SKRIFTLIG FRÅGA E-1246/98 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Program som inbegriper de central- och östeuropeiska staterna

Även om förhandlingarna med kandidatländerna i Central- och Östeuropa just har inletts och en eventuell anslutning inte är sannolik före år 2000, finns det redan åtskilliga överenskommelser, avtal, initiativ och program mellan gemenskapen och dessa stater.

- I vilka EU-program och -initiativ deltar redan de stater med vilka anslutningsförhandlingar skall inledas inom kort?

- Hur stora belopp förfogar dessa program över och hur fördelas de mellan länder och initiativ eller program?

- I vilken utsträckning utnyttjar de central- och östeuropeiska staterna tillgängliga medel?

- Vilka avtal finns för närvarande mellan gemenskapen och de central- och östeuropeiska staterna?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (20 maj 1998)

De centraleuropeiska kandidatländerna deltar i fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling (1994-1998) från och med 1994 på projektbasis. Man räknar med att 40 miljoner ecu i gemenskapsstöd från ramprogrammet fram till 1998 års utgång skall ha tilldelats projekt i vilka organisationer från dessa länder och från de nya oberoende staterna deltar.

Programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa antogs i slutet av 1994 och 1995 och var de första gemenskapsprogram som öppnades helt för deltagande från dessa länder. Rumänien, Ungern och Tjeckien deltog för första gången i dessa program från slutet av 1997. Polen och Slovakien deltog för första gången från början av 1998 och Estland, Lettland, Litauen och Bulgarien (endast Ungdom för Europa) förväntas delta för första gången under 1998.

Ett stort antal andra gemenskapsprogram öppnades för deltagande från de associerade centraleuropeiska länderna från och med sista halvåret 1996. Det gäller program för kultur (Ariane, Kalejdoskop och Raphael), den audiovisuella sektorn (Media), energi (Save), miljö (Life), hälsa (främjande av folkhälsan, kampen mot cancer, förebyggande av narkotikamissbruk, förebyggande av aids och andra överförbara sjukdomar) och små och medelstora företag (tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag). Länder bör kunna börja delta i dessa program under 1998. Några andra program kan komma att öppnas från 1999 (t.ex. Karolus, Fiscalis).

Enligt Europaavtalen skall de associerade länderna från Centraleuropa själva bekosta sitt deltagande, men de har möjlighet att delfinansiera sitt bidrag från den nationella Pharetilldelningen. De ekonomiska bidragen fastställs genom beslut av associeringsråden. Kommissionen beräknar dem utifrån objektiva kriterier såsom bruttonationalprodukt (BNP), befolkning, avstånd (för projekt som rör rörlighet) och andra kriterier som hänger samman med programmet i fråga (t.ex. hälsoläge, energiförbrukning m.m.). De belopp som anges i besluten är maxbelopp och det beror på kvaliteten på projektansökningarna från landet i fråga hur stor del av beloppet som kan utnyttjas. Det är ännu för tidigt att bedöma hur stor del av ansökningarna som går igenom.

Alla de centraleuropeiska kandidatländerna utnyttjade i olika utsträckning möjligheten att avsätta en del av Pharetilldelningen som medfinansiering till deras egna ekonomiska bidrag. Vissa länder använde sig av en stor del av Phare under den inledande fasen av deltagandet (Polen, Rumänien, Bulgarien, Lettland, Litauen) även om de höll sig inom gränsen 10 % av den nationella tilldelningen, men de har gjort åtaganden om att öka den egna andelen. Andra (Ungern, Estland, Tjeckien, Slovakien) eftersträvade större balans inledningsvis och betalar över 50 % från den egna budgeten.

Tio centraleuropeiska länder har undertecknat associeringsavtal (Europaavtal) med gemenskapen. Dessa avtal är alla i kraft, med undantag av avtalet med Slovenien.