ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2389/99

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Hot mot europeiska investeringar på Kuba

Enligt uppgifter från officiella källor har det spanska företaget Sol-Meliá under den senaste tiden utsatts för påtryckningar av de nordamerikanska myndigheterna på grund av företagets investeringar på Kuba.

Känner kommissionen till detta? Delar kommissionen åsikten att alla slags påtryckningar riktade mot en medlemsstats företag är ett tydligt uttryck för fientlighet mot Europeiska unionen som helhet?

Har kommissionen vidtagit några åtgärder för att studera fallet närmare?

Tänker kommissionen vidta några åtgärder inom ramen för de avtal som undertecknats mellan Europeiska unionen och Förenta staterna, om det bekräftas att nordamerikanerna verkligen utövat påtryckningar?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(16 december 1999)

Kommissionen känner till att de amerikanska myndigheterna har gjort undersökningar enligt Helms-Burtonlagen av vissa gemenskapsföretags, bl.a. Sol-Meliás, verksamhet i Kuba.

Avtalet mellan gemenskapen och Förenta staterna av den 18 maj 1998 utgör ett paket av åtaganden från bägge sidor varigenom eftersträvas en fullständig lösning av de bilaterala frågor som uppstår till följd av Förenta staternas lagstiftning med extraterritoriella verkningar. Genom detta avtal åtar sig gemenskapen att inte vidta några åtgärder inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) för att få denna lagstiftning förklarad såsom oförenlig med Förenta staternas multilaterala handelsåtaganden. Sedan avtalet slöts har hittills inga åtgärder enligt Helms-Burtonlagen vidtagits mot företag eller enskilda från gemenskapen. Gemenskapen klargjorde dock när avtalet ingicks att dess åtagande att inte begära att en WTO-panel upprättas mot Helms-Burtonlagen eller mot lagarna om sanktioner mot Iran respektive Libyen gällde endast så länge som inga åtgärder enligt dessa lagar vidtogs mot företag eller enskilda från gemenskapen.

Vid kontakter på hög nivå med Förenta staterna nyligen klargjorde kommissionen på ett otvetydigt sätt sin ståndpunkt när det gäller Helms-Burton och gemenskapens oro i fråga om Sol-Meliá. Förenta staterna uppmanades att fullgöra sina åtaganden enligt avtalet av den 18 maj 1998 vad beträffar avdelning IV i Helms-Burtonlagen.

Kommissionen följer mycket uppmärksamt denna fråga och kommer att hålla parlamentet underrättat om alla händelser av betydelse.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 325 , 12/11/1999 s. 0105



SKRIFTLIG FRÅGA E-0322/99 från John McCartin (PPE) till kommissionen (19 februari 1999) Angående: Investeringar i grisköttssektorn i Irland 100 miljoner euro, varav 75 procent var EU-medel, har spenderats på den irländska sektorn för griskött de senaste femton åren. Kan kommissionen mot denna bakgrund ange om den har utfört några undersökningar för att ta reda på om dessa investeringar inneburit några fördelar för grisuppfödarna? Håller kommissionen med om att gemenskapsmedel använts för att skapa monopol för ett litet antal producenter på den irländska marknaden som nu missbrukar sin ställning för att göra omåttliga vinster? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (31 mars 1999) I all lagstiftning sedan 1977 medför stöd från gemenskapen ett krav på att investeringar i bearbetning och saluföring måste bidra till att förbättra förhållandena inom den råvarusektor inom jordbruket som berörs. Med hänsyn till de särskilda förhållandena inom respektive sektor skall investeringarna i synnerhet garantera att råvaruproducenterna får tillräcklig och varaktig del i de ekonomiska fördelar dessa medför (rådets förordning (EG) 951/97 av den 20 maj 1997 om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter(1)). Alla ansökningar om finansiering har granskats utifrån detta krav. Kommissionen kan hålla med om att det förekommit en viss koncentration beträffande bearbetningskapaciteten inom grisköttssektorn i Irland, men detta beror huvudsakligen på att anläggningar har köpts upp och inte på att en viss grupp har beviljats stöd på ett oriktigt sätt. (1) EGT L 142, 2.6.1997 (artikel 12).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1950/99

från Ursula Stenzel (PPE-DE) till kommissionen

(19 oktober 1999)

Ämne: Euroteam - missbruk av EU-bidrag

I sitt svar av den 4 oktober 1999 på min skriftliga fråga P-1521/99(1) anger kommissionen att den i samband med Euroteamaffären i Österrike har vänt sig till myndigheterna i den berörda medlemsstaten för att få information om de åtgärder som vidtagits till följd av det inträffade.

