ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1744/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Blödarsjuka

Skulle kommissionen kunna ge följande upplysningar om blödarsjuka i EU-länderna:

1. Antalet/procentandelen blödarsjuka i varje medlemsstat.

2. Andelen blödarsjuka i varje medlemsstat som smittats med HIV-virus.

3. Andelen blödarsjuka i varje medlemsstat som smittats med Hepatit C virus.

4. Vilka medlemsstater betalar ut ekonomisk ersättning till de blödarsjuka som fått dessa virus genom smittade blodprodukter?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(29 juni 2000)

Kommissionen samlar inte in några uppgifter vare sig om antalet blödarsjuka i varje medlemsstat, eller om andelen som smittats med hiv-virus eller hepatit C. Andelen blödarsjuka i befolkningen beräknas dock vara cirka 1 på 10 000.

Enligt uppgift utges i nästan alla medlemsstater kompensation eller ekonomiskt stöd till blödarsjuka som smittats med hiv genom blodprodukter.

När det gäller kompensation för hepatit C-virus skickas en rapport sammanställd 1999 av European Haemophilia Consortium direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1626/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Statistiska uppgifter om arbetslösheten i Grekland

Eurostat har upprepade gånger påmint den grekiska regeringen om att den nationella statistiktjänsten i Grekland inte, före utgången av april 2000, sänt in några uppgifter om hur stor arbetslösheten i Grekland var under 1999, detta inte ens för de första tre månaderna av 1999.

1. Hur lyder den grekiska regeringens officiella förklaring till förseningen med inlämnandet av uppgifter om arbetslösheten i Grekland för 1999? Hur uppfattar kommissionen denna förklaring?

2. Har det också hänt tidigare att den nationella statistiktjänsten i Grekland varit sen med att lämna in uppgifter? Om så varit fallet, vilka orsaker har då angetts till dessa förseningar?

3. Vilka är de färskaste uppgifter som kommissionen förfogar över vad Grekland beträffar, och hur ser tendenserna för landets arbetslöshet ut på basis av de statistiska uppgifterna från senare tid?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

1. Statistikorganet i Grekland har lämnat två förklaringar till att resultaten av arbetskraftsundersökningen 1999 lämnades in för sent. Under det andra kvartalet 1999 samlades uppgifterna för första gången in av extern personal. Rekryteringen och utbildningen av denna personal tog längre tid än beräknat och insamlingsarbetet startade sent. För närvarande samlas uppgifterna in med hjälp av pappersformulär och det har visat sig svårt samt krävt extra tid att kontrollera svaren mellan två på varandra följande kvartal. Arbetskraftsundersökningen regleras i gemenskapsrätten. Fristerna skall hållas men det är medlemsstaternas sak att bestämma hur de nationella undersökningarna skall genomföras.

2. Detta är första gången som det grekiska statistikorganet har haft sådana problem med insamlingen av uppgifter till arbetskraftsundersökningen. Problemen beror huvudsakligen på övergången till kontinuerliga undersökningar.

3. Antal arbetslösa och arbetslöshetsnivå i Grekland

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-2012/00

från Christoph Konrad (PPE-DE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Avsaknaden av föreskrifter för hur mobila arbetsmaskiner skall användas

1. Hur kan det komma sig att det finns olika nationella bestämmelser för trafiken med mobila arbetsmaskiner (t. ex. släplyftkranar), alltså i praktiken för hur dessa maskiner får användas? Varför innehöll direktiv 98/37/EG europaomfattande föreskrifter bara för hur dessa maskiner skall vara konstruerade?

2. Vad tänker kommissionen vidta för åtgärder mot att sådana tillverkare diskrimineras, som inte kan hitta några köpare för sina maskiner på grund av att det finns olika nationella föreskrifter för hur maskinerna får användas?

3. Hur vill kommissionen därutöver motivera att prisbillig serieproduktion förhindras och att tillverkarna av dessa maskiner får vidkännas onödiga merkostnader i och med att maskinerna måste tillverkas separat för vart och ett enskilt land?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

Villkoren för utsläppande på marknaden och ibruktagande av maskiner och mobila maskiner regleras på gemenskapsnivå. Därför harmoniseras villkoren i maskindirektivet 98/37/EG(1). Alla maskiner som uppfyller de väsentliga kraven i detta direktiv får saluföras i alla medlemsstater.

Användningen av sådana maskiner är också harmoniserad på gemenskapsnivå. I direktiv 89/655/EEG(2) med ändringar sägs dock att medlemsstaterna får uppställa de villkor som krävs för skydd av personer, förutsatt att det inte kräver att maskinerna ändras.

