ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 207 , 21/07/1999 s. 0126



SKRIFTLIG FRÅGA E-3767/98 från Susan Waddington (PSE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Behandling av EU-medborgare vid gränskontroller Vilka åtgärder vidtar unionen för att säkerställa att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för gränskontroller respekterar minoritetsgruppers rättigheter, i synnerhet när det gäller EU-medborgare från etniska minoriteter, vid identitetskontroller, förhör, kroppsvisitering och liknande verksamhet?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3702/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(7 december 1998)

Angående: Partnerskapsprogrammet "Twinning" (tvillingprogrammet)

Genom upplysningar som förekommit i pressen framgår det att man under januari 1999 skall utsända de första nationella tjänstemännen till kandidatländernas ministerier för att bistå med uppbyggnaden av administrativ och institutionell kapacitet. Detta bistånd är dock begränsat till områdena lantbruk, miljö, finans, rättsliga och inrikes frågor. Kommissionen har på grundval av de av staterna i Central- och Östeuropa föreslagna projekten och respektive erbjudanden från medlemsstaterna tagit på sig samordningen av partnerskapet.

- Har kommissionen tillgång till sifferuppgifter angående hur många projekt som faktiskt kommer att sättas igång under 1999?

- Kan kommissionen tala om till vilka fackområden dessa projekt kommer att vara koncentrerade?

- Har kommissionen dessutom tillgång till uppgifter angående i hur många projekt österrikiska tjänstemän deltar?

- Kan kommissionen redan nu uppskatta hur stort det bidrag kommer att vara som detta program erhåller genom medel från Phare (med indelning enligt fackområden) och hur stora kostnaderna kommer att vara för de deltagande medlemsstaterna (exempelvis för Österrike)?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(15 januari 1999)

Kommissionen lade i maj 1998 fram en lista för medlemsstaterna som innehöll ett hundratal projekt för partnersamverkan, och inbjöd dem att anmäla eventuellt intresse för att delta i samarbetet. Kommissionen fick 360 svar och hittills är partnerna för 80 projekt klara. Uppdraget för det konkreta samarbetet håller på att utarbetas. Under tiden har en andra lista med 39 projekt som härstammar ur programplaneringen för 1998 presenterats för medlemsstaterna. Man kan alltså förmoda att ca 100 nationella tjänstemän kommer att placeras på tjänster i länderna i Central- och Östeuropa under 1999.

Projekten gäller jordbruk, ekonomi, rättsväsende, inrikespolitik och miljö, men också förberedandet av administrationen för strukturresurser. Listan har hållits kort av två anledningar: i alla rapporter om partnersamverkan understryks dessa länders otillräckliga administrativa kapacitet på dessa områden, och kommissionen ser sig därför nödd att i inledningsskedet hålla initiativet inom rimliga gränser tills tillräckliga förfaranden och bestämmelser finns på plats.

Österrike ansvarar för närvarande för tre projekt för partnersamverkan och kommer att vara delaktigt i ytterligare nio. Tillskott från Phareprogrammet för partnersamverkan till de projekt för partnersamverkan som Österrike deltar i uppgår till 4 miljoner euro. I princip skall medlemsstaterna få full ersättning för kostnaderna i samband med partnersamverkan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3655/98

från Elisabeth Schroedter (V) och Heidi Hautala (V) till kommissionen

(7 december 1998)

Angående: Trakasserier mot miljöaktivister i Ukraina

Den ukrainska miljögruppen "Rainbow Keepers" har släppt information om eventuell förskingring och missbruk av medel från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, däri inbegripet medel för att garantera säkerhet vid Tjernobyl. Efter detta har medlemmar i organisationen rapporterat att de trakasserats av polisen och den ukrainska hemliga säkerhetstjänsten (före detta KGB). Innan det att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling höll sitt toppmöte i Kiev den 9-12 maj, togs miljöaktivister till förhör och hotades med arrest.

Känner kommissionen till dessa trakasserier mot miljöaktivister i Ukraina?

Vad gör kommissionen för att främja yttrandefrihet i Ukraina?

Vidtar kommissionen några åtgärder för att skydda miljöaktivister från trakasserier i samband med att de tillhandahåller de europeiska institutionerna med information om missbruk av EU-stöd?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(19 januari 1999)

Kommissionen känner inte till trakasserierna av miljöaktivister i Ukraina.