Kan kommissionen ange om det i samband med dessa efterforskningar har uppdagats eller medgivits oegentligheter i användningen av EU:s offentliga stödmedel?

Kan kommissionen ange vilka åtgärder som har vidtagits till följd av det inträffade?

(1) EGT C 27 E, 29.1.2000, s. 107.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Anna Diamantopoulou

(24 november 1999)

Kommissionen vände sig den 3 september 1999 till de österrikiska myndigheterna för att få upplysningar om vilka konsekvenserna blir, om det visar sig att Euroteam Vienna Group har missbrukat gemenskapsstöd för utbildningsändamål, och i synnerhet vilka åtgärder som förbundsministeriet för arbete, hälsa och sociala frågor vidtagit.

Detta brev har ännu inte besvarats. Enligt tillgänglig information håller Wiens allmänna åklagare fortfarande på att undersöka verksamheten hos Euroteam Vienna Group, medan riksrevisionsverket (Rechnungshof) håller på att utföra en granskning (Gebarungsüberprüfung), som inbegriper undersökningar på plats (Vorortsprüfung). Ett utkast till rapport kommer inte att föreligga förrän i början på nästa år.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0032/99

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(20 januari 1999)

Angående: Läkemedlet Viagra och djurplågeri

I europeisk press har man kunnat läsa att det företag som tillverkar det omtalade läkemedlet Viagra har utfört försök på hundar på sitt laboratorium i området Sandwich i Förenade kungariket.

Under dessa försök har många av hundarna dött och tiotals andra har plågats på ett förfärligt sätt.

Kan kommissionen upplysa mig om dess enheter fått någon information om detta djurplågeri och om att tiotals oskyldiga djur har dött, samt hur den i så fall reagerat för att fastställa ansvaret för denna händelse och för att liknande incidenter skall undvikas i framtiden?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Martin Bangemann

(27 april 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-3349/98 från Gianni Tamino(1).

(1) EGT C 297, 15.10.1999, s. 66.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0020



SKRIFTLIG FRÅGA E-0143/99 från Brigitte Langenhagen (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: EU-bidrag till landsbygdskommunen Osterholz-Scharmbeck Vilken typ av bidrag har landsbygdskommunen Osterholz-Scharmbeck fått från Europeiska unionen under valperioden 1994-1999? Vilka belopp handlar det om och hur ser tilldelningen ut fördelat på bidragsområde?
SKRIFTLIG FRÅGA P-0025/99

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till rådet

(15 januari 1999)

Angående: Cyperns EU-inträde

Enligt tillförlitliga uppgifter i "Agence Europe" den 31.12.1998 föreslog chefen för Institutet för utrikesförbindelser i Rom vid en konferens inför Tysklands EU-ordförandeskap, anordnad i Bonn av TEPSA (Trans European Policy Studies Association) under rubriken "Tyskland och EU", följande strategi: Att man kräver av Cypern att ett slags federation uppnås för att landet skall kunna bli EU-medlem, och att Turkiet tas med bland kandidatländerna när landet har uppfyllt Köpenhamnskriterierna. Om denna strategi inte godkänns blir EU tvunget att vägra Cypern EU-inträde och söka en ny typ av förbindelse med Turkiet, grundad på tydligt definierade gemensamma intressen. Enligt rapporten leder "förslagen" till ett byte av EU:s "erbjudanden" till Cypern och Turkiet, men ett accepterande av vart och ett av förslagen är beroende av Turkiets goda vilja. Men vilken typ av federation Cypern än skulle föreslå, har den dock redan offentligt förkastats av den turkiska sidan. Likaledes har ett eventuellt införlivande av Turkiet i gruppen om elva andra kandidatländer förkastats på grund av kopplingen till Köpenhamnskriterierna. Förslaget är alltså underminerat redan från början. Men eftersom det trots allt lades fram på en konferens inför det tyska ordförandeskapet, och av en organisation med gott rykte som ofta ger råd till institutionerna, vill jag fråga rådet hur det bedömer dessa förslag, som står i fullständig konflikt med inställningen i det blandade parlamentariska utskottet EU-Cypern, vilket uttryckligen har tagit beslut om att Cyperns EU-inträde inte på något sätt hör samman med försöken att finna en politisk lösning på Cypern.

