SKRIFTLIG FRÅGA E-1315/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: Domännamnet .EU

1. Stämmer det att det för närvarande inte finns någon stadga eller något dokument för domännamnet .EU, där det skulle finnas en definition av ändamålet med detta ambitiöst upplagda projekt, åtföljd av ett resonemang kring det? Om så är fallet: hur kommer det sig att kommissionen föreslår att utfärda en förordning utan att förklara avsikterna och målen för denna förordning?

2. ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) hade ursprungligen angett att den ifall omständigheterna medgav skulle tilldela Europeiska kommissionen namnet .EU. Är detta fortfarande fallet?

3. Varför vill kommissionen utöva kontroll över sådana aspekter på politiken för domännamnet .EU, vilka annars brukar övervakas av intressenterna i Internetsamfundet, enligt de allmänt vedertagna konventionerna för Internet, vilka kommit till uttryck i RFC 1591?

4. Den interimistiska ledningsgruppen för EU:s rådfrågningsrapport EC-POP om EU föreslog att namnet .EU skulle ges en struktur som stod i överensstämmelse med RFC 1951. Varför tas denna grundläggande tanke inte upp i förordningen?

5. Varför krävs det i artikel 3 b) att de som använder domännamnet .EU skall ha olika nivåer av hemmahörande inom Europeiska gemenskapen? De nuvarande nationella toppdomänerna, såsom .fr eller .uk, anger vilket område ett företag bedriver sin verksamhet inom eller i vilket område ett företag vill att det skall framstå som att det bedriver sin verksamhet. Vilken nytta för användarna medför kravet på hemort i samband med det föreslagna domännamnet?

6. Bokstäverna .EU står för Europa, ett geografiskt område som också innefattar Schweiz, Norge, Turkiet, Lettland, Estland och så vidare. Varför eftersträvas det i förordningen att användningen av dessa bokstäver skall begränsas till Europeiska unionen? Medför en sådan begränsning någon verklig nytta? Har regeringarna i några som helst länder utanför EU blivit tillfrågade om detta?

7. Kommissionen har inga tidigare erfarenheter av att förvalta en domän på Internet och verkar inte heller vara förberedd på uppgiften. Har kommissionen övervägt att anlita CENTR, rådet för europeiska nationella toppdomänregister, som eventuell förvaltare av domännamnet .EU?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

1. I motiveringen till förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av .EU som toppdomän på Internet(1) hänvisas till två dokument där förslaget behandlas utförligt. Första hänvisningen sker till kommissionens meddelande av den 5 juli 2000 om resultaten av det offentliga samrådet om skapande av toppdomänen .EU(2). Det hänvisas också till rapporten från den tillfälliga styrgruppenvars syfte förklaras kortfattat genom ett citat i fotnoten från rapporten(3).

2. Så som det framgår av ett skälen i förslaget har styrelsen för ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) antagit en resolution som gör det möjligt för ICANN att delegera gemenskapens toppdomänkod vid lämplig tidpunkt. Den 24 april 2001 hölls ett möte mellan kommissionen, medlemsstaterna i den informella Internet-gruppen och ICANN:s ordförande samt andra högre tjänstemän. De bekräftade sitt stöd till initiativet.

3. Kommissionens mål är att så många som möjligt av intressenterna skall delta vid utformningen av riktlinjerna för registret. I kommissionens förslag anges att i fråga om de riktlinjer som är allmänna skall det fattas beslut i enlighet med kommittéförfarandet. Mot bakgrund av vissa bestämmelser, exempelvis tillämplig gemenskapslagstiftning och nationella lagar, skall riktlinjerna för genomförandet av toppdomänen .EU fastställas av registerorganisationen i samråd med kommissionen och andra berörda parter i enlighet med det avtal som skall ingås mellan kommissionen och registerorganisationen.

