ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1616/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Euron

Den gemensamma valutan har under flera månader försvagats gentemot dollarn, och dollarn har i allt högre grad blivit den valuta som används globalt, även beroende på att råvarupriserna ökar.

1. Tänker kommissionen omedelbart genomföra en undersökning för att kontrollera vad som ligger bakom den europeiska valutans fortsatta fall? Är det spekulation, ekonomiska intressen eller politiska åtgärder syftande till att försvaga Europeiska unionen och hindra oss från att delta på världsmarknaderna som ett alternativ till andra stormakter? Man skall ju komma ihåg att ingen enskild medlemsstat under de senaste månaderna drabbats av ekonomiska kriser och att sysselsättningsnivån är som den var innan euron infördes.

2. Kan kommissionen också förklara varför ingen ekonomisk plan införts, eftersom det är det enda fungerande verktyget för att stödja och säkra euron? Är inte avsaknaden av en sådan plan, som naturligtvis ingen EU-regering vill ha, också ett politiskt förslag som syftar till att bryta sönder den befintliga europeiska strukturen och ersätta den med ett annorlunda politiskt och ekonomiskt ramverk?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(28 juni 2000)

Kommissionen anser inte att den senaste tidens växelkursutveckling beror på någon ekonomisk-politisk konspiration mot euron och avser därför inte att inleda någon undersökning i frågan. Växelkursvariationer mellan världens största valutor är ett naturligt inslag i det internationella finansiella systemet ända sedan Bretton-Woods-systemet avvecklades.

Även om eurons nuvarande växelkurs allmänt anses ligga på en lägre nivå än vad som är motiverat av grundläggande ekonomiska faktorer bör det påpekas att växelkursen var relativt hög när euron infördes 1999, vilket berodde på kapitalinflöden till euroområdet innan euron infördes. En del av deprecieringen under 1999 kan alltså ses som en korrigering av det relativt höga initiala värdet.

Konjunkturutvecklingen i euroområdet jämfört med övriga stora regioner i världen under 1999 måste också beaktas. Medan tillväxten mattades av i euroområdet fortsatte styrkan i den amerikanska ekonomin att överraska och den japanska ekonomin kom ut ur en lång lågkonjunktur. Utsikterna för ekonomin i euroområdet har nu förbättrats avsevärt och BNP-tillväxten förväntas bli hög under 2000 och 2001.

Euron används i stor utsträckning på de internationella finansiella marknaderna. Det var den populäraste emissionsvalutan på de internationella obligationsmarknaderna under 1999 och det första kvartalet 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2020/00

från Gerhard Hager (NI) till rådet

(22 juni 2000)

Ämne: Framsteg med Corpus Juris

Mot bakgrund av förslaget till rådets direktiv om kampen mot bedrägerier och förfalskningar i samband med andra betalningsmedel än kontanter kunde man konstatera att kommissionen använder en ny teknik för att tillnärma medlemsstaternas rättssystem. Man strävar inte längre efter en enhetlig ordalydelse för definitionen av straffbara handlingar i alla medlemsstater, utan enbart efter ett noggrant beskrivet resultat som skall uppnås i alla medlemsstater. Målet en europeisk straffkatalog eftersträvas uppenbarligen inte längre.

Mot denna bakgrund skulle jag vilja ställa följande frågor till rådet:

1. Hur långt har arbetet med Corpus Juris framskridit?

2. Vilka kostnader har uppstått i samband med detta arbete?

3. Anser rådet att det fortfarande är motiverat att gå vidare med detta arbete med tanke på övergången till ovannämnda teknik?

Svar

(23 oktober 2000)

Inget initiativ beträffande Corpus Juris har förelagts rådet. Därför kan rådet inte besvara den ärade parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1860/00

från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till rådet

(13 juni 2000)

Ämne: Vägen mellan Cabanes och Oropesa (provinsen Castellón)

I provinsen Castellón i Spanien finns det ett projekt för att bygga en väg mellan Cabanes och Oropesa. Företaget Necso-Rover Alcisa har redan fått i uppdrag att genomföra arbetena.

Detta vägbyggnadsprojekt innehåller ingen miljökonsekvensbeskrivning för naturreservatet Desierto de las Palmas med omgivningar som är hemvist för många unika och inhemska arter, såväl i grottan L'ullal de Miravet som i övriga grottor i trakten. Där finns också en fauna som är mycket beroende av sin livsmiljö och minsta ändring av denna livsmiljö skulle kunna innebära att dessa arter utrotades.