Svar

(26 april 1999)

Det är normalt att en sådan fråga som den framtida utvidgningen av Europeiska unionen väcker stor debatt hos allmänheten. Rådet har emellertid ingen anledning att uttala sig om vad som sagts under ett seminarium eller kommentera uppgifter som förekommit i pressen.

Rådet har i flera omgångar och senast vid mötet den 5 oktober 1998 meddelat Europeiska unionens ståndpunkt när det gäller Cyperns anslutning. Rådets slutsatser har gjorts tillgängliga för allmänheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0255/99

från Hanja Maij-Weggen (PPE) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: Euron

Kan kommissionen meddela om man vid utformningen av de nya euromynten och eurosedlarna tagit hänsyn till de synskadade, och om så är fallet, på vilket sätt detta skett?

Om detta inte skett, är kommissionen beredd att vidta åtgärder för att synskadade och blinda medborgare i Europa lätt skall kunna känna igen mynt och sedlar och kunna skilja dem från varandra?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(15 mars 1999)

Kommissionen fäster stor betydelse vid blindas och synskadades intressen och har fortlöpande rådfrågat företrädare för deras organisationer när euron utformats. Den europeiska sammanslutningen för synskadade (European Blind Union) har uttryckt sitt gillande för den serie mynt som slutligen valts ut.

Euromynten skiljer sig åt i storlek, sammansättning, tyngd, färg och tjocklek. För att underlätta för synskadade att känna igen dem har de flera kännetecken: kanten är olika på varje efterföljande myntpar, 2-centsmynten har en slät kant med spår, 20-centsmynten är "krenelerade" till formen (s.k. "Spanish flower").

Europeiska monetära institutet (EMI), föregångare till Europeiska centralbanken, har samarbetat nära med European Blind Union vid utformningen av sedlarna. Den 16 december 1996 publicerade institutet ett pressmeddelande om euron och de blinda och synskadade. Där beskrivs de tekniska specifikationerna för eurosedlarna som skall göra det möjligt för blinda och synskadade att skilja dessa åt. Eurosedlarna är olika stora - ju större sedel, desto högre valör - och färgerna skiljer sig åt, varje valör har en dominerande färg (grå, röd, blå, orange, grön, gulbrun, blåviolett). De olika sedlarna går att skilja åt med känseln: gravyren är djup och kopparsticksgraverad vilket gör symbolerna urskiljbara med fingrarna. Siffrorna är lättlästa och placerade på samma ställe på alla sedlar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0405/99

från Riitta Myller (PSE) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Grundrenovering av reningsverket för avfallsvatten i Sortavala

Grundrenoveringen av reningsverket för avfallsvatten i Sortavala är ett projekt av allra största betydelse för Sortavala stad eftersom det handlar om en förbättring av kvaliteten på vattnet i Ladoga. Projektet utlovades två miljoner ecu i Tacis-finansiering redan 1996. Dessvärre har tidtabellen dragit ut på tiden. I september ifjol bekantade sig en expertgrupp med projektet och kartlade samtidigt de behov som finns.Vid detta tillfälle gjorde man också upp en ny version av dokumenten i anslutning till arbetena och beslöt att projektet skulle underställas ett internationellt anbudsförfarande. Efter det har ingenting hörts om projektet.

Jag vill fråga den ansvariga kommissionsledamoten varför projektet har fördröjts, om anbudsförfarandet har slutförts eller inte, vilka vidare åtgärder som nu skall vidtas och hur tidtabellen för dessa ser ut?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(12 april 1999)

Renoveringen av avloppsreningsverket i Sortavala är av stor betydelse både för Sortavala stad och för vattenkvaliteten i Ladoga. Syftet med projektet är att förbättra reningen av avloppsvattnet och att renovera och, vid behov och om medel finns att tillgå, bygga om reningsverket i Sortavala så att det betjänar hela staden.

Genomförandet av projektet har blivit försenat på grund av att det varit svårt att exakt fastställa rollfördelningen mellan de tre parterna i projektet, nämligen kommissionen, den finska regeringen och Sortavala kommun.

