ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2767/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(1 oktober 2002)

Ämne: CELEX Allmänhetens tillgång till information om Europeiska unionens verksamheter och lagstiftning

Europeiska gemenskapernas databas CELEX är tillgänglig för medborgarna endast på följande villkor:

- antingen ett schablonabonnemang på 1 140 euro om året,

- eller via ett pay per view-system, där genomsnittspriset per framtaget dokument uppgår till cirka 1,2 euro.

Hur motiverar Europeiska kommissionen denna situation, i synnerhet mot bakgrund av medborgarnas i olika gemenskapstexter erkända rätt till tillgång till information om Europeiska unionens verksamheter och lagstiftning samt medborgarens rätt till lika tillgång till denna information.

Vilka åtgärder kommer Europeiska kommissionen att vidta för att så snart som möjligt göra slut på denna överträdelse av de europeiska medborgarnas rättigheter, och om svaret blir ja, när kommer åtgärderna i så fall att vidtas?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(13 november 2002)

Allmänhetens rätt att få tillgång till information om institutionernas lagstiftningsarbete och unionens lagstiftning garanteras via Eur-Lex, som är en helt kostnadsfri Internettjänst sedan den 1 januari 2002. EU:s hela nu gällande lagstiftning finns sålunda fritt tillgänglig.

Arbete pågår för att med berörda institutioners medgivande göra alla förberedande rättsakter tillgängliga på Eur-Lex, redan innan de publiceras i EGT. Idag omnämns de förberedande rättsakterna i parlamentets, rådets och kommissionens offentliga register. Efter hand kommer den fullständiga texten till rättsakterna att finnas tillgänglig i Eur-Lex och via registren. Dessutom har man börjat att bearbeta texterna så att de ska bli lättare att läsa och förstå.

Celex är inte bara ett instrument för tillträde till EU:s lagstiftning utan också en databas som innehåller all lagstiftning, förberedande rättsakter, rättspraxis och parlamentsfrågor. Dokumenten analyseras systematiskt, indexeras och förs in i systemet. Celex erbjuder mycket avancerade sökmöljligheter utifrån olika kriterier och svarar således mot olika yrkesgruppers särskilda behov. I Celex kan texterna dessutom visualiseras efter behov, t.ex. samma text kan visas på två språk samtidigt, texten kan zoomas in eller ett urval av de uppgifter på vilka man sökt kan visas. Detta kräver omfattande investeringar som delvis finansieras med abonnemang och licenser.

Förutom direkta abonnemang eller via innehavare av licenser eller gateways distribueras Celex kostnadsfritt, eller till en ringa kostnad, via godkända informationscentrer (nätverk av Europeiska dokumentationscentrum, Euro-infocentrer, Info points, Carrefourkontoren för landsbygdsutveckling etc.). Att vända sig till något av dessa är ännu en garanti för medborgaren: specialiserade dokumentalister med erfarenhet av databasen kan i princip hjälpa till vid sökningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2930/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(17 oktober 2002)

Ämne: Läkemedel för tävlingsduvor

Anser kommissionen att läkemedel för tävlingsduvor endast får säljas på recept enligt artikel 67 i översynsprocessen 2001 (reformering av gemenskapens läkemedelslagstiftning)?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(11 november 2002)

Enligt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel(1) har medlemsstaterna möjlighet att tillåta undantag när det gäller veterinärmedicinska produkter som är avsedda endast för vissa artkategorier, även brevduvor. Enligt denna nationella bestämmelse är dessa produkter befriade från kraven på försäljningstillstånd. Sådana produkter får dock inte innehålla ämnen som endast får användas under veterinärkontroll, och berörda medlemsstater skall vidta lämpliga åtgärder för att förebygga missbruk av produkterna på andra djur. I artikel 67 i direktiv 2001/82/EG fastställs minimikraven när det gäller tillhandahållande av veterinärmedicinska produkter, utan

att det påverkar tillämpningen av strängare gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser. Medlemsstaterna får därför med hänvisning till nationell lagstiftning kräva att strängare krav skall gälla. Sammanfattningsvis är tillämpningen av artikel 67 i direktiv 2001/82/EG på läkemedel för tävlings- och brevduvor beroende av nationella bestämmelser och läkemedlens individuella egenskaper.

(1) EGT L 311, 28.11.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3351/02 från Jean Lambert (Verts/ALE) till kommissionen. EG-framställning nr 566/2000.



