SKRIFTLIG FRÅGA E-2686/99

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(12 januari 2000)

Ämne: Flanderns efterlevnad av nitratdirektivet

År 2000 kommer det enligt det flamländska miljösamfundet att finnas dubbelt så mycket gödsel än vad som är tillåtet. Den sammanlagda gödselproduktionen uppgår till 90 000 ton fosfat och det finns bara plats för 50 000 ton. Härigenom riskeras att nitratdirektivet inte kommer att vara uppfyllt 2003. För fullständighetens skulle förtjänar det att påpekas att fosfatproduktionen redan 1996 låg på 82 miljoner kilo, varav 37 miljoner kom från boskapsuppfödning, 32 miljoner från svinuppfödning och 11 miljoner från fjäderfäuppfödning. Endast 5 miljoner kilo kom från konstgödsel. De 700 000 kilo fosfat som kom från får, getter och minkar lämnades därhän.

1. Är kommissionen medveten om den ökande gödselproduktionen i Flandern? a) Om ja, hur ser kommissionen på denna utveckling, med tanke på de negativa följderna för efterlevnaden av nitratdirektivet? b) Om, nej hur bedömer kommissionen att nitratdirektivet efterlevs Flandern?

2. Vilka argument framförde kommissionen i det brev som nyligen skickades till de belgiska myndigheterna med anledning av att nitratdirektivet inte efterlevs? Lade kommissionen i detta brev fram en tidtabell för och förslag på hur man skall uppnå en fullständig efterlevnad av nitratdirektivet i Belgien, och framför allt i Flandern? Om ja, vilka förslag?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 februari 2000)

Kommissionen känner till de allvarliga problem som uppkommit i den flamländska regionen i Belgien genom de stora mängder av näringsämnen (fosfor och kväve) som läggs ut som konstgödning (mer än 300 kg kväve per hektar) och dynga (likaså mer än 300 kg kväve per hektar) på jordbruksmark. Dessa mängder är alltför höga och förorsakar en diffus förorening av grundvattnet, vilket även framgår av rapporterna från Vlaamse Milieumaatschappij (den flamländska miljöföreningen), t.ex. eutrofieringen av de flesta ytvattenförekomsterna; dessutom bidrar de till eutrofiering av Nordsjön.

Såvitt kommissionen känner till har den flamländska regionen i Belgien inte i detta avseende angett alla de områden inom dess territorium som enligt artikel 3 i rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket(1) skall utses som känsliga områden. Enligt artikel 5 i direktivet skall åtgärdsprogram som avser de angivna känsliga områdena upprättas för att garantera att den mängd stallgödsel som för varje gård eller djurbesättning årligen sprids på marken, inbegripet det som djuren själva tillför, inte överskrider en viss mängd per hektar. Den fastställda mängden per hektar skall vara den mängd gödsel som innehåller 210 kg N under

perioden 19992002 och 170 kg N fr.o.m. 2001. Dessa gränsvärden medför en begränsning av mängderna slam och fast gödsel, och därigenom även av den mängd fosfor som tillförs jorden. Enligt bilaga III till direktivet skall i åtgärdsprogrammet även föreskrivas gränsvärden för näringsämnen i enlighet med plantornas behov, vilket medför en förnuftig användning av mineraliska och organiska gödselmedel.

Inom ramen för det överträdelseförfarande som har inletts mot Belgien har kommissionen till Belgien riktat ett motiverat yttrande enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-fördraget. Om de synpunkter som den belgiska regeringen inkom med bedöms vara otillfredsställande, kan kommissionen lämna ärendet vidare till EG-domstolen.

Kommission offentliggör i regel inga detaljer om överträdelseförfaranden. Emellertid har kommissionen offentliggjort ett pressmeddelande(2) när ovannämnda motiverade yttrande utfärdades till Belgien. Av pressmeddelandet framgår att Belgien enligt kommissionen vid angivandet av de känsliga områdena inte har följt kriterierna enligt direktivet. Således har de belgiska myndigheterna inte angivit vattendrag som är förorenade av nitrater. Dessutom är åtgärdsprogrammet ofullständigt i Flandern medan det överhuvudtaget inte finns upprättat i Bryssel och Vallonien. Vidare är övervakningssystemet otillräckligt och den första belgiska genomföranderapporten otillfredsställande.

Slutligen finns det anledning att precisera att kommissionen i ett motiverat yttrande varken lämnar några förslag eller tidsplaner för de åtgärder som den berörda medlemsstaten skall vidta för att säkerställa genomförandet av bestämmelserna i det direktiv som avses i det motiverade yttrandet, eftersom det resultat som skall uppnås av medlemsstaterna och tidsfristen för detta anges i det berörda direktivet. I detta sammanhang består kommissionens uppgift av att kontrollera att de åtgärder som antagits av medlemsstaterna överensstämmer med bestämmelserna i direktivet.

(1) EGT L 375, 31.12.1991.

(2) IP 99/450 av den 2.7.1999.