ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/460

(2004/C 88 E/0472)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3319/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 november 2003)

Ämne: Minor och flyktingar vid den grekisk-turkiska gränsen

Under de senaste åren har många flyktingar mist livet då de försökt passera den grekisk-turkiska gränsen. Nyligen sprängdes sju pakistanier till döds i ett försök att passera gränsen via ett minfält. Enligt uppgifter från den grekiska arméns generalstab dödades under 1999 sammanlagt 31 illegala flyktingar av minor sedan de på olaglig väg försökt ta sig in i Grekland från Turkiet.

Med tanke på att den grekisk-turkiska gränsen även utgör yttre gräns för EU undrar jag följande:

1. Hur tolkar kommissionen denna situation mot bakgrund av parlamentets resolution om truppminor (B5-0802/2000) (1), i vilken EU uppmanas att engagera sig i kampen för ett totalt avskaffande av truppminor?

2. EU:s framträdande roll i kampen mot minor har erkänts av det internationella samfundet, och EU främjar minbekämpningsåtgärder i samtliga berörda länder. Vilka åtgärder tänker kommissionen med tanke på detta vidta för att få till stånd en röjning av minfälten vid EU:s yttre gränser (den grekisk-turkiska gränsen)?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(10 december 2003)

Den 25 september 2003 anslöt sig Grekland och Turkiet formellt till konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (Ottawakonventionen). Kommissionen hoppas att detta kommer att leda till ett slut på det lidande som orsakas av truppminor vid gränsen mellan de två länderna.

Grekland och Turkiet har dessutom som ett led i de förtroendeskapande åtgärder som länderna har kommit överens om inom ramen för sina bilaterala förbindelser förbundit sig att röja sina gränsområden från landminor, vilket nämndes i 2001 års återkommande rapport från kommissionen (2).

Åtgärderna inom ramen för rådets förordning (EG) nr 1725/2001 av den 23 juli 2001 (om åtgärder mot antipersonella landminor i andra tredje länder än utvecklingsländer (3)) tillämpas inte i medlemsstaterna.

(1) EGT C 197, 12.7.2001, s. 193.

(2) KOM(2001) 700 slutlig.

(3) EGT L 234, 1.9.2001.
1.

Känner kommissionen till att det bräckliga naturliga landskapet, de monumentala byarna och bebyggelseresterna efter folk som tidigare levat i bergstrakterna Góri Izerskie och Karkonosze i sydvästra delen av den polska provinsen Niederschlesien (vojvodskapet Dolnoslakie) hittills aldrig skadats av krig, industrialisering eller modernisering av jordbruket, något som inspirerat till en internationell ambulerande tältutställning ”The Jelenia góra (Hirschberg) valley of castles and gardens, our joint European heritage” och inom Europa har en unik potential för ekoturism, jordbruksturism, kulturturism och hälsovårdsturism?
1.

Direktivet ”Determination and Findings” som utfärdades av det amerikanska försvarsministeriet den 5 december 2003 och som undertecknades av vice försvarsminister Paul Wolfowitz gäller för de 26 huvudkontrakt som skall delas ut av koalitionens övergångsmyndighet i Irak eller av amerikanska försvarsministeriet på uppdrag av den myndigheten. Dessa kontrakt skall finansieras med 18,6 miljarder dollar ur den fond som är avsedd för nödhjälp till och återuppbyggnad av Irak (Iraq Relief and Reconstruction Fund) och som inrättats av den amerikanska regeringen. Av artikel 4 i direktivet ”Determination and Findings” framgår det att det för att skydda väsentliga amerikanska säkerhetsintressen är nödvändigt att begränsa konkurrensen om de viktigaste kontrakten till företag från Förenta staterna, Irak, koalitionspartner och länder som bidrar med trupper. Således är det helt klart av allmänt intresse att inskränka de viktigaste kontrakten till företag från dessa länder. I dokumentet förtecknas sedan de länder som har rätt att konkurrera om dessa kontrakt. Av de nuvarande medlemsstaterna och de anslutande länderna är följande länder berättigade: Danmark, Estland, Italien, Lettland, Litauen, Nederländerna, Polen, Portugal, Slovakien, Spanien och Storbritannien, Tjeckien och Ungern. Länder som inte är berättigade är: Belgien, Cypern, Frankrike, Finland, Grekland, Irland, Luxemburg, Malta, Slovenien, Sverige, Tyskland och Österrike. Amerikanska tjänstemän har framhållit att dessa kriterier bara gäller för huvudleverantörer och inte kommer att tillämpas för underleverantörer.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/147