Europeiska unionens officiella tidning nr 161 E , 10/07/2003 s. 0084 - 0084



SKRIFTLIG FRÅGA P-3351/02 från Jean Lambert (Verts/ALE) till kommissionen (19 november 2002) Ämne: EG-framställning nr 566/2000 Kommissionen hävdade (i en skrivelse av den 19 juni 2002) att en undersökning av mikrvågsmarknaden i EU och EFTA inte behövdes. Vid utfrågningen om framställningen den 21 februari 2002 sade kommissionen att en sådan undersökning hade genomförts av kommissionen. Kan kommissionen lämna ett definitivt svar på om undersökningen har genomförts eller inte och omedelbart översända en sådan till parlamentet? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (6 december 2002) Ordet undersökning användes i utskottet för framställningar i betydelsen analys av uppgifter och situationen på marknaden. Sådana analyser görs i samband med alla konkurrensärenden som inkommer till kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3773/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(16 december 2002)

Ämne: Spaniens överträdelse av rådets direktiv 91/680/EEG om harmonisering av mervärdesskatt

Frågeställaren hänvisar till artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, artikel 13 i EG-fördraget och rådets direktiv 91/680/EEG(1) om harmonisering av mervärdesskatt.

Det är nu mer än tio år sedan Spaniens inträdde i EU och direktivet borde därför helt och fullt ha införlivats med nationell lagstiftning.

I en skrivelse till Spaniens ständige representant vid EU daterad den 23 november 1989 påpekar kommissionen att de skattelättnader som den katolska kyrkan såsom enda religiösa samfund åtnjuter i Spanien, genom ett undantag från mervärdesbeskattning som givits i det avtal om ekonomiska angelägenheter som ingicks 1979 mellan Konungariket Spanien och den Heliga Stolen, inte nämns i ovannämnda direktiv. Till detta svarade den spanska regeringen kortfattat att avtalet ingicks innan Spaniens inträde i gemenskapen 1986.

Enligt artikel 5 i akten om villkoren för Konungariket Spanien anslutning skall artikel 307 i EG-fördraget gälla för Spanien. Andra stycket i denna artikel förpliktar medlemsstaten att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja oförenligheter mellan gemenskapens lagstiftning och åtaganden i enlighet med överenskommelser som har ingåtts före anslutningen, såsom i ovannämnda fall.

Genom avtalet om ekonomiska angelägenheter är den katolska kyrkan dessutom det enda religiösa samfund som understöds ekonomiskt av den spanska staten Spaniens allmänna budget för 2001 anger en minsta månatlig utbetalning av 11 109 169,68 euro, motsvarande ett årlig utbetalning av 133 310 036,16 euro vilket är lika med diskriminering mot andra religiösa samfund.

Kan kommissionen, mot denna bakgrund, besvara följande frågor:

- Vad tänker kommissionen göra för att förmå Konungariket Spanien att upphöra med denna överträdelse?

- Förekommer liknande fall i andra medlemsstater?

- Anser inte kommissionen att denna överträdelse innebär diskriminering mot andra religiösa samfund?

(1) EGT L 376, 31.12.1991, s. 1; svensk specialutgåva kap. 9, vol 2, s. 33.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(24 januari 2003)

Kommissionen har undersökt åtgärden gentemot Spanien och Portugal inom ramen för förfarandet enligt artikel 226 i EG-fördraget. När det gäller Portugal har förfarandet lagts ned eftersom det inte handlade om befrielse utan om återbetalning av mervärdesskatt i efterhand. Även när det gäller Spanien har kommissionen för att se till att de två medlemsstaterna, som befinner sig i en liknande situation, ges lika behandling och eftersom de egna medel som hänger samman med denna befrielse erlagts av Spanien beslutat att lägga ned förfarandet.

När det gäller den påstådda diskrimineringen av andra religiösa samfund än den katolska kyrkan, erinrar kommissionen om att frågan om finansiering av samfund med gemenskapsrättens nuvarande utformning tillhör medlemsstaternas exklusiva behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2620/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Prejudicerande verkan av de senaste spanska besluten för den parlamentariska demokratins funktionssätt inom Europeiska unionen

1. Vilken prejudicerande verkan har Spaniens beslut om rätten att existera för Henri Batasuna (och därmed Euskadiko Herritarrok) för den parlamentariska demokratins funktionssätt på alla nivåer i de nuvarande och framtida medlemsstaterna i EU? Blir det nu lättare för parlamentariska majoriteter och regeringar att utesluta minoriteter som de inte tycker om?

