ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1715/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Svårigheter för gemenskapens fiskeflotta i Brasilien

Sammanslutningen för högsjöfiske med långrevsfartyg (ANAPA) har påtalat att Brasilien bryter mot Världshandelsorganisationens bestämmelser genom att hindra gemenskapens fiskefartyg att lasta av i sina hamnar. Fartygen får inte heller gå in i hamnarna för att proviantera eller söka läkarvård. Att gå in i hamnar i andra länder innebär en extrakostnad för flottan på 12 miljoner euro.

Hur bedömer kommissionen detta handlande? Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att sätta stopp för detta maktmissbruk?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 juni 2000)

Kommissionen noterar de av ANAPA:s påpekanden som parlamentsledamoten tar upp. I detta skede och utifrån de uppgifter som parlamentsledamoten lämnat kan kommissionen inte bedöma om Brasiliens förbud är förenligt med Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser.

För att bättre utreda de påtalade händelserna och bedöma dem i förhållande till Världshandelsorganisationens bestämmelser uppmanas kärande att inlämna ett utförligt klagomål till kommissionen enligt det förfarande som anges i bestämmelserna om handelshinder (rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO)(1)).

(1) EGT L 349, 31.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1625/00

från Andre Brie (GUE/NGL) till rådet

(9 juni 2000)

Ämne: Inbördeskrig i Sudan

I olika pressmeddelanden hänvisas den senaste tiden till att de utländska företagens oljeproduktion i Sudan fortsätter att underblåsa inbördeskriget, eftersom regeringstrupper och allierade miliser sätts in för att skydda oljefälten. Dessa miliser är ansvariga för att tiotusentals bybor fördrivits och att många män, kvinnor och barn förts bort och mördats. Jag frågar rådet följande:

1. Kan rådet bekräfta dessa rapporter och vilka egna bedömningar har rådet gjort av dessa händelser?

2. Känner rådet till om också europeiska oljeföretag är aktiva i Sudan, och om så är fallet, vilka?

Svar

(26 september 2000)

Rådet är fortfarande övertygat om att det är inom ramen för den pågående fredsprocessen inom IGAD som en politisk lösning på konflikten i södra Sudan står att finna. I sin återupptagna politiska dialog med Sudans regering fortsätter Europeiska unionen att enträget uppmana de sudanesiska myndigheterna att fullt ut respektera den internationella humanitära lagstiftningens regler och principer och uppmanar den att skapa en atmosfär som kan leda fram till påtagliga framsteg i riktning mot en framförhandlad och varaktig fred i landet.

När det gäller de utländska oljebolagens verksamhet i Sudan känner rådet till rapporterna om denna fråga, till exempel Amnesty Internationals rapport av den 3 maj 2000, men rådet har ännu inte utfört någon egen bedömning av de frågor som det här rör sig om. Rådet konstaterar att flera europeiska oljebolag enligt Amnesty International i olika grad är inblandade i oljeutvinning i Sudan, men på grund av de orsaker som anges ovan har rådet inte möjlighet att bekräfta eller förneka denna uppgift.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1597/00

från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen

(19 maj 2000)

Ämne: Mjölkkvoter

Den grundläggande principen för gemenskapens alla regler om mjölkkvoter gör köparen till den huvudsakliga aktören i systemet. Köparen tvingas föra detaljerad bokföring för att varje medlemsstat snabbt och säkert skall kunna beräkna hur stor mängd som sålts under varje period och fullgöra sina åtaganden gentemot Europeiska unionen. Anser inte kommissionen att det vore lämpligt att ange en teknisk väg som medlemsstaterna kunde följa, så att de kunde ha ett intelligent räknesystem, där köparna kunde meddela direkt till ett datasystem varje gång de tagit emot en mjölkleverans från producenterna?

Om detta genomfördes skulle överskotten visas i tid, och administrationen skulle ha möjlighet att omedelbart vidta åtgärder för att minska överproduktionen.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 juni 2000)

Gällande gemenskapslagstiftning ifråga om mjölkkvoter gör det möjligt för medlemsstaterna att på vissa områden välja de regler för tillämpning som bäst lämpar sig för landets specifika förhållanden avseende produktion och administrativ förvaltning.

Parlamentsledamotens förslag om att införa ett intelligent räknesystem, genom vilket köparna skulle kunna meddela direkt till medlemsstatens datasystem hur mycket mjölk varje producent levererat, är intressant som ett sätt att snabbt och säkert fastställa produktionen inom landet, men strider mot den tidigare nämnda subsidiaritetsprincipen.