(2004/C 88 E/0156)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3462/03

från Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen

(21 november 2003)

Ämne: Planerad begränsning av lastvikten vid gränsövergången Guben-Gubniek

På initiativ av Landkreis (förvaltningsdistriktet) Spree-Neiße (Förbundsrepubliken Tyskland/delstaten Brandenburg) planeras en begränsning till 20 ton av den tillåtna totalvikten för fordon vid gräns-övergången Guben-Gubniek. Denna begränsning av varutransporterna planeras enbart gälla i riktning från Tyskland mot Polen. Som en följd av detta kommer näringslivet i detta område att drabbas av ett antal problem. Gränsövergången Schlagsdorf i Guben-Gubniek byggdes dessutom om med EU-bidrag. Sett ur exportsynpunkt kommer en del av EU:s investeringar att vara helt bortkastade. Dessutom strider denna ensidiga begränsning mot syftet med de beviljande EU-medlen, nämligen att främja varuflödet mellan anslutningsländerna och EU.

Kan kommissionen, med hänsyn till de EU-medel som ställts till förfogande för att bygga gränsövergången, svara på följande frågor:

— Vad anser kommissionen om att varuflödet skall begränsas vid gränsövergången Guben-Gubniek med tanke på att EU-medel använts för att upprätta denna gränsövergång?

— Kan och, om så är fallet, kommer kommissionen att vidta åtgärder avseende denna begränsning?

— Vilken typ av åtgärder kan eller kommer att vidtas?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(9 januari 2004)

Programmet Phare samfinansierade gränsövergången Gubinek vilken enbart är avsedd för godstransporter och ligger intill gränsövergången Gubin vilken är avsedd för passagerartrafik. Det samfinansierade arbetet var färdigt 1998.

Det är riktigt att godstransporter på den tyska sidan i riktning mot Polen har begränsats till tunga transportfordon under 20 ton under torsdagar och fredagar. Beslutet fattades därför att det på den tyska sidan ännu inte finns någon alternativ transportväg runt staden så all tung godstrafik för närvarande måste passera genom staden. Den tyska stadens invånare klagade till den tyska behöriga myndigheten och begärde att trafikrestriktioner skulle införas. Restriktionerna infördes genom en överenskommelse mellan tyska och polska myndigheter.

Arbetet på en alternativ väg på den tyska sidan har redan påbörjats och arbetet bör vara klart nästa år. Begränsningarna är därför bara tillfälliga. På den polska sidan finnns det redan en alternativ väg så några sådana problem väntas inte. Av dessa skäl anser inte kommissionen att medlen investerades på ett felaktigt sätt.

Vad de aktuella begränsningarna beträffar täcker inte befintlig gemenskapslagstiftning inskränkningar av trafik. Med beaktande av att den tillfälliga begränsningen är en engångsföreteelse och är grundad på sunda kriterier som trafiksäkerhet och miljöskydd anser inte kommissionen att det finns anledning till ingripande.
3.

Som redan har nämnts kommer kommissionen under någon av de närmaste månaderna att offentliggöra en konsekvensbedömning av överenskommelsen om GJP-reformen vid jordbruksrådets möte i Luxemburg i juni. Denna rapport kommer att omfatta två interna studier: en första i vilken konsekvenserna för de nuvarande medlemsstaterna analyseras och en andra i vilken konsekvenserna på medellång sikt (2003-2010) för det utvidgade EU studeras. Minskningen av landsbygdsbefolkningen är en generell företeelse som äger rum i de flesta industrialiserade länder. Över de senaste decennierna har det via GJP tillhandahållits verktyg i kampen mot denna trend, där jordbrukets gynnsamma roll för landsbygdssamhällenas överlevnad har erkänts. Med den senaste GJP-reformen har ett utökat paket för landsbygdsutveckling införts, vilket inbegriper ett antal nya eller förstärkta åtgärder som skulle kunna vara användbara för jordbruket i Galicien under övergången till de nya förväntade ekonomiska villkoren.
—

under 2002, 99 494,36 euro under budgetrubrik B3-4105 (Förberedande åtgärder för att motverka och förebygga social utslagning) och 300 000 euro under budgetrubrik A-3046 (Kvinnoorganisationer).
1.

