SKRIFTLIG FRÅGA E-0986/01

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Normalt stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken och åtgärder mot BSE i Grekland

Enligt nyligen gjorda bedömningar kan insatserna för att utplåna BSE ta många år, vilket gör att det finns risk för att det normala stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken går fullständigt överstyr. Bara kostnaderna för genomförandet av förordning (EG) 2777/2000(1) om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden, som föreskriver ett system enligt vilket nötkreatur som är äldre än 30 månader får köpas upp och destrueras i stället för att slaktas och användas som livsmedel, kommer att överstiga en miljard euro under nästa år.

Dessutom är alla medlemsstater från och med den 1 januari 2001 enligt beslut 2001/8/EG(2) skyldiga att tillämpa förstärkta regler för kontroll av nötkreatur som kommer in i livsmedelskedjan och genomföra årliga program för epidemiologisk övervakning av BSE genom snabbtest efter avlivandet.

1. På vilket sätt tänker kommissionen hantera kostnadsexplosionen inom nötköttssektorn på grund av åtgärderna för att utplåna BSE, utan att göra ingrepp i det normala stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken och den överenskomna ramen för budgetplanen?

2. Har de rättsliga, reglerande och administrativa bestämmelserna om genomförande av programmet för epidemiologisk övervakning av BSE trätt i kraft i Grekland? Vilka medel har avsatts och vilka framsteg har man gjort enligt den rapport som de grekiska myndigheterna var skyldiga att lämna in till kommissionen i mars 2001?

3. Vilka kontroller (stickprovsundersökningar och laboratorietest) har de två nationella referenslaboratorierna gjort i Grekland på grundval av beslut 2000/374/EG(3) om epidemiologisk övervakning av transmissibel spongiform encefalopati och vad har blivit resultatet av dessa kontroller?

4. Vilket finansiellt stöd har Grekland fått från gemenskapen när det gäller gemenskapens referenslaboratorier, som fastställdes på gemenskapsnivå genom direktiv 92/46/EEG(4), 92/117/EEG(5) och 1999/72/EG(6) samt beslut 1999/312/EG(7) och 1999/313/EG(8)?

5. Har det installerats något elektroniskt system för märkning och förteckning av nötkreatur i Grekland och hur långt har man kommit med genomförandet av direktiv 93/43/EG(9) om livsmedelshygien?

(1) EGT L 321, 19.12.2000, s. 47.

(2) EGT L 2, 5.1.2001, s. 28.

(3) EGT L 135, 8.6.2000, s. 27.

(4) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1.

(5) EGT L 62, 15.3.1993, s. 38.

(6) EGT L 210, 10.8.1999, s. 12.

(7) EGT L 120, 8.5.1999, s. 37.

(8) EGT L 120, 8.5.1999, s. 40.

(9) EGT L 175, 19.7.1993, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

1. För budgetåret 2001 beräknades anslagen i den ursprungliga budgeten då framtidsutsikterna för marknaderna för jordbruksprodukter var gynnsamma. De ursprungliga anslagen som ansågs tillräckliga för att finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken under 2001, uppgick därför till 38 803 miljoner euro, vilket lämnar en marginal på 1 232 miljoner euro i förhållande till taket för jordbruksutgifter i budgetplanen.

Efter BSE-krisen som bröt ut i slutet av år 2000, och de åtgärder som vidtogs i december 2000 som uppskattades kosta 971 miljoner euro år 2001, föreslog kommissionen i slutet av februari 2001 en tilläggs- och ändringsbudget som budgetmyndigheten antog och som ökade anslagen till nötköttssektorn med 971 miljoner euro. De totala jordbruksanslagen ökade med 726 miljoner euro eftersom, enligt budgetdisciplinreglerna, man i den reviderade ändringsbudgeten var tvungen att ta hänsyn till dollarns utveckling i förhållande till euron, och med 245 miljoner euro sänka anslagen för vissa sektorer. Följaktligen uppgår de nya jordbruksanslagen för finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken, med undantag av landsbygdens utveckling, till 39 529 miljoner euro och ligger stadigt under taket för jordbruksutgifter i budgetplanen.

Budgeten för år 2002 har ännu inte utarbetats. Under det förberedande arbetet uppskattar man dock att de ytterligare utgifterna i samband med åtgärderna som vidtogs och föreslogs under BSE-krisen, kommer att kunna finansieras inom ramen för budgetplanen.

Det bör noteras att dessa prognoser vilar på mycket osäkra hypoteser. Om dessa hypoteser visar sig ha varit för optimistiska, kommer det att bli nödvändigt att öka de finansiella prognoserna och se över situationen i förhållande till budgetplanens tak. Dessutom utgör mul- och klövsjukan ytterligare en faktor som skapar osäkerhet och budgetrisk. Därför följs situationen på nära håll.

2. och 3. I början av året ombads medlemsstaterna att sända en rapport till kommissionen om hur långt man kommit i genomförandet av de nya gemenskapsåtgärderna när det gäller BSE. I rapporten bekräftade de grekiska myndigheterna att den nya lagstiftningen om tester för att upptäcka BSE hade genomförts. Under en kontroll i Grekland i februari 2001 kontrollerade kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor att den BSE-relaterade lagstiftningen genomfördes, inklusive epidemiologisk övervakning. När slutrapporten från denna kontroll är färdig, kommer den att sändas till parlamentet samt publiceras på kommissionens webbplats. Det finns planer på att göra ytterligare ett kontrollbesök i Grekland inom de närmaste månaderna.

Enligt de månatliga rapporterna från de grekiska veterinärmyndigheterna om BSE-tester, genomfördes 2 147 BSE-test under perioden januari-mars 2001. Av dessa test gjordes 2 052 på friska slaktade djur, 57 på djur som dött på jordbruksföretag och 38 på nödslaktade djur. Dessutom undersöktes två kliniskt misstänkta djur, men resultaten av alla dessa test och undersökningar var negativa. Kommissionen har ännu inte fått någon rapport om kostnaderna.

4. Hittills har gemenskapen inte beviljat Grekland ekonomiskt stöd i enlighet med de direktiv och beslut som parlamentsledamoten refererar till. Inget av gemenskapens referenslaboratorier som nämns i de direktiven och besluten ligger i Grekland.

5. Kommissionen har inga uppgifter om att man i Grekland infört ett elektroniskt öronmärkningssystem för boskap. Kommissionens planer på att införa ett system för elektronisk identifikation av djur beräknas vara färdiga innan årets slut. Mot bakgrund av resultaten av detta projekt skall kommissionen lägga fram en rapport, med eventuella förslag, till parlamentet och rådet om elektronisk identifiering.

När det gäller rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien, anmälde de grekiska myndigheterna till kommissionen den 27 oktober 2000 den rättsakt genom vilken direktivet införlivades. Ansvaret för att direktivet genomförs ligger hos medlemsstaterna. Med hjälp av kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomför kommissionen kontroller i medlemsstaterna för att undersöka hur de införlivat och genomfört direktivet.