Gemenskapslagstiftningen ålägger emellertid medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att tilläggsavgifter betalas för den produktion som överstiger den totala garantikvantiteten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1395/00

från Hans-Peter Mayer (PPE-DE) till kommissionen

(3 maj 2000)

Ämne: Investeringsstöd till produktionskylanläggningar

Enligt kommissionens beslut av den 22 mars 1994 om de urvalskriterier som skall fastställas för investeringar avsedda att förbättra villkoren för förädling och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter (94/173/EG(1)) ges prioritet till vissa sektorer som anges i en bilaga, medan andra sektorer undantas från stöd.

Enligt punkt 1.2 tredje strecksatsen i bilagan till beslutet undantas uttryckligen investeringar i kylanläggningar för frysta produkter, såvida inte dessa krävs för den normala verksamheten vid bearbetningsanläggningar. Detta betyder att investeringsstöd mycket väl kan beviljas för så kallade produktionskylanläggningar.

På grund av detta investeringsstöd utrustas de kylanläggningar som finns i anslutning till bearbetningsanläggningar ofta medvetet med en kylanläggning vars kapacitet är långt större än vad som är syftet med investeringsstödet. Denna stora överkapacitet när det gäller lagerutrymme erbjuds sedan kommersiellt som kyl-/fryskapacitet till tredje man för lagring av varor. På grund av det beviljade stödet, som medger lägre priser, uppkommer därmed en avsevärd konkurrensnackdel för kommersiella kylanläggningar.

Känner kommissionen till detta förhållande?

Vilka åtgärder har planerats för att undanröja denna snedvridning av konkurrensen?

(1) EGT L 79, 23.3.1994, s. 29.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 maj 2000)

Iakttagandet av urvalskriterierna för investeringar avsedda att förbättra villkoren för förädling och saluföring jordbruksprodukter enligt kommissionens beslut 94/173/EG av den 22 mars 1994 är en del av kommissionens beslut om godkännande av ett samlat programplaneringsdokument för gemenskapens struktur- åtgärder för förbättring av villkoren för förädling och saluföring av jordbruksprodukter.

I skälen anges följande skyldighet för medlemsstaterna: Då enhetsprogrammeringsdokumentet genomförs kommer medlemsstaten att se till att de enskilda projekt som omfattas av detta dokument står i överensstämmelse med de gällande urvalskriterierna för investeringar för att förbättra villkoren för bearbetning och marknadsföring av jordbruksprodukter i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 951/97 av den 20 maj 1997 om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter(1).

I medlemsstaternas genomförande av stödordningen ingår granskning av projektförslag och iakttagande av urvalskriterierna av medlemsstatens eller regionens myndigheter.

Om kommissionen får information som visar att de godkända villkoren för att bevilja stöd inte respekteras kan den vidta de lämpliga åtgärder som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 (om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget?), i vilken det fastställs villkor för tillämpning av artikel 88 (tidigare artikel 93) i EG-fördraget(2).

(1) EGT L 142, 2.6.1997.

(2) EGT L 83, 27.3.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1556/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Fakta om trafiksäkerheten i Grekland

Semestertrafiken i Grekland kring påskhelgen kostade återigen 50 människor livet och 450 skadades i olika typer av trafikolyckor. Det är naturligtvis inte första gången detta inträffar. Den täta trafiken i Grekland under t.ex. veckoslut och andra stora helger innebär ett stort antal dödsoffer på vägarna.

Av dessa fakta framgår att Grekland är ett av de få medlemsländer, om inte det enda, i unionen där antalet döda och skadade i trafikolyckor inte minskar trots alla åtgärder som vidtagits under de senaste åren, utan till och med ständigt ökar. Skulle kommissionen mot denna bakgrund kunna informera mig om huruvida det finns konkreta fakta över trafiksäkerheten och utvecklingen av denna i unionens olika länder liksom vad den anser det bero på att problemet i Grekland ständigt ökar?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(9 juni 2000)

Kommissionen har sänt de siffror den har direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat. De bekräftar att trafiksäkerheten blivit sämre i Grekland, trots att tendensen i gemenskapen är mot en förbättring.

Kommissionen har inga detaljerade analyser av situationen i varje medlemsstat.