Enligt artikel 2 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, utgör respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter (enligt definitionen i Helsingforsslutakten och i Parisstadgan för ett nytt Europa, inbegripet åsikts- och yttrandefrihet) väsentliga beståndsdelar för partnerskap och för avtalet.

Kommissionens främsta redskap för att främja yttrandefriheten i Ukraina är demokratiprogrammet inom Phare och Tacis, vilket ingår i Europaparlamentets europeiska demokratiinitiativ. Detta program är avsett att främja principen om ett demokratiskt rättssamhälle i länderna i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongoliet. I Ukraina tillhandahåller Tacis demokratiprogram stöd till övervakning av media och utbildning och till åtgärder för att öka den oberoende televisionens bidrag till utvecklingen av demokratin och det civila samhället, för att främja utbildning om det civila samhället i skolan och för att öka befolkningens delaktighet i beslut som rör ekonomi och miljö.

Kommissionen försöker skydda enskilda och grupper som tillhandahåller information om påstådda oegentligheter med EU-medel genom att se till att informationen hålls hemlig och att uppgiftsgivaren får vara anonym.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3373/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(17 november 1998)

Angående: Återplantering av skog

Förordning 2158/92(1), senare ändrad genom förordning 308/97(2), syftar till att utveckla åtgärder för att skydda gemenskapens skogar mot bränder, framför allt med tanke på rationaliseringen av skogsresurserna.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder som vidtagits inom ramen för denna förordning?

Kan den närmare ange vilka medel som avsatts för Spanien totalt sett och vilka medel som avsatts för att skydda skogarna i Katalonien?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 december 1998)

Mellan 1992 och 1998 godkändes 700 projekt för att skydda mot bränder, som medlemsstaterna lagt fram, enligt rådets förordning (EG) 308/97 av den 17 februari 1997 om ändring av förordning (EEG) 2158/92 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder(3) och gemenskapen bidrog med 84 miljoner ecu till dessa. Medlen har huvudsakligen använts till informationskampanjer, förebyggande skogsbruk (såsom röjning), skyddande infrastruktur (vägar, brandgator och vattenhål) och övervakningsåtgärder (såsom patrullering under sommaren eller att bygga vakttorn). Kommissionen har även godkänt åtgärder för att specialutbilda personal och upprätta geografiska informationssystem.

Under denna period har Spanien fått 15 miljoner ecu i bidrag, fördelat enligt följande: Medlemsstaten (den centrala naturvårdsmyndigheten) 10 miljoner ecu, Baskien 3 miljoner ecu, Andalusien 0,7 miljoner ecu, Asturien 0,6 miljoner ecu, Navarra 0,3 miljoner ecu, Balearerna 0,3 miljoner ecu och Murcia 0,1 miljoner ecu. Kommissionen har inte fått någon ansökan från Katalonien under denna period. Regionen har därför inte fått något direkt stöd genom denna förordning även om de åtgärder som medlemsstaten genomfört utan tvekan delvis har gynnat denna region.

Kommissionen vill likväl påpeka för parlamentsledamoten att Spanien nyligen lämnade in sju ansökningar om finansiering för 1999 för ett belopp på totalt 3 miljoner ecu. En av dessa ansökningar rör Katalonien (kommunen Solsona - 30 000 ecu).

(1) EGT L 217, 31.7.1992, s. 3.

(2) EGT L 51, 21.2.1997, s. 11.

(3) EGT L 51, 21.2.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2096/98

från Sebastiano Musumeci (NI) till kommissionen

(30 juni 1998)

Angående: Åtgärder för att undvika utrotning av johannesbrödträdet

I Medelhavsländerna har man sedan en tid tillbaka ändrat markutnyttjandet och gjort omställningar till andra grödor, vilket lett till att johannesbrödträdet nu riskerar att utrotas.

I några regioner, i synnerhet Sicilien, förvärras denna risk ytterligare av allvarliga bladmögelangrepp som får hela blad att falla av träden.

Detta problem utgör ett allvarligt problem både i miljöhänseende och ur ekonomiskt perspektiv.

Anser inte kommissionen att man måste inleda ett samråd mellan de EU-länder som odlar johannesbröd (Italien, Spanien, Portugal och Grekland) för att fastställa en enhetlig ram för åtgärder som syftar till att förhindra att en av de vanligaste och mest typiska plantorna i Medelhavsområdet utrotas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 augusti 1998)

Kommissionen är fullt medveten om hur viktigt det är att bevara johannesbrödträdet. Kommissionen anser att alla åtgärder måste vidtas för att förhindra att trädsorten utrotas.

