SKRIFTLIG FRÅGA P-0241/00

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till rådet

(4 februari 2000)

Ämne: Greklands kostnader för genomförandet av Schengenavtalet

Grekland har under de senaste åren gjort stora ansträngningar för att skapa den infrastruktur som genomförandet av Schengenavtalet kräver. Det här har bland annat inneburit ett inrättande av en tjänst för gränsbevakning och man har också förstärkt gränsbevakningsenheterna med 756 fler poliser och hamnbefälet med 500 extra officerare och hamnvakter. Dessutom har man beställt och införskaffat högteknologisk utrustning vilket i konkreta termer innebär att den grekiska staten införskaffat bärbar värmekamerautrustning för användning i gränsbevakningsarbetet, apparatur för telematisk bildöverföring av typen Photophone för att kunna identifiera förfalskade resehandlingar, binokulära system för spaning och bevakning nattetid samt apparatur för mekanisk avläsning av resehandlingar. Man har också erhållit snabbgående båtar från Sverige och Förenta staterna samt patrullfordon (fyrhjulsdrivna jeepar), allt för att på effektivast möjliga sätt bevaka de hundratals kilometer av fastlandsgränser och gränser till havs som Grekland har med länder som står utanför EU och Schengenavtalet. Av detta framgår med andra ord att Grekland redan har försett sig med eller beställt avancerade teknologiska system och utrustning, detta till höga kostnader, för att kunna uppfylla sina förpliktelser eftersom landet uteslutande gränsar till länder som inte hör till EU och från vilka en stark ström av illegal invandring utgår (till exempel från Turkiet och Albanien).

Det är här värt att påpeka att andra länder som också deltar i Schengensamarbetet, till exempel Luxemburg, inte utsatts för några ekonomiska påfrestningar i och med avtalets ikraftträdande utan tvärtom haft ekonomiska lättnader av detta, eftersom de säkerhetsstyrkor som tidigare bevakade landets gränser nu har kunnat dras tillbaka eftersom samtliga angränsande länder är Schengenstater. Jag ber ministerrådet upplysa mig om huruvida de länder som deltar i Schengenavtalet fått hjälp med finansiering för införskaffande av nödvändig utrustning, om Grekland har lämnat in en officiell ansökan om detta till EU samt hur stort detta stödbelopp i så fall är.

Svar

(10/11 april 2000)

De medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket har inte erhållit något ekonomiskt stöd från gemenskapen för att införa föreskrivna åtgärder vid sina gränser enligt bestämmelserna i Schengenkonventionen. Detta gäller också under perioden före Amsterdamfördragets ikraftträdande, när Schengensamarbetet reglerades av beslutsförfaranden utanför unionen.

Frågan om en ekonomisk ersättning togs upp särskilt av Grekland under förhandlingsfaserna med de stater som anslutit sig till Schengengruppen efter undertecknandet av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet 1990, men det fastställdes att en sådan ekonomisk ersättning inte föreskrivs i konventionen.

Sedan Schengenregelverket införlivats med unionen, har rådet inte förelagts någon ansökan från Grekland i detta avseende. Det bör emellertid noteras att Europeiska rådet i Tammerfors efterlyste ett närmare samarbete och ömsesidigt tekniskt bistånd mellan medlemsstaternas gränskontrollorgan, t.ex. utbytesprogram och tekniköverföring, särskilt för sjögränser samt att kandidatländerna skyndsamt engageras i detta samarbete.