Anbudsinfordran offentliggjordes 1997 sedan programmet i fråga antagits efter positivt utlåtande från Tacis-kommittén. Anbudsgivningen pågick fram till oktober 1998. En förteckning över godkända sökande för en selektiv anbudsinfordran kommer snart att utarbetas. Kravspecifikationen är dock fortfarande inte färdig, och den mottagande parten (Sortavala kommun) har ännu inte gett sitt formella godkännande (godkännandeförklaringen). Man hoppas kunna avsluta alla nödvändiga förfaranden inom loppet av de närmaste två eller tre månaderna. Mycket beror på hur snabbt de nödvändiga tillstånden från tredje parter kan inhämtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0300/99

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(17 februari 1999)

Angående: Stöd till grisuppfödare

Kan kommissionen bekräfta huruvida den franska och den spanska regeringen har beslutat bevilja "stödbidrag" till grisuppfödare för att dessa skall kunna klara sig genom den kris som sektorn drabbats av?

Om detta är fallet, håller kommissionen inte med om att detta slags stöd ger upphov till orättvis konkurrens eftersom andra länder, vars grisuppfödningssektor som står inför liknande problem, inte stödjer sina producenter genom någon särskild finansiering?

Kan kommissionen säga huruvida dessa ersättningsskillnader är tillåtna enligt nuvarande regler som skall säkerställa att den inre marknaden fungerar på ett bra sätt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 mars 1999)

Kommissionen kan bekräfta att den franska regeringen har beviljat vissa stöd till svinuppfödare. Kommissionen har inlett en formell granskning av dessa stödåtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 93.2 i EG-fördraget. Kommissionens skrivelse till de franska myndigheterna har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1), för att berörda parter skall kunna beredas tillfälle att yttra sig.

Vissa stöd har beviljats inom grissektorn också i Spanien av regeringen och av vissa regionala myndigheter. Kommissionen står i kontakt med de spanska myndigheterna för att söka klarhet i hur åtgärderna i fråga är utformade.

I artikel 92.1 i EG-fördraget föreskrivs att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

Förbudet är dock inte absolut. I artikel 92.3 c i EG-fördraget föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan anses som förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

Om stöd beviljas till producenter med ekonomiska svårigheter kommer kommissionen endast att tillåta sådant stöd om det beviljas i enlighet med kriterierna i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(2).

(1) EGT C 61, 3.3.1999.

(2) EGT C 283, 19.9.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0774/99

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Tacis-projekt A2.01/96 för att sända en utbildningssimulator till den andra enheten vid kärnkraftverket Medzamor i Armenien

Europeiska kommissionen har utlyst ett anbudsförfarande för att sända en utbildningssimulator till den andra enheten vid det armeniska kärnkraftverket Medzamor. Man har emellertid också diskuterat möjligheten att låta projektet gå direkt till något konsortium som ännu inte förfogar över en färdig produkt och därför skulle bli tvungen att utveckla en sådan. Att utveckla en lämplig programvara tar flera år i anspråk.

Planeringen av programvaran Apros har pågått i Finland sedan 1986. Apros är en mångsidig programvara som använts i vida kretsar i samband med utbildningssimulatortillämpningar. Minst 50 olika Apros-tillämpningar har varit i bruk.

Apros-referenser kan man finna vid kärnkraftverken i Kozloduj, Paksi och på Kolahalvön. I synnerhet kärnkraftverket på Kola-halvön påminner mycket om kärnkraftverket i Medzamor. Apros har använts i samband med olycksanalyser sedan januari 1995 och som utbildningssimulator sedan december 1997. Den färdiga och beprövade utbildningssimulatorn på Kola-halvön är en garanti för att den utbildningssimulator som baserar sig på Apros är ett starkt och kostnadseffektivt alternativ också med tanke på kärnkraftverket i Medzamor.

Endast ett anbudsförfarande garanterar att alla intresserade parters starka sidor beaktas och att resurserna för detta projekt kommer till användning på ett kostnadseffektivt sätt så att inte produktutvecklingen betalas med stödmedel. Ett anbudsförfarande säkerställer också förverkligandet av principerna för konkurrens och öppenhet.

Jag vill fråga kommissionen om den har för avsikt att underställa det här projektet ett anbudsförfarande som gör det möjligt för alla som är intresserade av projektet att delta?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(5 maj 1999)

Genom Phare- och Tacisprogrammen för kärnsäkerhet har flerfunktionella utbildningsreaktorer levererats till alla VVER 440-reaktorer i länderna i f.d. Sovjetunionen och i Central- och Östeuropa. Kontraktet för projektet tilldelades genom anbudsförfarande 1994. Inledningsvis omfattades inte den armeniska anläggningen Medzamor av dessa leveranser, eftersom den var stängd vid denna tidpunkt till följd av jordbävningen 1988.