Även projektets variant Syd skulle beröra områden med betydande natur- och miljövärden som är lika viktiga eller viktigare än de som finns i naturreservatet Desierto de las Palmas.

Vilka åtgärder avser rådet att vidta för att säkerställa att miljöbestämmelserna följs, mot bakgrund av att det inte har gjorts någon miljökonsekvensbeskrivning för något av de ursprungliga vägförslagen (variant Nord, Mellan och Syd)?

Svar

(23 oktober 2000)

Den fråga som den ärade parlamentsledamoten tar upp faller inte inom rådets behörighetsområde. Det åligger kommissionen att som övervakare av fördraget i enlighet med artikel 226 i fördraget säkerställa att den tillämpliga gemenskapslagstiftningen omsätts i nationell lagstiftning och genomförs på ett korrekt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1632/00

från Richard Howitt (PSE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: AY Banks sammanbrott i före detta Jugoslavien

Känner kommissionen till att en invånare i min valkrets, Kevin John Morley från Billericay, inte fått vederbörlig arbetslöshetsersättning efter det att hans arbetsgivare, AY Bank, blivit ställd under förvaltarskap, efter att EU utlyste sanktioner mot före detta Jugoslavien 1998?

Finns det någonting stadgat om finansiellt stöd till europeiska medborgare som utan egen förskyllan blivit missgynnade på ett sådant sätt?

Kan kommissionen föreslå något ytterligare sätt på vilket den ovannämnde personen kan få vederbörlig gottgörelse för sina rättmätiga krav?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(23 juni 2000)

Kommissionen är medveten om att AY Bank den 25 juni 1999 ställdes under förvaltarskap i enlighet med Förenade kungarikets obeståndslagstiftning. Några dagar tidigare frystes bankens tillgångar i enlighet med rådets förordning (EG) nr. 1294/1999 av den 15 juni 1999 om frysande av tillgångar och ett investeringsförbud avseende Förbundsrepubliken Jugoslavien och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1295/98 och (EG) nr 1607/98(1). Eftersom ett beslut om förvaltarskap endast utfärdas när domstolen har förvissats om att ett företag är, eller sannolikt kommer att bli, oförmöget att betala sina skulder bör detta beslut ej gälla frysande av tillgångar.

Kommissionen konstaterar att förordningen inte tar upp frågan om huruvida anställda är berättigade till avgångsvederlag från arbetsgivare, och att detta är en fråga som skall avgöras i enlighet med Förenade kungarikets nationella lagstiftning, inklusive obeståndslagstiftningen.

Kommissionen konstaterar att förordningen undantar utbetalning av normala löner, inklusive obligatoriskt avgångsvederlag, från frysande av tillgångar, förutsatt att rätt till avgångsvederlag föreligger. Om den anställde var berättigad till icke-obligatoriskt avgångsvederlag skulle kommissionen vara bemyndigad att godkänna användning av frysta tillgångar för att betala den anställde så länge det kan bevisas att det skulle skada gemenskapens intressen att inte ge tillstånd till detta.

(1) EGT L 153, 19.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2154/00

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(22 juni 2000)

Ämne: EU-stöd till Norra Cypern

Kan kommissionen ange huruvida dess enheter undersökt möjligheten att bevilja EU-stöd direkt till kommuner, lokala myndigheter och icke-statliga organisationer på norra delen av Cypern som olagligt ockuperas av turkiska armén?

Anser kommissionen det vara möjligt att bevilja ett sådant stöd utan att man ber den internationellt erkända regeringen i Republiken Cypern om dess yttrande eller godkännande?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 juli 2000)

Sedan 1974 har Cypern besvärats av en faktisk delning. Detta har inneburit att det varit omöjligt för kommissionen att direkt finansiera organisationer som t.ex. de som nämns av ledamoten. Kommissionen har emellertid ständigt varit medveten om behovet av att göra allt som står i dess makt för att föra de två folkgrupperna närmare varandra och (med stöd från parlamentet) i dess årliga budgetfördelningar har regelbundet en del av det ekonomiska stödet till Cypern öronmärkts för verksamhet som skall komma de två folkgrupperna till del och hjälpa till med att föra dem närmare varandra.