Bland de faktorer som bidrar till Grekland särskilda situation kan nämnas de stora förflyttningar som sker runt de stora städerna i början och slutet av semesterperioder och tillväxten i fordonsparken, som är snabbare än förbättringen av väginfrastrukturen.

Andra faktorer som påverkar situationen är användarnas beteende (få använder säkerhetsbälte eller motorcykelhjälm).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2215/00

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2000)

Ämne: Förbud mot ryska fiskefartyg

Känner kommissionen till att 24 ryska fartyg för närvarande bedriver fiske nära klippan Rockall, väster om den femtonde längdgraden? Dessa fartyg, som alla har en längd på över 200 fot, fiskar kolja och utgör ett allvarligt hot mot bestånden på flera års sikt.

Kan kommissionen omedelbart vidta åtgärder för att skydda fiskbestånden i vattnen kring Rockall genom att be kommissionen för fisket i nordöstra Atlanten att införa bevarandeåtgärder av undantagskaraktär, så att de ryska fiskefartygen inte får fiska i området eftersom de åstadkommer en ekologisk katastrof? Mot bakgrund av hur många olika bevarandeåtgärder kommissionen vidtagit är det av yttersta vikt att kommissionen för fisket i nordöstra Atlanten ingriper för att skydda bestånden av kolja.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Kommissionen är fullt medveten om att ryska fiskefartyg är verksamma på internationellt vatten i närheten av Rockall Bank, och är bekymrad över de konsekvenser som detta fiske kan ha för de bestånd av kolja som förekommer inom detta område.

Kommissionen har redan tagit upp denna fråga i Nordostatlantiska fiskerikommissionen och kommer att fortsätta att ta upp den på ett så kraftfullt sätt som möjligt i syfte att säkerställa ett rationellt utnyttjande av detta fiskebestånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1676/00

från Jillian Evans (Verts/ALE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Metylfenidat

I 1971 års konvention om psykotropa ämnen klassas Metylfenidat som ett ämne som medför stor missbruksrisk. Vad har kommissionen för information om hur europeiska psykiatriker skriver ut recept på Metylfenidat för att behandla så kallade koncentrationsstörningar och om missbruk av detta ämne inom EU?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(29 juni 2000)

Metylfenidat är det aktiva ämnet i ett psykostimulerande läkemedel som är avsett att användas för behandling av koncentrationssvårigheter med hyperaktivitet hos barn.

Godkännande för försäljning för detta läkemedel har beviljats av de nationella myndigheterna. Därmed görs också uppföljningen, särskilt av utskrivning och missbruk av preparatet, av dessa myndigheter.

Kommissionen är inte behörig vad gäller läkemedel som har godkänts av de nationella myndigheterna, utom i de fall som omfattas av rådets direktiv 75/319/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter(1), för vilka en anmodan om undersökning läggs in, vilket leder till att Europeiska läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommitté gör en undersökning och avger ett yttrande, varefter kommissionen fattar sitt beslut. Beträffande det nämnda läkemedlet har det hittills inte kommit in någon anmodan om undersökning

Riskerna med detta läkemedel är väl kända och godkännandena för försäljning har fullständiga upplysningar riktade till behandlarna och ett meddelande riktat till användarna. Upplysningarna på detta läkemedel måste ange kontraindikationer, särskilda varningar, försiktighetsåtgärder vid användning, biverkningar samt bruksanvisning.

Mer allmänt sett måste förhållandet mellan fördelar och nackdelar alltid utvärderas innan godkännande för försäljning ges och om det är nödvändigt kan villkoren för utskrivning och utlämnande förses med begränsningar, beroende på de nationella myndigheternas bestämmelser. I den mån det aktiva ämnet i detta läkemedel är klassificerat som psykotropt ämne är villkoren för att skriva ut och lämna ut läkemedlet mycket stränga.

(1) EGT L 147, 9.6.1975.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2243/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(5 juli 2000)

Ämne: Problem med förverkligandet av utstationeringsdirektivet

För att möta problemen med löne- och arbetskraftsvillkoren i Tysklands byggindustri så har det införts en minimilönelagstiftning som följde på en överenskommelse mellan fack och arbetsgivare. Implementeringen av EU:s utstationeringsdirektiv har också syftat till att reglera arbetskraftsinvandring och ovannämnda villkor. Mem problemet med lagstiftningen inom detta område är att resurserna vare sig hos myndigheter eller fackföreningar inte är tillräckliga för att säkerställa att lagstiftnigen efterlevs.