Däremot är det enligt subsidiaritetsprincipen medlemsstaternas ansvar att bestämma regler för trafik på landsväg med mobila maskiner. Medlemsstaterna får alltså uppställa de krav de anser nödvändiga för trafiksäkerheten, så länge som de följer fördraget, särskilt artiklarna 28 och 30 (f.d. artiklarna 30 och 36) i EG-fördraget.

Kommissionen har vid upprepade tillfällen frågat tillverkare av mobila maskiner om vilka svårigheter de ställs inför. Hittills har inga svar inkommit. Eftersom det saknas konkreta belägg delar alltså kommissionen inte frågeställarens uppfattning om att det finns handelshinder på grund av nationella bestämmelser om trafik på landsväg med mobila maskiner.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner, EGT L 207, 23.7.1998.

(2) Rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet, EGT L 393, 30.12.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1030/00

från Niels Busk (ELDR) till kommissionen

(4 april 2000)

Ämne: Tullstämplar i tredje land

Som uppföljning på kommissionens svar på fråga (E-0203/00)(1) skulle jag gärna vilja veta om kommissionen ämnar ta initiativ till att Världstullorganisationen tar fram en löpande uppdatering av gällande tullstämplar i hela världen?

Anser kommissionen att det reella kontrollvärdet av tullstämplar som kan stjälas, kopieras eller användas på annat otillbörligt sätt står i rimligt förhållande till deras ekonomiska betydelse?

(1) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 18.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 maj 2000)

Beträffande det reella kontrollvärdet av tullstämplar, vilket framhålls av parlamentsledamoten, anser kommissionen att det är tullmyndigheterna i tredje land som har bäst förutsättningar att intyga att tullformaliteterna respekterats för import till tredje land som styr utbetalningen av bidraget, då det finns en skillnad mellan nivån på bidraget beroende på destination.

Kommissionen avser att ta upp frågan om att upprätta en katalog över gällande tullstämplar i hela världen, vid ett kommande möte med Världstullorganisationen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2389/00

från Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Byggandet av en reningsanläggning i Ulea (Murcia, Spanien)

Situationen i Ulea är oroväckande, vilket framgår av de senaste händelserna i området på grund av att den regionala regeringen och kommunfullmäktige framhärdar i att med EU-medel bygga en reningsanläggning trots lokalbefolkningens protester och trots kommissionens avvaktande hållning. Kommissionen anser att det finns tecken på eventuella oegentligheter och har förklarat ett klagomål mot anläggningen för tillåtligt.

Anser inte kommissionen att man, med tanke på att anläggningen strider mot de europeiska miljöbestämmelserna och miljödirektiven, så snart som möjligt bör fatta beslut och vidta konkreta åtgärder gentemot de spanska myndigheterna så att man får ett slut på denna situation av obeslutsamhet när det gäller bestämmelsernas tillämplighet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Kommissionen känner inte till de uppgifter frågeställaren lämnar.

Kommissionen har hittills heller inte fått in något klagomål avseende brott mot gemenskapsdirektiven i samband med det projekt frågeställaren nämner.

Mot bakgrund av den lämnade informationen kan kommissionen inte urskilja något brott mot gemenskapslagstiftningen i detta fall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1752/00

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Antalet innehavare av körkort för motorfordon

Kan kommissionen vänligen lämna besked om:

1. Det sammanlagda antalet personer som för närvarande innehar körkort för motorfordon i var och en medlemsstat.

2. Antalet nya körkort för motorfordon som utfärdats i var och en medlemsstat under det senaste år för vilket statistik finns att tillgå.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 juli 2000)

Kommissionen har inte fullständig statistik på detta område, och i vissa medlemsstater där körkort utfärdas lokalt eller förr utfärdades lokalt finns inte heller komplett statistik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2093/00

från Gianfranco Dell'Alba (TDI) till kommissionen

(28 juni 2000)

Ämne: Förmodad förskingring av 648 euro vid informationskontoret i Stockholm

Jag har fått uppgifter om hur allvarliga förseelser tjänstemännen vid kommissionens representation i Stockholm har anklagats för och hur stort det belopp är som förmodas ha förskingrats. Kan kommissionen ange kostnaden för OLAF:s kontroller (med specificering av utgifterna) och tala om på vilket sätt tjänstemännen har avstängts samt vilka kostnader detta har medfört under perioden i fråga?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(18 september 2000)

Kommissionen understryker att den är skyldig att (genom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) undersöka alla påståenden om oegentligheter som gemenskapsanställda gjort sig skyldiga till och som kan skada gemenskapernas ekonomiska intressen. Såsom senast angavs i kommissionens meddelande av den 28 juni 2000 Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen Bedrägeribekämpning För en gemensam övergripande strategi(1) måste kommissionen fortsätta sin nolltoleranspolitik för att bevara sin trovärdighet.