När armenierna beslutade att ta reaktorn i drift igen beslutade världssamfundet att försöka utverka ett åtagande från de armeniska myndigheternas sida att stänga reaktorn så snart som möjligt, samtidigt som det bistod Armenien med att driva den på ett så säkert sätt som möjligt under den kvarvarande driftstiden.

Det var i detta sammanhang som det beslutades att en simulator skulle levereras till Medzamor. Den grundläggande mjukvaran hade redan utvecklats för andra relevanta anläggningar. På grund av det brådskande läget var det mest praktiskt att samma leverantör som hade levererat alla andra flerfunktionella VVER-simulatorer levererade utrustningen och mjukvaran. Av denna orsak beslutade kommissionen att välja denna lösning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0482/99

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Utvisning av och uppehållstillstånd för gästarbetare

I motsats till den generositet som de italienska myndigheterna har visat i invandrarfrågor, har vissa europeiska stater, som utger sig för att försvara de mänskliga rättigheterna och asylrätten, skärpt sin invandrarpolitik.

Detta är fallet i Tyskland där de italienska invandrarföreningarna, med generalkonsulatet i Stuttgart och den lokala trikolorkommittén för italienare i världen (CTIM) i spetsen, har uppmärksammat att de lokala myndigheterna i alltför stor grad tillämpar en så drastisk åtgärd som utvisning på arbetare från andra medlemsstater som gjort sig skyldiga till mindre brott. Grunden till brotten är ofta att det brister i den integration som alla unionens medlemsstater förespråkar.

Dessa mindre brott kan, även om de är straffbara, inte anses vara en del av den organiserade brottsligheten, utgör objektivt sett ingen fara för värdstatens intressen, begränsar sig till fenomen som skapats på grund av ekonomiska problem och kan därför inte medföra en så drastisk åtgärd som utvisning av gästarbetaren. Kan kommissionen vidta åtgärder med avseende på de rättsliga myndigheterna i Baden-Württemberg och Hessen, till skydd för gällande gemenskapslagstiftning om arbetares fria rörlighet, respekt för de mänskliga rättigheterna och rörlighet för och lika behandling av gästarbetare?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0481/99 och E-0482/99 ingivna av Mario Monti för kommissionen

(26 april 1999)

Genom över 60 framställningar till Europaparlamentet har kommissionen uppmärksammats på de beslut om utvisning av italienska medborgare som myndigheterna i den tyska delstaten Baden-Württemberg har fattat med hänsyn till den allmänna ordningen.

Efter att ha granskat det bakgrundsmaterial som bifogats dessa framställningar har kommissionen beslutat att inleda ett överträdelseförfarande mot Tyskland. Förfarandet avser eventuella brott mot gemenskapsrätten (rådets direktiv 64/221/EEG av den 25 februari 1964 om samordningen av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa)(1) och gäller både själva utvisningsbesluten och den tyska utlänningslagstiftning som har legat till grund för dessa beslut.

Europaparlamentet kommer via meddelanden från kommissionen i samband med ovan nämnda framställningar att hållas underrättat om händelseutvecklingen i fråga om detta överträdelseärende.

(1) EGT L 56, 4.4.1964.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0313/99

från Klaus Lukas (NI) till kommissionen

(19 februari 1999)

Angående: World Vision Österrike

Enligt uppgifter har World Vision Österrike slutit avtal med kommissionen till ett värde av 3,8 miljoner ecu för Phare- och Tacis-projekt i Bosnien, Rumänien och Mongoliet.

Har det i samband med dessa projekt förekommit oegentligheter, det vill säga misstankar om förskingring och korruption?

Har kommissionen granskat räkenskaperna?

Har det gjorts systematiska inspektioner på plats av det arbete som enligt uppgift skall ha utförts?

Annullerades projekten eventuellt omedelbart och återkrävdes utbetalade belopp? Om detta är fallet, hur stora belopp?

Har det gjorts någon polisanmälan? Om detta är fallet, vem har denna gällt och varför? Om detta inte är fallet, varför inte?

Har den österrikiska åklagarmyndigheten hållit kommissionen underrättad om den pågående förundersökningen mot World Vision Österrike? När skedde det? Vilken information har den österrikiska åklagarmyndigheten om de EU-finansierade projekten?