Tabellerna i bilaga 1, som kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat, visar för varje medlemsstat den årliga sysselsättningsökningen netto (i 1000-tal) sedan 1997. De bygger på uppgifterna i gemenskapens arbetskraftsundersökning (Eurostat) och avser sysselsättningsnivån under det andra kvartalet varje år. Uppgifterna presenteras i separata tabeller. De anger den totala sysselsättningsökningen netto och sysselsättningsökningen fördelad efter kön och åldersgrupp (15-24, 25-54, 55-64 år). För unionen som helhet har det varje år skett en sysselsättningsökning netto under perioden 1997-2002, vilket också har varit fallet i de allra flesta enskilda medlemsstaterna. Av de tabeller som visar fördelningen efter kön framgår det att den allra största sysselsättningsökningen netto i unionen som helhet kan tillskrivas ökad sysselsättning bland kvinnorna. Åldersgruppstabellerna visar att sysselsättningen har ökat mest i åldersgruppen 25-54 år mellan 1997 och 2002. Det är också noterbart att tendensen har varit stigande i åldersgruppen 55-64 år under samma period jämfört med en allmänt nedåtgående tendens i de andra grupperna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 70/163

(2004/C 70 E/173)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2925/03

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(6 oktober 2003)

Ämne: Europeisk produktivitetspakt

I ett historiskt perspektiv uppvisar Europa och Spanien låg produktivitet. Ett av de främsta skälen till detta har varit det låga utnyttjandet av ny teknik i produktionsprocesserna, till skillnad mot Förenta staterna, som enligt ILO är det land i världen som har högst produktivitet, med en genomsnittlig tillväxt på 2,2 procent under de senaste sju åren.

Det är uppenbart att Europa bör följa exemplet och ta problemet med den låga produktiviteten på allvar. Det behövs därför en gemenskapspakt på Europanivå för att öka de låga produktionstalen i Europa.

Anser kommissionen att den efter framgångarna med den ekonomiska stabilitetspakten bör föreslå en europeisk produktivitetspakt, i syfte att återvinna förlorad mark i förhållande till Förenta staterna och ge Gamla världen möjlighet att uppnå lika höga produktivitetskvoter som den amerikanska ekonomin?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(4 november 2003)

Kommissionen instämmer i bedömningen att EU — i motsats till Förenta staterna under andra hälften av 1990-talet — misslyckats med att skapa arbeten och samtidigt höja arbetsproduktivitetstillväxten. Under de senaste åren har unionen lyckats höja sysselsättningstalen, medan, i motsats till Förenta staterna, arbetsproduktivitetstillväxten har saktat in.

Mot bakgrund av att unionen halkade efter under andra halvan av 1990-talet satte Europeiska rådets vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 upp som mål för unionen att inom ett decennium bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Europeiska rådet har också enats om en strukturreformsplan som går under namnet Lissabonstrategin.

Sedan dess har Europeiska rådet mötts årligen för att bedöma framgångarna för ”Lissabonstrategin” och att ringa in vilka åtgärder som bör prioriteras. I det nyligen av italienska ordförandeskapet och kommissionen framlagda ”tillväxtinitiativet” anges påskyndade strukturreformer och ett främjande av investeringar i infrastruktur och humankapital som nyckelprioriteringar för förbättrade tillväxtresultat i EU:s ekonomi. I denna mening finns redan en funktionsduglig europeisk produktivitetspakt.
—