De politiska spänningarna på ön under perioden mellan Europeiska rådets möten i Luxemburg och Helsingfors gjorde det mycket svårt att genomföra program riktade mot de två folkgrupperna enligt Fjärde finansprotokollet. Trots detta organiserades emellertid två framgångsrika konferenser utanför ön där fackliga organisationer och kvinnogrupper från de två folkgrupperna deltog.

Efter undertecknandet av det nya finansprotokollet i mars 2000 kommer 3 miljoner euro att användas till projekt som riktas mot de två folkgrupperna. I år kommer pengarna att användas till att restaurera delar av Nicosias arkitektoniska och historiska centrum på båda sidor av den gröna linjen. Pengarna kommer att kanaliseras genom Förenta nationernas projekt, känt under namnet Styrningsplan för Nicosia, vilket varit igång under några år och som har omfattat ett aktivt deltagande av Nicosias borgmästare och hans motpart i stadens norra del.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2119/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Framtiden för gemenskapens program för vänortsavtal

I en intervju i den italienska dagstidningen la Repubblica den 20 mars (s. 17) uppgav kommissionens vice ordförande Neil Kinnock följande som svar på journalistens fråga om framtiden för gemenskapens program för vänortsavtal: Vi ägnar oss åt vänortsavtal. Det är en uppgift som vi har åtagit oss med nöje och som våra tjänstemän alltid har utfört mycket bra. Men eftersom vi har personalbrist måste vi fråga oss om vänortsavtal är en central uppgift för kommissionen.

Vänortsavtal utgör ett betydande medel för att medvetandegöra medborgarna och få dem att delta i byggandet av Europa. Kan kommissionen klargöra sin inställning till vänortsavtal?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Viviane Reding

(12 september 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-1366/00 från Cristiana Muscardini(1).

(1) EGT C 46 E, 13.2.2001, s. 178.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2504/00

från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Mikrokrediter och kvinnliga företagare

Kan kommissionen mot bakgrund av svaret på min fråga (frågestunden den 5 juli 2000, H 0546/00)(1) och mot bakgrund av situationen i Spanien, där kvinnor som vill starta ett företag behöver minst 500 000 pesetas, besvara följande frågor:

Hur många europeiska kvinnor har verkligen erhållit någon form av mikrokredit och vilka medlemsstater kommer de ifrån? Genomför medlemsstaterna och de ansvariga på regional nivå denna mikrokreditpolitik på ett sätt som garanterar att kvinnor gynnas eller är det snarare så att dessa förmåner urvattnas och hamnar under de allmänna villkor för samfinansiering som fastställts och de därmed försvinner?

(1) Frågan skriftligen besvarad den 5 juli 2000.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Kommissionen har inga uppgifter om antalet kvinnor i Europa som tagit emot mikrokrediter, varken totalt eller per medlemsstat. Förvaltningen av sådana program för mikrokrediter sköts vanligen av medlemsstaterna själva enligt subsidiaritetsprincipen.

Det bör dock påpekas att kommissionen 19871995 stödde ett program för lokala initiativ för sysselsättning för kvinnor. I en utvärdering av 1619 projekt granskades hur det gått för de kvinnor som fått stöd inom programmet. Med ledning av erfarenheterna från detta program lanserades det nya programmet NOW för att stödja kvinnor som vill starta företag. En cd-rom-skiva med detaljerade projektbeskrivningar av företagsprojekt inom NOW utarbetades. Exemplar av skivan överlämnas direkt till frågeställaren och till parlamentets generalsekretariat. Det stöd som lämnas från strukturfonderna har också utvärderats. Dessa utvärderingar har dock gett en samlad bild av stödet till startande av företag där det inte framgår om det är fråga om mikrokrediter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0229/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(4 februari 2000)

Ämne: Underlåtenhet att uppta Artas län i gemenskapsinitiativet Interreg

Enligt uppgifter som kommit till min kännedom verkar det som om Artas län inte ingår i det operativa planerna som kommissionen presenterat vad gäller paket A inom gemenskapsinitiativet Interreg. Detta trots att Artas län uppfyller det grundläggande kriteriet för anslutning till paket det vill säga kravet om att det skall finnas yttre gränser antingen till lands eller till havs eftersom Amvakikosbukten som ligger i länets södra ända samtidigt är en del av Joniska havet. Skulle kommissionen kunna upplysa mig om hur det hela egentligen ligger till och om Artas län, till slut kommer att införlivas i gemenskapsinitiativet Interreg eller inte? Påpekas bör att hela det övriga nordvästra Grekland deltar i initiativet.

