SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/860

(2004/C 78 E/0914)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3825/03

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(12 december 2003)

Ämne: Nedlagda gruvor

I flera länder inom Europeiska unionen, särskilt i Portugal, finns det nedlagda gruvor som är i mycket dåligt skick, vilket lett till urlakning av mindre sjöar som uppstått senare och nedsmutsning av vattenkanaler och marker i de drabbade områdena. Detta äventyrar både miljön och folkhälsan.

I vissa fall är situationen särskilt allvarlig, såsom i urangruvorna i Portugal. Det existerar visserligen ett program för återställande av gruvor, men de ekonomiska resurserna är knappa, vilket innebär att återställningsarbetena för att undvika miljöförstöring går mycket långsamt.

Kommissionen uppmanas att svara på följande frågor:

1. Vilka undersökningar har gjorts om nedlagda gruvor i Europeiska unionens medlemsstater, i synnerhet nedlagda urangruvor? Existerar det projekt för återställande av gruvor i syfte att undvika miljöförstöring och trygga folkhälsan?

2. Vilka stöd har Portugal beviljats för detta ändamål?

3. Vilka övriga stöd kan komma i fråga på kort sikt med hänsyn till den allvarliga situationen i Portugal och de ekonomiska problem som landet brottas med?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 februari 2004)

Kommissionen har under många år varit väl medveten om problematiken med nedlagda urangruvor och bearbetningsanläggningar. Övergivna gruvor kan om de inte förvaltas på rätt sätt och om marken inte saneras utgöra en betydande strålningsrisk för människor och miljö.

Problemet är särskilt akut i ett antal länder i Central- och Östeuropa och har undersökts inom ramen för Phare och tillhörande program. Ett antal medlemsstater som tidigare drev urangruvor (Tyskland, Frankrike och Sverige) har forskat i hur marken kan saneras efter nedläggningen. Inom EU har dock ingen gemenskapsfinansierad forskning ägt rum under de senaste ramprogrammen för forskning.

En undersökning som gjordes på uppdrag av kommissionen och som offentliggjordes 1999 belyste än en gång problemen med denna typ av gruvor (1). I rapporten beskrivs en metod för utvärdering av strålningsrisker, effektiviteten och kostnaderna för olika saneringsalternativ, ett beslutsunderlag där flera olika aspekter vägs in samt åtgärdsnivåer för intervention som bygger på internationella riktlinjer.

Enligt artikel 53 i rådets direktiv 96/29/Euratom (2) har medlemsstaterna ansvaret för att vidta nödvändiga åtgärder för att minska strålningseffekterna från tidigare gruvdrift — där urangruvdrift ingår — som till exempel avgränsning av området, övervakning av bestrålning och interventionsåtgärder.

Portugal har inom ramen för programmet Prime lagt fram förslag om två undersökningar om urangruvor, och förslagen har redan godkänts. Den totala kostnaden för dessa undersökningar är 2 754 miljoner euro av vilka 1 656 miljoner euro kommer att samfinansieras av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). De portugisiska myndigheterna har underrättat kommissionen om att ytterligare fyra projekt om sanering av urangruvor för närvarande bedrivs, och den totala investeringen för dessa är 12,86 miljoner euro.

(1) ”Investigation of a possible basis for a common approach with regard to the restoration of areas affected by lasting radiation exposure as a result of past or old practice or work activity, CARE”, som finns på http://europa.eu.int/comm/energy/nuclear/radioprotection/publication/doc/115_en.pdf

(2) Rådets direktiv 96/29/EURATOM av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning, EGT L 159, 29.6.1996.