2. Förväntar sig kommissionen att politiska rörelser med många anhängare kommer att försvinna genom att de förklaras olagliga, eller leder denna strävan efter utrotning enligt kommissionen framför allt till att den parlamentariska demokratin i slutänden blir ofullständig eller mindre trovärdig?

3. Anser kommissionen att den parlamentariska demokratin fortfarande kan fungera fullvärdigt i Baskien (Euskadi, País Vasco) och Navarra om ett parti som i vissa kommuner har en majoritet i kommunstyrelsen i maj 2003 utesluts från att delta i valen och om de i juni 2004 inte får möjlighet att på nytt få sina företrädare invalda i Europaparlamentet?

4. Anser kommissionen att nästa val till Europaparlamentet blir giltigt om en medlemsstat utesluter partier med verkliga anhängare bland väljarna från att delta i valet?

5. Hur kan kommissionen bidra till att den existerande parlamentariska demokratin behålls fullt ut i medlemsstaten Spanien, och därmed även i regionerna Euskadi och Navarra, och att de baskiska vänsternationalisterna garanteras rätt till att delta i nästa val till Europaparlamentet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2619/02 och E-2620/02ingivet av António Vitorino för kommissionen

(21 november 2002)

Parlamentsledamotens frågor om politiska strömningars deltagande i folkomröstningar och särskilt situationen i en av medlemsstaterna ingår i medlemsstaternas behörighet.

Vad gäller val till Europaparlamentet sägs både i den äldre rättsakten från 1976(1) och i förslaget till beslut om ändring av rättsakten(2) att valförfarandet i varje medlemsstat skall genomföras enligt de nationella bestämmelserna. Detta avser även bestämmelser och villkor för de politiska partiernas kandidater och deltagande i valen.

Kommissionen anser sig därför inte behörig att besvara parlamentsledamotens frågor.

(1) Akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976, EGT L 278, 8.10.1976.

(2) Utkast till rådets beslut (8964/2002) om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2619/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Rätten för alla politiska strömningar att organisera sig och delta i parlamentariska val och rättigheter som följer därav

1. Håller kommissionen med mig om att det inom EU hör till den parlamentariska demokratins väsen att varje politisk strömning, hur än omstridda deras mål är för andra, har rätt till att värva anhängare för sin uppfattning och att delta i parlamentariska val på olika nivåer, och här formulera sina uppfattningar i den parlamentariska debatten och på så sätt bidra till att majoritetsbeslut fattas och majoritetskoalitioner formas?

2. Håller kommissionen även med mig om att det på grundval av denna princip faktiskt är möjligt att straffa kriminella eller våldsamma individer genom domstolsbeslut och även frånta dem från rätten att ställa upp i val och att genom domstolsbeslut förbjuda organisationer som bevisats utöva våld i sin verksamhet, men att det aldrig är möjligt för en majoritet att förbjuda en oönskad politisk uppfattning rätten att organisera sig och delta i val på lokal, regional, nationell och europeisk nivå?

3. Håller kommissionen med mig att man måste undvika en situation där uppfattningen kan stärkas inom en politisk strömning att den inte har något hopp alls att förverkliga sina mål på en fredlig parlamentarisk väg, och att det däremot är önskvärt att de som hittills tyvärr eftersträvat sina mål med våld bättre integreras i den parlamentariska demokratin, just som ett medel för att motverka varje form av stöd för terrorism?

4. Anser kommissionen att det beslut som nyligen fattats av den spanska statens rättsliga och parlamentariska organ och som inte begränsas till en organisation som utövar våld men som förhindrar en viss politisk uppfattning, oavsett namn eller juridisk person, att låta organisera sig som parti och delta i valen, är förenligt med de demokratiska principerna som nämns i frågorna 1 och 2?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2619/02 och E-2620/02ingivet av António Vitorino för kommissionen

(21 november 2002)

Parlamentsledamotens frågor om politiska strömningars deltagande i folkomröstningar och särskilt situationen i en av medlemsstaterna ingår i medlemsstaternas behörighet.

Vad gäller val till Europaparlamentet sägs både i den äldre rättsakten från 1976(1) och i förslaget till beslut om ändring av rättsakten(2) att valförfarandet i varje medlemsstat skall genomföras enligt de nationella bestämmelserna. Detta avser även bestämmelser och villkor för de politiska partiernas kandidater och deltagande i valen.