Enligt den nya gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, förordning (EG) 2200/96(1), skall gemenskapen bidra med finansiering så att producentorganisationerna kan genomföra verksamhetsprogram för att förbättra produktionen och saluföringen av frukt och grönsaker och så att hänsyn tas till miljön. Dessa verksamhetsprogram, som skall godkännas av de nationella myndigheterna, kan omfatta särskilda åtgärder för att skydda johannesbrödträdet.

Kommissionens förordning (EEG) 2159/89 av den 18 juli 1989 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda åtgärder för nötter och johannesbröd som föreskrivs i avdelning 2a i förordning (EEG) 1035/72(2) innehåller dessutom bestämmelser om ett stödbelopp per hektar på 200-475 ecu per år när det gäller planer som infördes mellan 1989 och 1996 med en varaktighet på högst tio år för att förbättra kvaliteten på och saluföringen av johannesbröd, mandel, hasselnötter, valnötter och pistaschnötter. De godkända planerna leds av erkända producentorganisationer och omfattar åtgärder, särskilt fytosanitära sådana, för att förbättra produktionen av dessa produkter.

I samband med genomförandet av förordning (EEG) 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven(3) godkände kommissionen dessutom genom sitt beslut av den 10 oktober 1994 programmet för miljöåtgärder inom jordbruket på Sicilien. Enligt åtgärden "att behålla extensiv produktion" i nämnda program skall det betalas ett stödbelopp per hektar på 400 ecu till jordbrukare som under fem år åtar sig att behålla traditionella metoder för johannesbrödträd.

Dessa åtgärder är enligt kommissionen en typ av åtgärd för att förhindra att johannesbrödträden försvinner.

(1) EGT L 297, 21.11.1996.

(2) EGT L 207, 19.7.1989.

(3) EGT L 215, 30.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3765/98

från Freddy Blak (PSE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Diskriminering på arbetsmarknaden

Anser inte kommissionen att det strider mot lagen om lika behandling på arbetsmarknaden om man avskedar eller särbehandlar män med långt hår, ring i örat, piercing eller avvikande hårfärg, även om man innan anställningen skett har påpekat att det på arbetsplatsen förekommer bestämda kriterier som de anställda skall uppfylla?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(10 februari 1999)

Kommissionen har inte fått kännedom om sådana omständigheter som parlamentsledamoten nämner.

I brist på mer detaljerad information om dessa omständigheter, och med utgångspunkt från uppgifterna i frågan, förmodar kommissionen att uppsägning har skett utan iakttagande av de kriterier som gäller för anställdas utseende vid arbete i ett företag.

Kommissionen är dock villig att närmare granska den situation som parlamentsledamoten anmärker på om kommissionen får konkreta exempel på fall där manliga anställda har behandlats på ett diskriminerande sätt i förhållande till sina kvinnliga kollegor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3433/98

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: Fri rörlighet för varor

Det finns inget särskilt gemenskapsdirektiv för juvelerarbranschen i EU. Med stöd i denna avsaknad av tillämplig lagstiftning utgår vissa medlemsstater från sin nationella lagstiftning för att hindra försäljningen av produkter mellan medlemsstaterna.

Hur långt är det möjligt att kränka principerna i gemenskapsfördragen, såsom den fria rörligheten för varor, med utgångspunkt av avsaknaden av ett särskilt gemenskapsdirektiv?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-3431/98, E-3432/98 och E-3433/98 ingivna av Mario Monti för kommissionen

(29 januari 1999)

Såsom nämndes i kommissionens svar på Concepció Ferrers skriftliga fråga E-3158/98(1) har ett flertal åtgärder vidtagits för att garantera respekten för principen om fri rörlighet för varor inom sektorn för smycken.

Kommissionen har föreslagit(2) en harmonisering av finhalterna, finhalts- och ansvarsstämplarna samt certifieringssystemen (kvalitetssäkring, CE-försäkran om överensstämmelse och certifiering genom tredje part). Förslaget ligger för närvarande hos rådet.

I avvaktan på en harmonisering på gemenskapsnivå har kommissionen inlett överträdelseförfaranden mot större delen av medlemsstaterna. Förfarandena har i de flesta fall lett till ändringar i berörd lagstiftning.

