringarna?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(4 april 2003)

Normalt sett väljs CAAV-flygplatser (Centri Aeroportuali di Assistenza al Volo, Flygplatscenter med flygledning) ut på grundval av trafikens volym och komplexitet samt geografisk placering.

Det är sant att Genua i enlighet med dessa parametrer är väl utrustat och har fler starter och landningar än andra flygplatser som har bibehållit sin CAAV-klassificering, som Olbia, Bari och Catania. Dessa flygplatser tjänar emellertid större områden på grund av sin geografiska placering än Genua, eftersom Genua ligger närmare andra större områden som Milano och Turin.

Därför tycks de italienska myndigheternas beslut att inte bibehålla Genua som en CAAV-flygplats vara rimligt. Kommissionen vill påpeka att det i vilket fall som helst inte finns någon rättslig grund för den att ingripa i medlemsstaternas beslut i sådana frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1552/03

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(7 maj 2003)

Ämne: Leksaker i livsmedelsprodukter

Med anledning av de olyckor som inträffat under de senaste åren då barn kvävts till döds, har vissa samvetsgranna tillverkare frivilligt dragit tillbaka potentiellt farliga produkter från marknaden.

- Nestlé drog tillbaka sin magic Ball (en plastboll täckt av choklad med en liten Disney-figur inuti) eftersom leksaker i livsmedelsprodukter anses extremt farliga.

- I Danmark och i Storbritannien har en yoghurt med en leksak (Onken) frivilligt dragits tillbaka från marknaden.

- I Finland har ett ägg med en överraskningsleksak som tillverkats i Österrike dragits tillbaka från marknaden.

Trots detta fortsätter skrupelfria tillverkare att göra reklam för sina livsmedelsprodukter och sälja dem med hjälp av leksaker (vilket naturligtvis är ett marknadsföringstrick för att öka försäljningen av livsmedelsprodukten) som kan orsaka dödsolyckor och oåterkalleliga skador i familjernas liv.

Vilka specifika åtgärder tänker kommissionen vidta i syfte att skydda de europeiska konsumenterna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 och E-1591/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(5 juni 2003)

Ämnet i de frågor som ställts av parlamentsledamöterna har blivit föremål för flera svar från kommissionen på föregående parlamentsfrågor. Därför uppmanas parlamentsledamöterna att ta del av de bifogade svar som getts till de skriftliga frågorna E-0504/02 från Anna Karamanou och E-0548/02 från Alexandros Alavanos(1) samt på de skriftliga frågorna E-2630/00 från Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 från Elisa Maria Damião och E-2632/00 från Carlos Lage(2).

När det gäller de olyckor som nämns i den skriftliga frågan E-1505/03 har kommissionen kontakt med myndigheterna i de berörda länderna för att få detaljer om dessa olyckor och utvärdera dem. Kommissionen kommer även att särskilt uppmärksamma resultaten av pågående forskning om eventuell risker med försäljning av livsmedel och andra produkter som samordnas av parlamentets STOA-grupp (Scientific and Technological Options Assessment).

Alla nya fakta som kommer från dessa uppgifter kommer att granskas för att avgöra om det finns anledning att ta initiativ på EU-nivå.

(1) EGT C 205 E, 29.8.2002.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1507/03

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(5 maj 2003)

Ämne: Insolvens inom Grundig AG och skydd av arbetstillfällen i Portugal

I massmedia rapporterades den 14 april 2003 att Grundig AG på egen begäran förklarats insolvent av marknadsdomstolen i Nürnberg i Tyskland.

I Braga i Portugal kontrollerar Grundig företaget Car Intermedia System (CIS) ned nästan 700 anställda. Företaget producerar bilradioapparater och påverkar även omkring 30 procent av produktionen vid Fehst Componentes Lda som har mer än 300 anställda, vilket visar att CIS kan vara lönsamt som ett självständigt företag.

Grundigs betydelse för sysselsättningen och den regionala utvecklingen i Braga är mycket stor, och besluten i Tyskland kom därför som en dålig nyhet. Några sysselsättningsalternativ finns inte och andra multinationella företag har under den senaste tiden flyttat sin verksamhet från norra Portugal, vilket gjort att arbetslösheten ökat.

Jag önskar därför svar på följande frågor:

1. Vilka gemenskapsstöd har gått till Grundiggruppen, till exempel till Car InterMedia System, och vilka villkor har funnits för stöden?

2. Vilka åtgärder kommer att vidtas för att trygga produktionen vid CIS i Braga och de direkta och indirekta arbetstillfällen som verksamheten där leder till, med hänsyn till att Portugal för närvarande har den starkast ökande arbetslösheten i Europeiska unionen?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Diamantopoulou

(20 juni 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.