SKRIFTLIG FRÅGA E-2624/99

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(12 januari 2000)

Ämne: Nya bestämmelser för utlänningar i Rumänien

Försvarsutskottet vid det rumänska parlamentets deputeradekammare har nyligen antagit ett lagförslag om reglerna för utlänningar i Rumänien, vilket redan antagits av senaten i Rumänien den 10 september 1998. Enligt detta förslag är det förbjudet för utländska medborgare som är bosatta i Rumänien att finansiera eller grunda politiska partier, organisationer eller grupperingar på det rumänska territoriet samt att delta i politiska viljeyttringar gällande landets politiska liv.

Därutöver skall samtliga fysiska och juridiska personer som tar emot utlänningar för en längre tid än fem dagar, i förväg anmäla det till de lokala polismyndigheterna. Enligt lagförslaget kan slutligen uppehållstillstånd endast beviljas till utländska invånare som har en sjukförsäkring.

Anser inte kommissionen att Rumänien klart bryter mot sina förpliktelser som kandidatland om detta lagförslag, som redan antagits av senaten, slutgiltigt antas i befintlig form av parlamentet i Bukarest? Vilka initiativ har kommissionen redan tagit eller vilka initiativ ämnar den ta för att avleda de behöriga rumänska myndigheterna, inledningsvis parlamentet, från att slutgiltigt anta detta lagförslag i befintlig form?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Det förslag till lag rörande utlänningars ställning i Rumänien som antogs av Senaten den 10 september 1998 har ännu inte antagits av Deputeradekammaren. Den nu gällande lagen rörande utlänningars ställning (nr 25/1969) är föråldrad, och i kommissionens senaste återkommande rapport om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning(1), antagen den 13 oktober 1999, och det partnerskap för anslutning som rådet antog den 6 december 1999(2) betonas vikten av att denna lag ersätts med en ny.

Parlamentsledamoten hänvisar till bestämmelser i lagförslaget vilka avser begränsningar av i Rumänien bosatta utlänningars politiska verksamhet. Enligt artikel 16 i Europarådets konvention om de mänskliga rättigheterna, vilken ratificerats av Rumänien, får de avtalsslutande parterna införa sådana begränsningar.

FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) i Rumänien har kommenterat de föreslagna begränsningarna och påpekat att sådana begränsningar enligt praxis i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna måste vara proportionerliga. En begränsning måste tjäna uppnåendet av ett rättmätigt mål, men det medel som används och det rättmätiga mål man söker uppnå måste också stå i rimlig proportion till varandra. UNHCR har dock inte hävdat att de bestämmelser det gäller är oproportionerliga.

Som medlem av unionen efter anslutningen måste Rumänien respektera de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet. Enligt artikel 19 i EG-fördraget skall varje unionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat där han inte är medborgare ha rösträtt och vara valbar vid kommunala val i den medlemsstat där han är bosatt. Unionsmedborgarskapet innebär också rösträtt och valbarhet i bosättningslandet vid val till Europaparlamentet. Kandidatur vid val förutsätter medlemsskap i ett politiskt parti och följaktligen möjlighet att vara politiskt verksam och att bidra ekonomiskt till ett parti (i första hand genom medlemsavgifter). De begränsningar det gäller skulle alltså efter anslutningen stå i strid med artikel 19. Det finns för närvarande ingen formell skyldighet för Rumänien att inte anta lagar innehållande sådana politiska begränsningar för utlänningar, men det är uppenbart att Rumänien i egenskap av kandidatland bör sträva efter att se till att dess lagstiftning successivt bringas i överensstämmelse med gemenskapens.

Parlamentsledamoten tar upp ytterligare ett par bestämmelser i lagförslaget: skyldighet för personer som hyser utlänningar under mer än fem dagar att underrätta myndigheterna och beviljande av uppehållstillstånd på villkor att sjukförsäkring uppvisas. Enligt Europaavtalet har de avtalsslutande parterna rätt att tillämpa nationell lagstiftning på sådana frågor som utlänningars inresa och uppehälle. Rumänien kommer dock efter anslutningen att vara skyldigt att delta i Schengen-samarbetet, och bör därför successivt anpassa sin blivande lagstiftning (dvs. skyldigheten att underrätta myndigheterna om utlänningars inresa) även till Schengen-avtalet.

Kommissionen upprätthåller en kontinuerlig dialog med de rumänska myndigheterna om tillnärmning av Rumäniens lagstiftning inför anslutningen till gemenskapen, och kommer inte att försumma att påpeka för de rumänska myndigheterna att de bestämmelser som parlamentsledamoten tar upp måste anpassas till gemenskapens regelverk.

(1) KOM(1999) 510 slutlig.

(2) EGT L 335, 28.12.1999.