Social dumpning anses förekomma i stor omfattning p.g.a. illegal arbetskraft samt för att en del av arbetskraften opererar utanför gällande regler och avtal. Detta strider mot kraven på likvärdig behandling av arbetskraft, oavsett arbetskraftens hemland, och kraven på konkurrens på lika villkor, oavsett företagarens hemland. Har kommissionen uppmärksammat ovannämnda problem i den tyska byggsektorn och vilka åtgärder ämnar kommissionen vidtaga i frågan?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster föreskrivs en kärna av tvingande regler för minimiskydd som de arbetsgivare som tillfälligt utstationerar arbetstagare på en medlemsstats territorium för tillhandahållande av tjänster måste beakta i värdstaten(1). Bland dessa tvingande bestämmelser finns bl.a. betalda semesterdagar och minimilöner.

I kraft av detta direktiv måste medlemsstaterna genomföra ett samarbete mellan de offentliga förvaltningar som har ansvar för övervakningen av de anställningsvillkor som åsyftas. Dessutom måste medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder om direktivets bestämmelser inte respekteras och i synnerhet föreskriva lämpliga förfaranden för att förpliktelserna i fråga skall kunna genomföras.

Det är i första hand de nationella myndigheternas ansvar att kontrollera den faktiska tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna och att utfärda sanktioner om de inte respekteras.

Det måste slutligen understrykas att de rättsliga former som införts genom direktivet inte har någon inverkan på de villkor som gäller när medborgare från tredje land kommer in på någon av medlemsstaternas territorium.

(1) EGT L 18, 21.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2531/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(25 juli 2000)

Ämne: Projekt som samfinansieras av gemenskapen och regionen Condado (Pontevedra i Spanien)

Den 4 augusti 1997 undertecknades ett avtal mellan Condados samfällighet, bestående av orterna Ponteareas, Salvaterra, Salceda och Mondariz, spanska jordbruksdepartementet och Galiciens regionala regering. Enligt avtalet skulle samfälligheten erhålla 500 miljoner pesetas från programmet Proder (Operativt program för utveckling och diversifiering av landsbygdsregioner), samfinansierat av gemenskapen, för att genomföra en rad projekt under perioden 19971999. Avtalet innefattade en rad projekt för att utveckla landsbygdens tillgångar, agroturism, landsbygdsturism och småföretag. Bland annat ingick upprustning av herrgården Picona i Salceda och Casa del Conde i Salvaterra, samt av miljön i slottet Vilasobroso, byggande av en stenborg för att inhysa landsbygdsturister, skapande av ett vinmuseum i Dona Urracas vinkällare i slottet i Salvaterra, skapande av ett centrum för arkeologisk uttolkning i Castro de Trona i Ponteareas, samt skapande av en golfbana i Pias.

Demokrati kräver öppenhet och information, och ibland måste EU kompensera för den bristande informationen från vissa lokala förvaltningar som hemlighåller fakta för sina grannar. Den sortens mörkläggning bryter mot kravet på öppenhet som fastställs av strukturfondernas bestämmelser.

Kan kommissionen redovisa vilka projekt som EU har varit med att finansiera under tiden 19941999 i regionen Condado i provinsen Pontevedra?

Vilka belopp har EU bidragit med till sådana projekt? Hur stor har den totala kostnaden för projekten varit?

Har man avslutat alla de projekt för vilka man sökt samfinansiering från gemenskapen? Om inte, har man fått förlängd frist för att kunna genomföra projekten? Till vilket datum?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(26 juli 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1207/00

från Ursula Schleicher (PPE-DE) till rådet

(27 april 2000)

Ämne: Direktivet om kvaliteten på badvatten

Europaparlamentet har efter den första behandlingen den 12 december 1996 yttrat sig om det av europeiska kommissionen 1994 framlagda förslaget till direktiv (KOM(1994) 0036)(1) om ändring av rådets direktiv 76/60/EEG(2) om kvaliteten på badvatten.

Nu frågar jag rådet, när kan man räkna med en gemensam ståndpunkt, så att Europaparlamentet kan yttra sig efter en andra behandling?

(1) EGT C 112, 22.4.1994, s. 3.

(2) EGT L 31, 5.2.1976, s. 1.