Kommissionen anser sig därför inte behörig att besvara parlamentsledamotens frågor.

(1) Akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976, EGT L 278, 8.10.1976.

(2) Utkast till rådets beslut (8964/2002) om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3876/02

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(10 januari 2003)

Ämne: Tioårsjubileum för Parque Tecnológico de Andalucía (Malaga)

Parque Tecnológico de Andalucía som ligger i Malaga har nyligen firat tioårsjubileum. Till följd av jubileumsdagen har man gjort en sammanfattning över de vinster som uppnåtts med detta initiativ som har bidragit till att omvandla den tekniska strukturen i provinsen Malaga i synnerhet och i Andalusien i allmänhet.

Kommissionens stöd till denna speciella modell för utveckling av ny teknik i en region som genomgår en så kraftig utveckling som Andalusien bör vara ett tillräckligt skäl för att motivera att EU:s verkställande makt offentligt bekräftar sitt stöd till detta lyckade initiativ som i dag inbegriper ett stort antal företag i teknikbranschen.

Kan kommissionen uppge vilka stöd kommissionen har beviljat Parque Tecnológico de Andalucía i Malaga och på vilket sätt kommissionen, nu efter att stiftelsen för denna teknikpark fyllt tio år, förväntar sig att gemenskapens verkställande makt på lämpligt sätt skall offentliggöra sitt deltagande i förverkligandet av detta fantastiska projekt för teknisk utveckling i en så ekonomiskt eftersatt region som Andalusien?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Alltsedan starten har kommissionen följt och gett stöd till projektet Parque Tecnológico de Andalucía (PTA).

Inom ramen för det operativa programmet Málaga y su Área de Influencia 19901993, har kommissionen bidragit till byggandet och utrustningen på PTA genom en finansiering på 14,42 miljoner euro, av den totala kostnaden på 24 miljoner euro. Under programperioden 19941999, och inom ramen för det operativa programmet i Andalusien, uppgår gemenskapens stöd till 72,5 % av de stödberättigande utgifterna (13,52 miljoner euro) för att utveckla och marknadsföra PTA. I programkomplementet för det operativa programmet Integrado de Andalucía ingår det under programperioden 20002006 dessutom ett projekt som består i att vidga PTA:s utbud av tjänster. Till det projektet bidrar gemenskapen med 58,3 % av utgifterna.

Kommissionen håller med parlamentsledamoten när han konstaterar att projektet är en stor framgång och att en avgörande faktor har varit att alla regionala aktörer, såväl privata som offentliga, har engagerat sig i såväl utformningen som genomförandet. Kommissionen vill påpeka för parlamentsledamoten att det enligt artikel 46 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999(1) är förvaltningsmyndigheten som skall informera allmänheten om den roll som kommissionen spelar i insatserna i fråga och om resultatet av dessa.

Kommissionen kommer naturligtvis att använda sig av dessa erfarenheter inom ramen för sin forskningspolitik och för att få bättre effekter av gemenskapens stöd till regionerna.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2833/02

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(9 oktober 2002)

Ämne: Salmonella i köttberedningar

Sedan november år 2001 får Sverige enligt kommissionen inte längre utföra obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar från annat EU-land. Detta med anledning av att kommissionen påpekat att köttberedningar inte omfattas av de svenska salmonellagarantierna.

Under år 2002 har svenska Livsmedelsverket och fem svenska kommuner undersökt förekomsten av salmonella i köttberedningar så som marinerad kyckling, kebab, malet kött med kryddor, samt saltat och rimmat kött, införda från andra EU-länder. Resultaten i projektet har hittills visat att ca en tredjedel av de provtagna partierna är positiva för salmonella.

Har kommissionen uppmärksammat problemet med salmonella i dessa köttberedningar och kan Sverige få sitt tidigare undantag utökat till att även gälla köttberedningar?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 november 2002)

Kommissionen har fått uppgifter om att salmonella påvisats i stor utsträckning i köttberedningar som införts till Sverige från andra medlemsstater. Kommissionen är oroad över situationen.