Såsom kommissionen understryker i sitt tidigare nämnda svar kvarstår dock vissa konkreta problem, vilket framför allt framgår av ett antal klagomål från Spanien. I praktiken är det så att ett verkligt ömsesidigt erkännande på området för smycken förhindras av att de medlemsstater som tillämpar ett kontrollsystem genom tredje part vägrar att erkänna som likvärdiga de stämplar som anbringas under tillverkarens ansvar eller inom ramen för ett kvalitetssäkringssystem. När det mera speciellt gäller smycken som tillverkats i Spanien kan garantistämpeln anbringas antingen genom en myndighet eller genom ett auktoriserat organ. I det senare fallet handlar det om ett organ som föreslagits av tillverkaren och som de spanska myndigheterna gett uttrycklig auktorisation för detta ärende. Ett sådant system är följaktligen besläktat med ett kvalitetssäkringssystem.

Kommissionen har beslutat att tillsammans med samtliga medlemsstater som berörs av dessa konkreta problem pröva de lämpligaste lösningarna, t.ex. att som likvärdiga med stämplar som anbringats av ett tredje organ erkänna sådana som anbringats inom ramen för ett kvalitetssäkringssystem med tillfredsställande garantier för yrkeskunnande och oberoende. Överträdelseförfaranden pågår.

(1) Se s. 33.

(2) EGT C 209, 29.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3851/98

från Sören Wibe (PSE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Glasskrigets lämplighet som propagandamaterial i samtliga 15 medlemsstater

Ett material i form av en tecknad serie kallad "Glasskriget", riktat till yngre ungdomsgrupper, har getts ut på samtliga EU:s officiella språk.

I Storbritannien har dock materialet makulerats enligt en uppgift från underhusets debatt i ämnet och i Danmark delar kommissionens informationskontor inte ut materialet då det inte anses passande för den danska debatten.

"Glasskriget" innehåller bl. a. propaganda för EMU. Tre medlemsstater har i dagsläget sagt nej till att delta i EMU. Är det då lämpligt att kommissionen producerar och distribuerar ett material som gör propaganda för EMU i en medlemsstat som beslutat att ej gå med i EMU?

Vore det inte lämpligt att dra tillbaka den svenska upplagan "Glasskriget" med anledning av den EMU-propaganda materialet innehåller?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(4 februari 1999)

Syftet med kommissionens publikation "Glasskriget"(1) är att förklara några av de grundläggande gemenskapspolitiska områdena som rör den inre marknaden. I det sammanhanget omnämns kortfattat införandet av euron. Kommissionen anser inte att publikationen är att betrakta som "propaganda". Kommissionens representationer i medlemsstaterna lämnar råd till kommissionen om huruvida det är lämpligt att distribuera centralt producerade publikationer. Det är sant att kommissionen på basis av sådana rekommendationer valt att inte distribuera "Glasskriget" i vissa medlemsstater. I andra medlemsstater har kommissionen noterat att "Glasskriget" blivit en populär publikation.

(1) ISDN 92-828-2341-5.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3776/98

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Resultaten av miljökonferensen i Buenos Aires - EU:s åtgärder för tillämpandet av Kyotoprotokollet

Resultaten från den senaste världskonferensen om miljön i Buenos Aires var inte särskilt uppmuntrande, eftersom man på förslag av Förenta staterna antog de omtalade flexibla mekanismerna om en obetydlig anpassning från de stora förorenarnas håll (Förenta staterna står för en fjärdedel av världens totala luftföroreningar) till villkoren i Kyotoprotokollet, där industriländerna uppmanas att minska sina miljöfarliga utsläpp från 2008 till 2012 med 5,2 % i jämförelse med 1990 års nivåer.

På vilket sätt avser Europeiska kommissionen att ingripa för att se till att Kyotoprotokollet börjar tillämpas så fort som möjligt, med tanke på att förstörelsen av ekosystemen fortsätter i snabb takt och att 40 % av dödsfallen på jorden beror på miljöföroreningar och klimatförändringar?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(5 februari 1999)

Kommissionen anser att den fjärde konferensen för parterna till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring, som hölls i Buenos Aires den 2-13 november 1998, var lyckad såtillvida att man antog en åtgärdsplan med ett arbetsprogram för att lösa återstående frågor i Kyotoprotokollet och rörande konventionen. Genom antagandet av denna åtgärdsplan upprätthålls den politiska drivkraften, och förhandlingarna i Buenos Aires kan därför ses som ett viktigt och mycket nödvändigt framsteg i genomförandet av Kyotoprotokollet.