Kommissionen anser att kostnaden för utredningen i Stockholm i detta sammanhang är fullt motiverad (kostnaden för två uppdrag, den 2225 november 1999 och den 1114 januari 2000, är 8 777 euro och arbetstiden för utredningen motsvarar omkring

180 måndagar). Den skada som gemenskapen lidit, bland annat finansiellt, kan inte fastställas innan de pågående rättsliga utredningarna i Sverige har avslutats. Det låga belopp som parlamentsledamoten nämner motsvarar dock inte de summor som förekommer i utredningen.

Kommissionen noterar att de förfaranden som inletts, både disciplinära förfaranden mot tjänstemän och uppsägning av lokalt anställda, ännu inte har avslutats.

(1) KOM(2000) 358 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2566/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Betalningsskyldighet vid bedrägeri

Kredit- och bankkortsanvändare inom Europeiska unionen är i regel skyddade mot bedräglig användning av deras kort med någon form av begränsning av deras betalningsskyldighet.

Skulle kommissionen kunna säga vilka medlemsstater som för närvarande tillämpar liknande begränsningar av betalningsskyldigheten för en användare som drabbas av obehörigt dataintrång eller annan bedräglig användning av sitt bankkonto på Internet?

Planerar kommissionen, med tanke på den sannolika tillväxten av gränsöverskridande insättningar till följd av såväl euron som Internet, några förslag för att skydda konsumenterna från en i praktiken obegränsad riskexponering ifall deras bankkonton på Internet skulle missbrukas?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(29 september 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2382/00

från Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Flyktingar som dött vid EU:s yttre gränser

1. Hur många flyktingar har under 1999 och det första halvåret av 2000 påträffats döda vid EU:s yttre gränser, hur många flyktingar har påträffats skadade (var god, uppdela enligt månad, flyktingarnas ursprung, orten där de påträffats (land, region), arten av skada)?

2. Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att i fortsättningen förhindra tragedier av det slag som när 58 flyktingar omkom i Dover?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Det är inte möjligt att ta fram en statistisk uppdelning av antalet flyktingar som påträffats döda vid Europeiska unionens yttre gränser eftersom sådan statistik finns inte tillgänglig på gemenskapsnivå. EG:s statistikkontor (Eurostat) varken samlar in eller förfogar över uppgifter om detta på annat sätt.

Kommissionen delar de känslor och den oro som tragedin i Dover gav upphov till. Den anser att denna händelse på ett särskilt dramatiskt sätt visar på behovet av en gemensam politik när det gäller illegal invandring, där en avvägning måste göras mellan behovet av att bekämpa de internationella brottssyndikat som organiserar människosmugglingen och att tillhandahålla lämpligt skydd för dem som drabbas av den.

Kommissionen vill påminna om att ramen för denna avvägning redan har angivits i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 1516 oktober 1999. Tydliga tidsfrister för genomförandet av dessa slutsatser har angetts av Europeiska rådet och i Amsterdamfördraget. För att uppnå varaktiga resultat måste följaktligen alla gemensamma åtgärder på detta område inrymmas i en övergripande strategi. Som uttryckligen konstaterades i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors innebär detta att gemenskapen måste utveckla ett närmare samarbete med ursprungs- och transitländer när det gäller invandringsfrågor, inrätta ett gemensamt asylsystem för att säkerställa en rättvis behandling av medborgare i tredje länder som legalt bor i en medlemsstat samt åstadkomma en effektivare hantering av migrationsströmmarna, särskilt genom att bekämpa den illegala invandringen vid dess källa, vilket främst bör ske genom att bekämpa dem som ägnar sig åt människosmuggling och ekonomisk exploatering av invandrare.

Det skulle helt klart föra för långt att här i detalj återge alla de åtgärder och initiativ inom ramen för den första och tredje pelaren som redan har inletts eller planerats. Kommissionen hänvisar istället parlamentsledamoten till dess resultattavla, som offentliggjordes den 24 mars 2000(1), och till rådets och kommissionens gemensamma uttalande om händelserna i Dover, som gjordes vid Europaparlamentets plenarmöte den 4 juli 2000.