Finland och Sverige beviljades tilläggsgarantier för salmonella i samband med att de gick med i EU. Dessa garantier omfattar införsel av vissa levande djur, ägg, färskt kött, färskt fjäderfäkött och malet kött till Finland och Sverige. Om dessa tilläggsgarantier skulle utsträckas till att också gälla köttberedningar, skulle den tillämpliga EU-lagstiftningen behöva ändras. Man kan emellertid lägga märke till att det i rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994 om kraven för produktion och utsläppande på marknaden av malet kött och köttberedningar(1) redan finns en norm för frånvaro av salmonella i köttberedningar. Alla köttberedningar som framställs inom EU måste uppfylla denna norm.

Kommissionen anser att eftersom det i EU:s lagstiftning redan finns en norm för frånvaro av salmonella i köttberedningar, så finns det inget behov av att utsträcka tilläggsgarantierna för salmonella till att omfatta dessa produkter. Kommissionen är dock medveten om att denna norm för salmonella kan behöva omprövas. Kommissionen håller i detta avseende på att se över de aktuella mikrobiologiska kriterierna i EU:s lagstiftning och planerar att föreslå förbättrade provtagningsregler och ett strängare gränsvärde för salmonella i köttberedningar. Detta bör bidra till att minska salmonellasmittan i köttberedningar i hela EU.

Dessutom kommer de pågående omarbetningarna av EU:s lagstiftning om livsmedelshygien och zoonoser att förstärka salmonellakontrollerna i hela livsmedelskedjan, från jord till bord. Detta kommer att få en positiv effekt på salmonellasituationen när det gäller en mängd livsmedel, inklusive köttberedningar.

(1) EGT L 368, 31.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2834/02

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 2002)

Ämne: Återbetalning av mervärdesskatt

Återbetalningen av mervärdesskatt skulle enligt rådets åttonde direktiv om mervärdesskatt ha avskaffats för flera år sedan, och integrerats i rådets sjätte direktiv. De företag som registrerats för mervärdesskatt i EU skulle sedan kunna dra av EU-mervärdesskatten i sina egna inhemska periodiska mervärdesskattedeklarationer. EU-länderna skulle därefter cleara mervärdesskatten mellan sig.

Förslaget att skapa ett europeiskt återbetalningssystem för mervärdesskatt förverkligades aldrig, vilket ledde till stora byråkratiska problem för de europeiska företagen. Det är med anledning av dessa problem som jag ställer följande fråga:

Har några initiativ tagits för att underlätta för företagen när det gäller återbetalningen av mervärdesskatt, och vilka alternativ anser kommissionen att det finns till ett europeiskt återbetalningssystem för mervärdesskatt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 november 2002)

Parlamentsledamoten hänvisar till det i juni 1998 av kommissionen framlagda förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG vad gäller reglerna om avdragsrätt för mervärdesskatt(1). Syftet med förslaget är att ersätta det förfarande för återbetalning av mervärdesskatt som föreskrivs i åttonde mervärdesskattedirektivet(2) med en rätt för en skattskyldig att direkt dra av mervärdesskatt i den periodiska mervärdesskattedeklaration som han lägger fram i den medlemsstat där han är etablerad. Den medlemsstaten skulle därefter via ett system för återbetalning medlemsstaterna emellan få tillbaka mervärdesskattebeloppet i fråga från den medlemsstat där skatten betalats.

Trots att förslaget har de ekonomiska aktörernas fulla stöd och trots att Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén har yttrat sig positivt om det, har det ännu inte varit möjligt att uppnå enhällighet i rådet kring förslaget.

Detta har bl.a. att göra med att rådet inte har diskuterat detta ärende under en viss tid, eftersom andra ärenden ansetts viktigare.

Rådets ordförandeskap angav dock vid Ekofin-mötet den 4 juni 2002 att det hade för avsikt att återuppta diskussionerna om detta ärende. Det danska ordförandeskapet har beaktat detta åtagande och har lagt ned ett väsentligt arbete i syfte att en för samtliga medlemsstater godtagbar kompromiss skall kunna uppnås.

Kommissionen är fortfarande övertygad om att förslaget utgör den enda möjligheten att skapa en väsentlig förenkling för de ekonomiska aktörerna, som om förslaget genomförs kan få tillbaka i en annan medlemsstat betalad mervärdesskatt på samma sätt som nationell mervärdesskatt.

(1) EGT C 219, 15.7.1998.

(2) Rådets åttonde direktiv (79/1072/EEG) av den 6 december 1979 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Regler för återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är etablerade inom landets territorium (EGT L 331, 27.12.1979).