Systemet med utfodring bidrar till att skaldjursätande fåglar kan överleva under år med brist på föda. Trots detta har antalet ejdrar och strandskator i Vadehavet minskat, vilket kan bero på utfodringen ändå varit otillräcklig. Det inflytande som närvaron av musselbankar i Vadehavet har för den samlade skaldjursmängden beror på skötseln. Under perioden 1970-1980 ledde den goda skötseln till att musslorna frodades på bankarna (och att antalet ejdrar ökade). På grund av att musslorna nu fiskas industriellt och att musslorna dras upp med rötterna kommer det att ske förändringar på havsbotten, lokalt och på kort sikt, och musslorna kommer att föröka sig långsammare. Det betyder mindre föda till skaldjursätande fåglar, exempelvis ejdrar. Denna art har minskat i antal sedan 1996. Det faktum att ejdrarna dör har man under senare år satt i samband med bristen på skaldjur. Enligt den senaste räkningen 2003 finns det nu allt fler ejdrar i Vadehavet, som är ett område som omfattas av direktivet om vilda fåglar. Det pågår en nedgång i antalet när det gäller sju andra arter häckfåglar och åtta vinterfåglar (exempelvis kustsnäppa och strandskata).
Närdetgällerupptäcktenavtvåsalmonellatyper(DT108ochDT170)ärdebehörigalaboratorierna
överensomattdetrörsigomtvåpraktiskttagetidentiskaserotypersomärmycketsvåraattsärskilja.
Kommissionen vill påminna om att det enda syftet med systemet för snabb varning är att skydda
konsumenternashälsa.Kommissionenpublicerarvarjeveckalistanmedvarnings-ochinformationsanmäl-ningar på följande adress: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/ras_index_en.html. Företagsnamn ochvarumärken anges inte på listan men meddelas de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för attdessavidbehovskakunnavidtanödvändigaskyddsåtgärder.
(2004/C58E/224) SKRIFTLIGFRÅGAP-2949/03
frånGianGobbo(NI)tillkommissionen
(2oktober2003)
Ämne:Märkningavdjupfrystaprodukter
Anserkommissionendetlämpligtattantabestämmelsersommedhänsyntillkonsumenternassäkerhet
tvingar offentligamatställeniunionenattklartochtydligtangeomdjupfrystaprodukteranväntsvidframställningenavdematrätterdesäljertillkunderna?
SvarfrånDavidByrnepåkommissionensvägnar
(22oktober2003)
Kommissionenanser inte att det skullevara lämpligt atttvinga restauranger och personalmatsalaratt
upplysakundernaomattdeharanväntdjupfrystavaroridematrätterdeserverar,dåensådanåtgärdinteskulle ha något särskilt berättigande med hänsyn till livsmedelssäkerheten. Medlemsstaterna har dockbehörighet att fatta beslut om att restauranger och personalmatsalar obligatoriskt ska lämna sådanaupplysningar.
Kommissionenhardäremotplanerpåattgöradetobligatorisktattimärkningenavlivsmedelsomsäljsi
djupfrystellerupptinatskickupplysaomdettaförhållande,tillsammansmedenvarningomattvaranintefårfrysasnedpånytt.
(2004/C58E/225) SKRIFTLIGFRÅGAP-2951/03
frånBriceHortefeux(PPE-DE)tillkommissionen
(2oktober2003)
Ämne:FörslagtillförordningomREACH-systemet
I en nyligen utförd Internetförfrågan gällande kommissionens förslag till förordning om registrering,
bedömning och godkännande av kemikalier (REACH, Registration, Evaluation and Authorisation ofChemicals)erhöllsöver6300svar.
Deflestaavdemsomsvaradeoroarsigdelsfördessaåtgärdersekonomiskaochbyråkratiskaföljderför
denkemiskaindustriniEuropa,delsfördennegativa inverkanpåkonkurrenskraft,sysselsättningocheuropeisk know-how. Små och medelstora företag inom den kemiska industrin kommer särskilt attberöras.Deekonomiskaföljdernafördesektorersomärunderordnadedenkemiskaindustrinärbetydandepågrundavdominoeffektenförhelaproduktionskedjan.Nedläggningenellerutlokaliseringenavendelavproduktionen,samtviljanattundvikatungaadministrativaförfarandeniEuropa,medförpåsiktattvissaoperatörer skär ner eller utlokaliserar en del av sin kompetens inom forskning och utveckling.Registreringenavpolymererenligtdealternativsomupptasiförordningenkanmedföraattinnovationernakraftigtminskarinomdettaområde,somförnärvarandehörtilldemestdynamiska.C58E/208 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/050) SKRIFTLIGFRÅGAE-0936/03