(1) KOM(2000) 167 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1477/00

från Harlem Désir (PSE) och Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Kommissionens ståndpunkt angående den gemensamma organisationen av marknaden (GOM) för bananer

Vid sitt sammanträde den 13 april 2000 antog Europaparlamentet med stor majoritet betänkandet Dary (A5-0093/2000) varmed det förkastade kommissionens förslag till ändring av förordning 404/93/EEG(1) om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. Enligt detta förslag skulle man för att uppfylla Världshandelsorganisationens krav senast 2006 ha avskaffat det system för tullkvoter som skyddar bananproducenterna och därmed ekonomin och sysselsättningen i många AVS-länder och i flera av Europeiska unionens yttersta randområden.

Avser kommission efter denna omröstning att respektera Europaparlamentets ståndpunkt och att till parlamentet överlämna ett nytt förslag, som inte kolliderar med våra åtaganden och vårt ovanliga samarbete med AVS-länderna samt den ekonomiska framtiden för de yttersta randområden som berörs?

(1) EGT L 47, 25.2.1993, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 juni 2000)

Kommissionen påminner parlamentsledamöterna om att den tydligt, och alltsedan de första diskussionerna i bananfrågan inleddes i parlamentet, har framhävt de avsevärda svårigheterna när det gäller att välja ett lämpligt sätt att hantera tullkvoterna.

Förhandlingarna med de berörda handelsparterna har fram till idag inte gjort det möjligt att finna någon ömsesidigt acceptabel överenskommelse. Såsom specificeras i den motivredovisning som medföljer förslaget till förordning från rådet för ändring av förordningen (EEG) nr 404/93 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer(1), kommer kommissionen, när tiden är mogen, att framställa en rapport över resultaten av förhandlingarna med de berörda parterna om systemet med tullkvoter.

Under alla omständigheter förblir kommissionen fullständigt medveten om att den inom ramen för denna reform av importordningen även bör iaktta respekt för sina åtaganden gentemot gemenskapens producenter, liksom producenterna i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS).

(1) KOM(1999) 582 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1363/00

från Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Kosovos framtid

Kriget i Kosovo utbröt för ett år sedan och man har nu inrättat ett europeiskt organ för återuppbyggnaden på Balkan. Har kommissionen för avsikt att redogöra för de medel som ställts till detta organs förfogande och att regelbundet avlägga en rapport om organets verksamhet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(9 juni 2000)

Kommissionen lägger redan fram rapporter om genomförandet av återuppbyggnadsprogram i det tidigare Jugoslavien. Den senaste rapporten lades fram för Europaparlamentet och rådet i januari 2000.

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1628/96 av den 25 juli 1996 om stöd till Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Federala republiken Jugoslavien och den tidigare jugoslaviska republiken Makedonien(1), kommer dessutom direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad att varje kvartal för Europaparlamentet lägga fram en verksamhetsrapport, och kommissionen kommer varje år att förelägga rådet och Europaparlamentet en årsrapport om byråns verksamhet. Den första årsrapporten kommer att läggas fram i april 2001.

Dessutom lägger kommissionen till båda institutionerna regelbundet fram en detaljerade översikt över finansieringen av de stödprogram som Europeiska byrån för återuppbyggnad har genomfört sedan den upprättades i februari 2000.

(1) EGT L 204, 14.8.1996, senast ändrad genom (EG) nr 2454/1999 av den 15 november 1999, EGT L 299, 20.11.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1679/00

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Införande av ett gemensamt patent

I samband med diskussionen på sistone om meddelandet om ett europeiskt område för forskningsverksamhet har också frågan om införandet av ett gemensamt patent kommit att aktualiseras.

Hur tänker kommissionen se till att detta gemensamma patent tas i bruk på unionens territorium så snabbt som möjligt? Vilken är kommissionens uppskattning av den slutliga tidsplanen för projektet? Med vilka medel ämnar kommissionen säkerställa att systemet med ett gemensamt patent blir så obyråkratiskt, användarvänligt och förmånligt som möjligt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 juni 2000)

Frågan om gemenskapspatent står högt upp på kommissionens dagordning. Ett förslag till förordning om gemenskapspatent förväntas antas av kommissionen i början av juli år 2000. Hur snabbt sedan gemenskapspatentet kommer att införas beror på flera olika faktorer, inte minst vilken framgång den pågående översynen av EG-fördraget får när det gäller införandet av nya behörigheter

för gemenskapen i frågor som rör giltighet av, och intrång i, gemenskapspatent. En av de viktigaste förutsättningarna för att gemenskapspatentet skall bli en framgång är att det skapas ett integrerat rättsligt system som ger maximal rättssäkerhet för gemenskapspatent. Kommissionen utvärderar fortfarande olika handlingsalternativ för att garantera att gemenskapspatentet blir så lättillgängligt och kostnadseffektivt som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0923/00