Svar

(18/19 september 2000)

I juli 1998 meddelade medlemsstaternas delegationer att de föredrar att kommissionen lägger fram ett nytt förslag till direktiv om kvaliteten på badvatten eftersom kommissionens förslag från 1994 har blivit inaktuellt.

Rådet har informerats om att kommissionen har påbörjat ett intensivt samråd och ett arbetsprogram för att kunna lägga fram ett meddelande senast i juni 2000 med beaktande av kommentarerna från medlemsstaterna och samtliga berörda vetenskapliga, tekniska experter samt förvaltningsexperter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1146/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Av historiska skäl gäller olika bestämmelser för livsmedel av växt- respektive djurursprung. En ny omfattande förordning kommer att föreslås där de nuvarande rättsliga kraven på hygien skall fastställas (stycke 72). Den styrande principen skall därvid vara att livsmedelsoperatörer är fullt ansvariga för säkerheten på de livsmedel de producerar. Detta tillvägagångssätt innebär en tillnärmning i riktning mot den utveckling som ägt rum på internationell nivå.

Vilka mål har kommissionen för den nya omfattande förordningen, utöver de mikrobiologiska kriterierna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1670/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Betalning till entreprenörer och leverantörer

Skulle kommissionen mot bakgrund av Schreyers svar på min skriftliga fråga E-0505/00(1) kunna ange den genomsnittliga betalningstiden inom alla enheter, från det datum då räkningen mottagits till det datum då kommissionens bankkonto debiterats, för de utbetalningar som genomförts under de föregående fyra åren (dvs. 1998, 1997, 1996 och 1995)?

(1) EGT C 46 E, 13.2.2001.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1669/00 och E-1670/00 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(20 juli 2000)

Resultat och förändringar i genomsnittliga betalningstider sedan 1995 (global statistik)(1)

>Plats fÄHor tabell>

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen började registrera betalningstiderna för fakturor 1995. Den synbara försämringen 1996 och 1997 beror troligen på att avdelningarna har blivit noggrannare med att föra in uppgifter i räkenskapssystemet för att hålla kontroll över fakturorna.

(1) Uppgifterna omfattar inte förskottsbetalningar till medlemsstaterna från garantisektionen vid EUGFJ, vilka bokförs på ett konto utanför budgeten när de de facto betalas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1795/00

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Förslag från den tyske ministern Joschka Fischer om framtiden för EU

Massmedierna i synnerhet i Frankrike har offentliggjort uttalanden där kommissionsledamot Michel Barnier accepterar och uttrycker sin uppskattning över de förslag som den tyske utrikesministern Joschka Fischer offentliggjorde den 12 maj 2000 i Berlin om framtiden för Europeiska unionen.

Förslagen från den tyske ministern Fischer skiljer sig på praktiskt taget alla de viktigaste punkterna från de åsikter som uttryckts i tidigare diskussioner om den kommande regeringskonferensen, som har rapporterats av kommissionen och i synnerhet av kommissionsledamot Barnier som har ansvar och särskild behörighet för att förbereda regeringskonferensen. Förslagen strider särskilt mot kommissionens officiella ställningstagande och förslagen om en översyn av fördragen som i enlighet med de bestämmelser och regler som ingår i artikel 48 i EU-fördraget presenterades av kommissionens ordförande Romano Prodi och av Michel Barnier själv den 26 januari 2000 vid ett särskilt sammanträde med Europaparlamentet i Bryssel.

Kan kommissionen ange följande:Vilken uppfattning har kommissionen och kommissionsledamot Michel Barnier för närvarande om de grundläggande frågor som tagits upp i de förslag som presenterats nyligen av den tyske ministern Joschka Fischer om framtiden för Europeiska unionen och dess institutioner? Om kommissionen stöder Fischers förslag, vilket uppgivits i medierna, har kommissionen för avsikt att helt ompröva de ställningstaganden och planer som presenterades den 26 januari 2000 i enlighet med det förfarande som anges i fördraget?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(6 juli 2000)

Joschka Fischer har uttryckligen förklarat att hans uttalanden inte gäller de kommande månadernas utmaningar utan aspekter på den europeiska integrationen som ligger mycket längre fram i tiden än den nuvarande regeringskonferensen. Kommissionen ser ingen anledning att ompröva sitt uttalande av den 26 januari 2000 om att sammankalla en regeringskonferens enligt artikel 48 i Fördraget om Europeiska unionen för att ändra fördragen.