SKRIFTLIG FRÅGA E-1927/99

från Reino Paasilinna (PSE) till kommissionen

(4 november 1999)

Ämne: Kriterier gällande respekt för minoriteters rättigheter

Ett av kriterierna för utvidgningen är att minoriteternas rättigheter respekteras, men i kommissionens publikationer finns det ingen officiell förteckning över vilka aspekter som omfattas av minoriteternas rättigheter.

Kommissionen håller på att utarbeta den andra årsrapporten om situationen i kandidatländerna. De kriterier som tillämpas är olika i olika länder. Har kommissionen utarbetat en förteckning över minimikraven? Vilka är de kvalitativa och kvantitativa kriterier som kommissionen tillämpar då den utreder om minoriteternas rättigheter respekteras vad gäller nationalitet, ras, språk och religion?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(2 december 1999)

Parlamentsledamoten har rätt i sitt påpekande att kommissionen inte har offentliggjort någon officiell förteckning över minoriteters rättigheter. Kommissionen erinrar emellertid om att dessa rättigheter framgår av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1996, Förenta nationernas deklaration från 1992 om skydd av minoriteters rättigheter, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheter samt, framför allt, av ramkonventionen i Strasbourg om skydd av nationella minoriteter från 1994. Det är de rättigheter som nämns i dessa texter som har beaktats vid bedömningen av hur de länder som ansökt om anslutning till Europeiska unionen behandlar och skyddar minoriteter, såväl i yttrandena från 1997 över deras ansökan om medlemskap som i de återkommande rapporter som 1998 och 1999 lagts fram för Europaparlamentet och rådet om de framsteg som vart och ett av länderna gjort. Det framgår av dessa yttranden och rapporter att de rättigheter för minoriteter som kommissionen beaktar framför allt rör bevarandet av deras etniska och kulturella identitet, i synnerhet bevarandet av deras språk, religion, traditioner och deras kulturarv i övrigt. Dessa rättigheter gäller även lika behandling inom samhällslivets olika områden i förhållande till dem som tillhör majoritetsbefolkningen, i synnerhet vad gäller tillgång till arbete, bostad, utbildning, varor och tjänster, social trygghet samt hälso- och sjukvård. Rätten till medborgarskap, rätten att på vissa villkor använda minoritetsspråket i kontakten med myndigheter och i försvar inför rätta samt föreningsfrihet och yttrandefrihet, som också tas upp i kommissionens analyser, syftar också till att ge minoriteterna samma behandling som befolkningen i övrigt. Dessa rättigheter rör slutligen skydd av minoriteter mot fientliga handlingar och våldshandlingar som har sin grund i deras etniska, kulturella och språkliga identitet.

Kommissionen kan garantera att analysen har genomförts på samma grunder för alla kandidatländerna, och om ordvalet i bedömningen skiljer sig mellan de olika länderna beror detta på den stora skillnaden mellan de problem som konstaterats, inte på någon skillnad i fråga om de kriterier som tillämpats.

Kommissionen erinrar även parlamentsledamoten om att dess ståndpunkter beträffande kandidatländernas respekt för minoriteters rättigheter antas efter samråd med de främsta internationella auktoriteterna och organen på detta område. Både vid utarbetandet av yttrandena och av de återkommande rapporterna har kommissionen således i det avseendet samrått med OSSE:s kommissarie för nationella minoriteter, Europarådet, Helsinki Federation for human rights och Amnesty International.

Kommissionen påpekar slutligen att dess åtgärder på detta område redan har lett till positiva resultat i kandidatländerna, häribland följande: avsevärda förbättringar har skett vad gäller naturaliseringen av den ryskspråkiga minoriteten i Estland och Lettland, och lagen om användning av minoritetsspråk i kontakterna med myndigheter har slutligen antagits i Slovakien.

Kommissionen betonar till sist vikten av sitt meddelande till Europeiska rådets möte i Köln om att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism i kandidatländerna(1).

Kommissionen räknar med att dess fortlöpande analys och kritik av den situation som konstaterats i kandidatländerna skall leda till att minoriteternas rättigheter och skyddet av dessa skall respekteras fullt ut.

(1) KOM(1999) 256 slutlig.