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0150/00, E-0229/00 och E-0336/00 ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(7 juni 2000)

Kommissionen betraktar inte Arta och Ilia som gränsområden i den mening som avses i kommissionens initiativ Interreg III och anser därför inte att de på ett orättfärdigt sätt exkluderades från listan på stödberättigade områden.

Riktlinjerna för Interreg III antogs av kommissionen den 28 april 2000(1). Med gränsområdeskaraktär avses i initiativet alla områden som har en intern gemenskapsgräns eller en extern gemenskapsyttergräns och därutöver vissa maritima områden som anges i riktlinjernas bilaga 1. Dock kan upp till 20 % av ett programs totala budget läggas på områden som gränsar till stödberättigade områden. Eftersom både Arta och Ilia är områden som gränsar till stödberättigade områden har myndigheterna möjlighet att inkludera dem i framtida gränsområdesprogram under Interreg III.

(1) EGT C 143, 23.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1143/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Det behövs en adekvat gränsdragning mellan de olika kategorierna av produkter som används i djurfoder. Gråa zoner är icke önskvärda. På sikt bör EU inte tillåta att någon antibiotika används som tillväxtfrämjande medel i de fall då denna antibiotika används som läkemedel för människor eller djur.

1. Får sådan antibiotika som inte används för medicinsk behandling av människor eller djur, i motsats till annan antibiotika, användas i djurfoder?

2. Tänker kommissionen (låta) utföra ytterligare undersökningar om riskerna med antibiotika i kreatursfoder?

3. Tänker kommissionen på det internationella planet agera för att bestämmelserna om antibiotika skall harmoniseras, till följd av de konkurrenssnedvridande verkningar de har? Om inte: vilken politik avser kommissionen bedriva i en situation där europeiska producenter får vidkännas nackdelar av att de inte får använda vissa medel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1697/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Drogobservatoriet EMCDDA:s framtid

Drogobservatoriet EMCDDA i Lissabon har nu varit i verksamhet sedan 1993. Fortfarande producerar de ingen jämförbar statistik mellan medlemsstaterna vad gäller narkotikasituationen och missbruksutvecklingen. Är inte projektet EMCDDA att betrakta som misslyckat och bör inte projektet med detta observatorium ges upp eftersom medlemsstaterna är de bäst lämpade att handlägga dessa frågor på nationellt plan?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(26 juli 2000)

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) inledde sin verksamhet i början av 1995. Enligt förordningen om ECNN:s upprättande är centrumets främsta uppgift att förse gemenskapen och dess medlemsstater med

objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europanivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta. I detta syfte har centrumet i samarbete med de nationella kontaktpunkterna och experter i medlemsstaterna fastställt de fem viktigaste epidemiologiska indikatorerna på förekomst och konsekvenser av narkotikamissbruk i gemenskapen. Arbetet med indikatorerna förväntas vara helt avslutat i slutet av 2000. ECNN samarbetar med Eurostat när det gäller uppgifter om narkotikarelaterade dödsfall och uppgifter som erhålls genom undersökningar om hälsa och hälsorelaterade frågor.

I Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning 20002004, som välkomnades av Europeiska rådet i Helsingfors, anges att strategin måste utgå från regelbundna bedömningar av narkotikamissbrukets karaktär, utbredning och konsekvenser. I handlingsplanen upprepas vilken viktig roll ECNN har vid genomförandet av denna uppgift. Där framhålls också betydelsen av ännu närmare samarbete mellan centrumet och medlemsstaterna. Det är ytterst viktigt att se till att informationen till och från ECNN är av högsta kvalitet.

Som parlamentsledamoten vet är det ingen enkel uppgift att samla in information om narkotika, oavsett vem som gör det. Korrekta och tillförlitliga uppgifter är emellertid en förutsättning för effektiva åtgärder. En oberoende utvärdering av ECNN:s arbete har visat att centrumet helt klart har haft stor betydelse när det gäller att fylla informations- och kunskapsluckor som fanns när centrumet grundades.