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(29 mars 2000)

Ämne: Stödansökningar

För nästan fyra år sedan fick forskningsgruppen om åldrande löfte om ett EU-stöd som de ännu inte sett till. Avtalens referensnummer är SOC 96 102180 och SOC 97 101790. Forskningsgruppen fick senare veta att stöden inte kunde beviljas förrän domen i domstolens mål C-239/96 fallit. Detta mål ifrågasatte kommissionens ansökningsinfordran för stöd till äldre från budgetpost B3-4104.

Storbritannien drog tillbaka mål C-239/96 i oktober 1998. De stöd som var beroende av hur målet löstes (inklusive SOC 96 102180 och SOC 97 101790) har fortfarande inte betalats ut.

När kommer forskningsgruppen om åldrandet att få de medel som utlovats i SOC 96 102180 och SOC 97 101790? Strider inte detta förfarande mot gemenskapens princip om berättigad förväntning?

Kan kommissionen redogöra för när stöden som var beroende av hur mål C-239/96 löstes kommer att betalas ut? Vad ämnar kommissionen göra med tanke på att C-239/96 dragits tillbaka? Kommer alla stöd nu att betalas ut och hur ämnar kommissionen undvika liknande förseningar i framtiden?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(26 maj 2000)

De två avtal som parlamentsledamoten nämner var villkorliga avtal som slöts efter det att talan väckts av Förenade kungariket i två mål (C-239/96 och C-240/96) och i enlighet med det beslut som fattades av domstolens ordförande. I dessa mål ifrågasattes kommissionens ansökningsinfordran avseende två budgetposter som avsåg äldre människor (B3-4104) respektive social utslagning (B3-4103). Grunderna liknade de som anfördes i mål C-106/96 (där talan också väcktes av Förenade kungariket) som den 12 maj 1998 avgjordes till kommissionens nackdel. Denna dom följdes av det interinstitutionella avtalet av den 13 oktober 1998 beträffande de rättsliga grunderna och gemenskapsbudgetens genomförande, som slöts mellan parlamentet, rådet och kommissionen(1)

Mot bakgrund av detta, och särskilt med tanke på den stora likheten mellan de utgifter som övervägdes i det villkorliga avtalet och de som avsågs i mål C-106/96, hade kommissionen beklagligt nog inget annat val än att avstå från att göra dessa utbetalningar. Både forskningsgruppen om åldrande (Research into Aging) och alla andra organisationer med liknande avtal kommer att informeras skriftligen om detta.

När det gäller framtida insatser har det nya mandatet för gemenskapens åtgärder för att bekämpa social utslagning genom Amsterdamfördraget tydliggjort grunden för insatserna på detta område. Som anges i kommissionens meddelande Att bygga ett Europa för alla(2) avser kommissionen att lägga fram förslag till gemenskapsåtgärder för att genomföra detta nya mandat. Det kommer att utgöra en gedigen grund för framtida gemenskapsinsater som bidrar till att bekämpa social utslagning.

(1) EGT C 344/1, 12.11.1998.

(2) KOM(2000) 79 final.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1824/00

från Earl of Stockton (PPE-DE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Microsoft Word och konkurrenshämmande tillvägagångssätt

Har kommissionen fått några klagomål om hur Microsoft Word 2000 fungerar och framför allt om att det förstör den lilla diskuppdelningen (disk partition) som behövs för att konkurrerande driftssystem skall kunna köras?

Om svaret är ja: vad gör kommissionen åt saken?

Om svaret är nej: tänker kommissionen åtgärda saken längre fram?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(20 juni 2000)

Word 2000 är Microsofts senaste ordbehandlingsprogram. Det annonseras på Microsofts hemsida att det tillhandahåller effektiva verktyg för att skapa och dela med sig av dokument av yrkesmässig karaktär som vem som helst som har en Webbläsare kan gå in och se på, vilket underlättar onlinesamarbete mellan olika medlemmar i en grupp.

Kommissionen känner inte till att Microsoft word 2000 förstör den lilla diskuppdelningen som behövs för att konkurrerande driftssystem skall kunna köras och har heller inte fått några klagomål avseende detta. Om påståenden av detta slag skulle framföras, kommer kommissionen att undersöka dem på vederbörligt sätt.