SKRIFTLIG FRÅGA E-1863/00

från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Överexploatering i jordbruket och citrusodlingen i den autonoma regionen Valencia

Omvandlingen av obevattnad mark och skogsområden till odlingsmark leder till en överexploatering av produktionen. Ofta tar de nya odlingarna inte hänsyn till den vattenbrist som råder i området, varvid den redan besvärliga vattensituationen förvärras.

I många fall ger de autonoma och centrala regeringarna sitt tysta medgivande till en ökning av denna typ av odling och till överproduktion, vilket strider mot den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta ifrågasätter jordbrukarnas yrkesmässighet och leder till att priserna och jordbrukarnas inkomster sjunker märkbart.

Hur avser kommissionen att gå tillväga för att komma till rätta med detta missförhållande i citrusfruktsektorn i Valencia och Katalonien? Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att tvinga den autonoma regionen Valencia (mål 1) att tillämpa åtgärder för modernisering och fysisk planering av jordbruksarealen, i första hand den areal som används för citrusodling, inom ramen för det stöd som regionen kommer att erhålla?

Kompletterande svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 oktober 2000)

Den nya politik för landsbygdens utveckling som rådet antog i juni 1999 har blivit den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet med denna grundbeståndsdel i EU:s jordbruksmodell är att få en konsekvent och långsiktig ram för att trygga jordbruksområdenas framtid, genom att se till att arbetstillfällen bevaras och skapas. Huvudlinjerna i denna utveckling är att stärka jordbruks- och skogsbrukssektorn, förbättra landsbygdens konkurrenskraft samt bevara miljön och landsbygdens kulturarv.

Bland strukturåtgärderna i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999, om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1), finns bl.a. stöd för beskogning av jordbruksmark, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden eller i områden med miljöbetingade restriktioner, miljöåtgärder inom jordbruket och stöd till jordbrukets produktionsstrukturer. Detta bör bidra till att skingra de bekymmer som parlamentsledamoten redovisar.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen är det medlemsstaterna som skall lägga fram program för landsbygdens utveckling. I slutet av december 1999 lade de spanska myndigheterna sålunda fram sina landsbygdsutvecklingsprogram för att få stöd från garantisektionen vid EUGFJ. Bland dessa finns ett övergripande program för kompletterande åtgärder (miljöåtgärder, förtidspensionering, beskogning och kompensationsbidrag), som omfattar hela Spanien utom Baskien och Navarra. Programmet bör inom kort bli godkänt av kommissionen. Här ingår bl.a. miljöåtgärder

inom sektorn för citrusfrukter, vilket nämns av parlamentsledamoten. Det övergripande programmet för att förbättra jordbrukets produktionsstrukturer i områden utanför mål 1 (inbegripet regionen Katalonien) godkändes den 15 september 2000 och omfattar ett gemenskapsbidrag på 397 miljoner euro. Det särskilda landsbygdsutvecklingsprogrammet för Katalonien godkändes i sin tur den 14 september 2000, med ett gemenskapsbidrag på 207 miljoner euro.

Kommissionen bör inom kort också godkänna gemenskapsstödramen för de spanska mål 1-regionerna, som inbegriper bidrag från utvecklingssektionen vid EUGFJ för att stödja jordbruket och landsbygdens utveckling. Bland insatserna för landsbygdens utveckling finns ett operativt program för flera regioner, bl.a. regionen Valencia. Här ingår bidrag från EUGFJ:s utvecklingssektion för att förbättra jordbrukets produktionsstrukturer i de spanska mål 1-regionerna utom Kantabrien. Det ingår också ett regionalt operativt program för regionen Valencia, med stöd från flera fonder (Europeiska regionala utvecklingsfonden, EUGFJ:s utvecklingssektion, Europeiska socialfonden). Dessa program håller på att granskas av kommissionen.

Samtidigt som arbetet med den gemensamma jordbrukspolitiken pågår, har gemenskapen nyligen också bundit sig för en ny hållbar vattenpolitik. Ramdirektivet på vattenområdet(2) kommer att koncentrera sig på kvaliteten på Europas grund- och ytvatten, med målet att allt vatten inom 15 år skall ha uppnått eller ha god status. Ett av dess främsta syften är också att främja en hållbar vattenkonsumtion, på grundval av långsiktigt skydd av tillgängliga vattenresurser. För grundvatten har målet god status även kvantitativa inslag, som långsiktig balans mellan uttag och tillgång eller naturlig påfyllning. Samtidigt kommer alla uttag av grund- eller ytvatten att förutsätta ett tillstånd (såvida de inte har försumbara effekter).

(1) EGT L 160, 26.6.1999.

(2) Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (ännu inte offentliggjort i EGT). Antogs slutgiltigt av Europaparlamentet den 7 september och av rådet den 15 september 2000.