I handlingsplanen för narkotikabekämpning 20002004 betonas hur viktigt det är med en balanserad och sektorsövergripande strategi för narkotikabekämpning. Gemenskapen har vid flera tillfällen framhävt betydelsen av samarbete för att hantera narkotikaproblemet. Kommissionen anser att jämförbara uppgifter för hela gemenskapen är en solid grund inte bara vid planeringen och genomförandet av åtgärder mot narkotika, utan också vid utvärderingen av åtgärderna. Därför kommer ECNN även i fortsättningen att spela en väsentlig roll. Vad beträffa jämförbar statistik kommer centrumet att fortsätta sitt samarbete med Eurostat inom ramen för gemenskapens statistikprogram.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0336/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(14 februari 2000)

Ämne: Länet Arta uteslutet från åtgärder under gemenskapsinitiativet Interreg 20002006

Kommissionen lade inför EU:s medlemsstater nyligen fram ett förslag till meddelande om gemenskapsinitiativet Interreg 20002006.

Enligt meddelandet finns inte länet Arta trots att det uppfyller nödvändiga kriterier upptaget på listan över regioner som är stödberättigade för åtgärder inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet (område A). Detta område kommer att få den största delen av anslagen.

Denna behandling av länet Arta är diskriminerande. Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande frågor:

1. Av vilken anledning har länet Arta uteslutits från listan över områden som är stödberättigade för finansiering inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet?

2. Har kommissionen för avsikt att i sitt slutliga förslag åtgärda denna orätt som länet Artas tillfogats och föra upp det på listan över stödberättigade områden?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0150/00, E-0229/00 och E-0336/00 ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(7 juni 2000)

Kommissionen betraktar inte Arta och Ilia som gränsområden i den mening som avses i kommissionens initiativ Interreg III och anser därför inte att de på ett orättfärdigt sätt exkluderades från listan på stödberättigade områden.

Riktlinjerna för Interreg III antogs av kommissionen den 28 april 2000(1). Med gränsområdeskaraktär avses i initiativet alla områden som har en intern gemenskapsgräns eller en extern gemenskapsyttergräns och därutöver vissa maritima områden som anges i riktlinjernas bilaga 1. Dock kan upp till 20 % av ett programs totala budget läggas på områden som gränsar till stödberättigade områden. Eftersom både Arta och Ilia är områden som gränsar till stödberättigade områden har myndigheterna möjlighet att inkludera dem i framtida gränsområdesprogram under Interreg III.

(1) EGT C 143, 23.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1587/00

från Jürgen Zimmerling (PPE-DE) till kommissionen

(19 maj 2000)

Ämne: Effekterna av resolutionerna om Cypern

Europaparlamentet utfärdade den 16 november 1995 och den 27 mars 1996 resolutioner om den politiska situationen på Cypern (B4-1387/95(1) och B4-0334/96(2)).

- Vilka effekter har resolutionerna haft?

- Vilka reaktioner har man fått från turkiskt håll?

(1) EGT C 323, 4.12.1995, s. 117.

(2) EGT C 117, 22.4.1996, s. 15.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(27 juni 2000)

Parlamentsledamotens fråga rör incidenter och spänningar längs buffertzonen mellan de båda samfunden på Cypern.

Kommissionen är av den bestämda uppfattningen att till följd av den positiva utvecklingen efter Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999 och mot bakgrund av de kraftigt förbättrade förbindelserna mellan Grekland och Turkiet samt medlemsstaternas utnämning av Turkiet som kandidatland har ett steg tagits i riktning mot minskade politiska spänningar på Cypern. I sommar återupptas försoningssamtalen mellan de båda samfunden i Genève under Förenta Nationernas ledning. Kommissionen hoppas att ytterligare framsteg skall göras mot en bestående lösning av det politiska problemet. Under tiden går utvidgningsförhandlingarna med den cypriotiska republiken framåt och 15 av förhandlingskapitlen har preliminärt avslutats. Ytterligare initiativ för att upprätta projekt mellan de båda samfunden har tagits efter besöket på Cypern i mars 2000 av den ledamot som är ansvarig för utvidgningen. Kommissionen anser att försoningssamtalen och anslutningsprocessen kan förstärka varandra och därigenom minska spänningar och incidenter av den typ som anges i de resolutioner från parlamentet som parlamentsledamoten anger.

Kommissionen känner inte till någon direkt reaktion från de turkiska myndigheternas sida på dessa resolutioner.