4. Kommissionen känner till och uppskattar vikten av RFC 1591(4) i den version den föreligger i ICANN:s dokument ICP-1(5) samt principerna från den mellanstatliga rådgivande kommittén om landsdomänregister(6). Av rättsliga och politiska skäl sker det få hänvisningar till dokument från IANA (Internet assigned numbers Authority) och ICANN, eftersom det är privata organisationer. I fråga om avtalet mellan registerorganisationen och ICANN hänvisas det i artikel 4.2 till GAC-principerna som i sin tur hänvisar till RFC 1591.

5. Nivån av hemmahörande infördes för att stödja principen att det skulle finnas ett samband mellan det berörda företagets huvudsäte och registerorganisationens territoriella omfattning. Kommissionen ansåg att de grundläggande principerna i den europeiska lagstiftningen om den inre marknaden skulle gälla, d.v.s. kriterierna i artikel 48 (f.d. artikel 58) i EG-fördraget.

6. Att koden EU föreslogs som nationell toppdomän har sin grund i ISO-standarden 3166 som anger att koder som innehåller två bokstäver symboliserar landsnamn. I den standarden har EU reserverats som den kod som skall symbolisera namnet på unionen(7). Representanter för regeringar i länder som är medlemmar i EES och EFTA har kontaktat kommissionen för att få till stånd en utvidgning av urvalskriterierna(8).

7. Kommissionen har inga som helst planer på att förvalta toppdomänen .EU. Av kommissionens förslag framgår klart och tydligt att tanken är att en registerorganisation skall få till uppgift att organisera, administrera och förvalta toppdomänen .EU. Detta sägs också i

kommissionens ursprungliga arbetsdokument(9) och det får dessutom stöd i svaren från det offentliga samrådet som skedde tidigt under år 2000(10). Av kommissionens meddelanden och i ISG-rapporten framgår att registerorganisationen skulle vara en privat, icke-vinstdrivande och självreglerande enhet som verkar i allmänhetens intresse. Registerorganisationen kommer att utformas genom ett förfarande präglat av öppenhet och insyn.

(1) EGT C 96 E, 27.3.2001.

(2) KOM(2000) 421 slutlig.

(3) I enlighet med meddelandet från juli 2000 har kommissionen och Internetsamfundet i Europa fortsatt det ingående tekniska och politiska förberedelsearbetet. Detta har gjorts av europeiska gemenskapens deltagarpanel (EC-POP) som inrättat en tillfällig styrgrupp (Interim Steering Group, IST) som arbetade med frågan från maj till oktober 2000. En rapport om gruppens arbete har offentliggjorts för kommentarer, (http://www.ec-pop.org/1009prop/index.htm). Det är verkligen angeläget för gemenskapen att kunna dra nytta av den sakkunskap som finns hos de grupper som deltar mest aktivt i utvecklingen av Internet i Europa. Därför har den tillfälliga styrgruppens arbete fått särskild uppmärksamhet, bland annat dess analys av registrets operativa och tekniska aspekter, avtalsförhållandena mellan kommissionen och registerorganisationen och olika alternativ för hur organisationen skulle kunna se ut. Medlemmarna i ISG är medvetna om att de hade en rådgivande uppgift på detta område..

(4) http://www.isi.edu/in-notes/rfc1591.txt.

(5) http://www.iana.org/cctld/icp1.htm.

(6) http://www.icann.org/committees/gac/gac-cctldprinciples-23feb00.htm.

(7) Bokstavskoden EUR har av ISO standardiserats till att symbolisera euron.

(8) När det gäller flera befintliga nationella toppdomäner, har urvalskriterierna nyligen gjorts mindre stränga, så att de även personer som har sin hemvist utanför EU kan använda toppdomänen. Europaparlamentet bad nyligen kommissionen att granska de nationella åtgärderna på detta område. (Europaparlamentets resolution A5-0063/2001 av den 15 mars 2001, punkterna 18 och 19).

(9) http://www.europa.eu.int/comm/information_society/policy/internet/workingpaper_en.htm.

(10) http://www.europa.eu.int/comm/information_society/policy/internet/com2000421_en.htm.