frånDanaScallon(PPE-DE)tillkommissionen
(26mars2003)
Ämne:Träindustrin
Ärkommissionenmedvetenomattdenföreslagnatulltaxasomskalltillämpaspåsåvälmjukasomhårda
träslagsomimporterastillEuropafrånAmerikakanfåennegativeffektpådenirländskaträindustrin?Enligtenirländskimportöravhårdaträslagkandetresulteraiattmångaföretaginomträindustrintvingaslägganedverksamheten.
Motbakgrundavdennaallvarligasituationskullejagviljavetaskälentillattkommissionenförslårdenna
pålagaochanhållaomenomprövningavbeslutet.
SvarfrånFritsBolkesteinpåkommissionensvägnar
(5maj2003)
Parlamentsledamotenframförsinoroöver dennegativa effektsomett införandeav motåtgärder mot
amerikanskaprodukterskullekunnafåfördeirländskaträvaruföretagen.
Detäridettasammanhanglämpligtatterinraomomständigheternaidenlagstiftninggällandeutländska
försäljningsbolag(Foreign SalesCorporation/Extraterritorial Income(FSC/ETI)sominteärförenligmedVärldshandelsorganisationens(WTO)reglerochenligtvilkenamerikanskaföretagfårenolagligexport-skattesubventionpåcirka4000miljonerUS-dollaromåret.Detbörsärskilterinrasomattgemenskapen,sedandenmedframgånganförtbesvärmotdennalagstiftninginförWTO,den30augusti2002avWTOfickrättattinföramotåtgärderiformavimporttullarpåvissavarorfrånFörentastaternaupptilldettabelopp.Förentastaternahardockännuintevidtagitnågrakonkretaåtgärderföratträttasigefterutslaget,trotsattbådedenamerikanskaregeringenochhögtuppsattamedlemmaravkongressenharangettattdetärderasavsikt.
Detmåstesamtidigtframhållasattkommissonensmålsättningidennatvistinteärattinföramotåtgärder
motamerikanskaprodukter,utanettåterkallandeavdeolagligaåtgärdersomharennegativinverkanpågemenskapsföretagens intressen. Kommissionens mål är därför att uppnå att Förenta staterna snarastmöjligtföljerWTO:sutslagangåendelagstiftningenifråga.OmFörentastaternaemellertidinterättarsigefter utslaget, har gemenskapen inte något annat alternativ än att utöva sina rättigheter enligt WTO-reglerna.
Iettförsökatttillettminimumbegränsadenegativaföljdersomeventuellamotåtgärderskullekunnafå
fördeneuropeiskaindustrin,harkommissioneninlettettoffentligtsamrådsförfarandeangåendeettförslagtillproduktförteckningisyfteattgedeekonomiskaaktörernamöjlighetattuttryckasigomförteckningen.IförteckningenharkommissionendessutombaratagitmedproduktervilkasimportfrånFörentastaternautgörhögst20%avdensammanlagdaimportentillgemenskapen.Kommissionenharutvärderatettstortantalkommentarersommottagitsfrånberördaparterunderdenoffentligasamrådsperioden.Kommis-sionenavsåggenomattgenomföradennabedömningatttillettminimumbegränsadenegativaföljdersomeventuellasanktionerskullekunnafåförgemenskapensintresse,vilketnäralltkomomkringvardet
målsomangavsförhelaförfarandet.Medlemsstaternaantogden28mars2003,eftersamråd,enhälligt
denslutgiltigaförteckningenöverproduktersomskullekunnakommaifrågaförmotåtgärder.Dennaslutgiltiga förteckning kommer att läggas ut på följande webbsida hos kommissionen: http://trade-info.cec.eu.int/europa/index_en.php,sedandenformelltantagits.C58E/40 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenMassa,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenMassalagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenMassabeviljatsmedelfördessaprojekt?
3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/043) SKRIFTLIGFRÅGAE-1084/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(31mars2003)
Ämne:Kommunen Perugias utnyttjande av medlen från handlingsplanen för att främja en säkrare
användningavInternet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenPerugia,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPerugialagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenPerugiabeviljatsmedelfördessaprojekt?
3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/044) SKRIFTLIGFRÅGAE-1085/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(31mars2003)
Ämne:Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från handlingsplanen för att främja en säkrare
användningavInternet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.C58E/36 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning