SKRIFTLIG FRÅGA E-1527/03

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(6 maj 2003)

Ämne: Galileoprojektets överlevnadschanser efter den planerade leveransen 2008 och möjligheter för detta projekt att fortsätta utan EU-stöd

1. Stämmer uppgifterna i intervjun med kommissionären de Palacio i den italienska tidningen Il Messaggero att Galileoprojektet riskerar att bli ett misslyckande om regeringarna i EU:s medlemsstater och de berörda företagen inte lyckas att snart undanröja sina meningsskiljaktigheter?

2. Vilka är skälen till att särskilt medlemsstaten Spanien måste inskränka sina intressen för att ledningen för Europeiska rymdorganisationen (ESA) skall kunna genomföra sina planer?

3. Varför måste kontrakten undertecknas före sommaren 2003 och varför är ytterligare uppskov inte möjliga efter detta? Kommer det att efter det planerade leveransdatumet 2008 ske stora förändringar av Galileos konkurrensposition i förhållande till det amerikanska satellitnavigeringssystemet Global Positioning System (GPS) som redan nu har tagit en stor del av världsmarknaden och också den europeiska marknaden?

4. Har initiativet till och det faktiska genomförandet av Galileoplanerna i slutet av mars 2003 övertagits av två enskilda företag, nämligen tyska Astrium och italienska Alenia, i stället för att ESA behåller ansvaret?

5. Vilka skäl finns det för EU och EU:s medlemsstater att fortsätta att delta i Astriums och Alenias kommersiella projekt och bära riskerna för detta? Vilka är skälen till att förvänta sig att detta projekt inte kan överleva utan stöd?

6. När kommer det att klargöras huruvida Galileoprojektet kommer att fortsätta och huruvida EU också kommer att vara ekonomiskt medansvarig om projektet lever vidare?

Källa: Den nederländska dagstidningen Het Financieele Dagblad den 14 april 2003.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(16 juli 2003)

Medlemsstaterna i Europeiska rymdorganisationerna har nu lyckligtvis, den 27 maj 2003, uppnått en överenskommelse om Galileo-projektet. Nu måste man snarast möjligt påbörja byggandet av en första satellit. Det är nödvändigt för att man skall säkra tillgången till de frekvenser som avdelats för Galileo vid Världsradiokonferensen 2000. Dessa frekvenser får användas av Galileo endast om det finns en satellit som sänder ut signaler på dem före mitten av 2006. Man räknar inte med några väsentliga förändringar före 2008 vad gäller Galileos konkurrensposition i förhållande till GPS-systemet.

Galileo-programmet är ett stort europeiskt offentligt projekt som drivs gemensamt av unionen och Europeiska rymdorganisationen. Det privata konsortiet Galileo Industries kan, om det så önskar, i likhet med andra företag som är verksamma inom rymdområdet, delta i de anbudsförfaranden som inletts inom ramen för detta program. Ansvaret för Galileo-programmet, inklusive initiativrätt och genomförande, ligger fortfarande helt och hållet på den offentliga sidan.

Kommissionen förblir övertygad om att Galileo-programmet kommer att genomföras, med tanke på dess ekonomiska, politiska och tekniska betydelse. Unionen säkerställer dess finansiering med ett belopp på 550 miljoner euro under perioden 20022005.

Slutligen är det inte kommissionens sak att uttala sig om storleken på en medlemsstats bidrag i den Europeiska rymdorganisationen.