Europeiska rådet i Wien välkomnade åtgärdsplanen från Buenos Aires och betonade hur viktigt det var att genomföra den för att kunna ratificera Kyotoprotokollet snarast möjligt. Europeiska rådet ansåg också att man, med utgångspunkt i en rapport från kommissionen, borde överväga en omfattande gemenskapsstrategi om klimatfrågor vid mötet i Köln.

Kommissionen har för avsikt att lägga fram ett meddelande i god tid före Europeiska rådets möte i Köln. Detta meddelande kommer huvudsakligen att inriktas på sådana frågor som anses viktiga för att gemenskapen skall kunna fullgöra sina åtaganden från Kyoto och förbereda ratificeringen av protokollet. Kommissionen är övertygad om att det är nödvändigt att agera nu, genom strategier och åtgärder både på det nationella planet och på gemenskapsnivå, om det skall vara möjligt att fram till år 2012 nå gemenskapens mål om en 8 % minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med 1990 års nivå. Meddelandet kommer också att ta upp vilka förberedelser som kan göras för att genomföra Kyotoprotokollet flexibla mekanismer.

I detta sammanhang är det ytterst viktigt att integrera klimatförändringsfrågan i andra politiska områden. På gemenskapsnivå övervägs för närvarande ett antal förslag som skulle kunna bidra till att minska utsläppen av växthusgaser, till exempel ett förslag till direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter(1).

(1) KOM(97) 30 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3743/98

från Maartje van Putten (PSE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: EU-stöd till Frankrike för "Route forestière du Port des Moines" i Morvan (Bourgogne)

1. Känner kommissionen till den skogsavverkning som pågår i olika delar av den regionala naturparken "Route forestière du Port des Moines" och att en eventuell återplantering kommer att ske med trädsorter (barrträd) som påverkar vattenhushållningen i området, vilket får till följd att områdets naturvärden påverkas och förtorkning hotar?

2. Hur ser kommissionen på att man inkräktar på naturvärden i denna regionala naturpark mot bakgrund av att EU via strukturfonderna ger ekonomiska bidrag till detta område (samlat programplaneringsdokument Bourgogne, mål 5b-områden 1994-1999, EUGFJ-medel)?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(2 februari 1999)

Genomförandet av de verksamhetsprogram som samfinansieras av strukturfonderna till förmån för mål 5 b-områden är decentraliserat och sköts av de regionala myndigheter som ansvarar för projekturvalet. Myndigheterna i Bourgogne-regionen har vid förfrågan från kommissionen haft svårt att identifiera "Route forestière du Port des Moines". För att ett mer detaljerat svar skall kunna ges krävs närmare geografiska angivelser (namnen på den berörda kommunen och skogen).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3902/98

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i 1995 års Bilderbergmöte

Kan kommissionen, med anledning av kommissionsledamoten Ritt Bjerregaards deltagande i Bilderbergmötet i Bürgenstock den 8-11 juni 1995, uppge

1. vilka delar som tillsammans utgjorde den totala resekostnaden och om ersättning för kostnaderna utgick eller, om så inte var fallet, vem som stod för kostnaderna,

2. om kommissionsledamoten, mot bakgrund av att Bilderberg normalt står för kostnaderna för den flotta login, bör deklarera detta,

3. om kommissionsledamoten erhöll det specificerade traktamentet för de dagar som resan omfattade,

4. om kommissionsledamoten var tjänstledig för denna resa?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3952/98

från Nuala Ahern (V) till rådet

(4 januari 1999)

Angående: Tyska regeringens planer på att stoppa upparbetning av kärnavfall

Vilken samordning har det österrikiska ordförandeskapet gjort för att inom trojkan vidareutveckla den tyska regeringens planer på att stoppa upparbetningen av kärnavfall och införa "säkra lagringsalternativ" för bestrålat utbränt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall?

Svar

(15 mars 1999)

Den tyska regeringens planer som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till faller under den berörda medlemsstatens behörighet.

Rådet har hittills inte mottagit något förslag från kommissionen om hanteringen av radioaktivt avfall, där aspekterna på denna fråga ingår.