ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0018/03

från Mario Mantovani (PPE-DE) till rådet

(20 januari 2003)

Ämne: Översvämningarna i norra Italien

Norra Italien, framför allt sträckan av provinser Varese, Como, Lecco, Bergamo, Brescia och Lodi har drabbats av allvarliga skador på grund av de våldsamma jordskred och översvämningar som förekommit under senaste tid och som orsakats av de exceptionella nederbördsmängder som fallit i området. Har rådet för avsikt att tillse att man skyndsamt skall kunna utnyttja solidaritetsfonden (förordning (EG) nr 2012/02(1) av den 11 november 2002) i de drabbade områdena för att ta itu med konsekvenserna av de allvarliga skador som orsakats, med tanke på de allvarliga ekonomiska svårigheter som de drabbade områdena ställs inför när det gäller att finansiera återställningen efter dessa skador?

(1) EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

Svar

(8 maj 2003)

Enligt artikel 2 i Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond bör stödet huvudsakligen sättas in vid större naturkatastrofer.

Med en större katastrof avses i denna förordning varje katastrof som orsakar skador för vilka kostnaderna uppskattas antingen överstiga 3 miljarder euro i 2002 års priser eller utgöra mer än 0,6 % av den katastrofdrabbade medlemsstatens BNI.

Emellertid kan under exceptionella omständigheter, trots att de kvantitativa kriterierna i första stycket inte är uppfyllda, bistånd från fonden ställas till förfogande om en särskild region eller särskilda regioner i en medlemsstat har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, som fått följder för den större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens eller regionernas ekonomiska stabilitet. Biståndet enligt detta stycket får inte överstiga 7,5 % av fondens totala årliga budgetmedel som uppgår till högst 1 miljard euro.

Den berörda medlemsstaten skall i enlighet med artikel 4 i förordning 2012/2002 inleda det relevanta förfarandet genom att lägga fram en ansökan om bistånd från fonden till kommissionen senast inom tio veckor efter det datum då den första skadan i samband med katastrofen inträffat.

Därför uppmanar rådet den ärade parlamentsledamoten att vända sig till kommissionen med sin fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1168/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från Tempus III-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att stödja samarbete mellan universitetsstuderande i Europa och till att främja kulturellt och vetenskapligt utbyte inom den högre utbildningen.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för Tempus III-programmet?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 och E-1170/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

I regel ingår flera universitet, både från EU:s medlemsstater och från partnerländerna, i varje projekt som får bidrag inom ramen för Tempus-programmet.

Det är mycket svårt att fastställa vilka belopp som behållts av universitetet i EU som, för genomförandet av projektet, tilldelats universiteten i partnerländerna.

Upplysningsvis återfinns dock nedan de belopp som tilldelats Tempus III-projekt vid institutionerna i kommunerna Frosinone, Ancona, Florens, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa och Siena. Kompletterande detaljuppgifter lämnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona har tilldelats 1 739 euro under 2002 för ett Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerna i Florens har fått bidrag på 832 014,98 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

3. Universitetet i Macerata har fått 112 257,80 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

4. Universitetet i Perugia har fått bidrag på 546 452,10 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

5. Universitetet i Pisa har fått 285 178,80 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

6. Universitetet i Siena har fått ett bidrag på 63 050 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

7. I fråga om Frosinone och Pesaro finns det inga Tempus III-projekt.

Parlamentsledamoten kan även vända sig till de berörda lokala myndigheterna för att få ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0061/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(22 januari 2003)

Ämne: Närvaro av rådets tjänstgörande ordförande i Galicien för bedömning av konsekvenserna av Prestige-katastrofen

Tänker rådets tjänstgörande ordförande omedelbart resa till Galicien och till andra berörda länder för att på plats få kunskap om följderna av olyckan med Prestige, så att rådet inte fortsätter att helt ignorera den katastrof som inträffat?

Svar

(13 maj 2003)

Rådet ägnade en stor del av sin tid åt att diskutera ärendet Prestige vid sina möten om fiske den 28 november, om transporter den 56 december och om miljö den 9 december 2002. Rådet fick vid detta tillfälle en ingående redogörelse för olyckan av den spanska(1), franska och portugisiska ministern samt från kommissionen, särskilt Margot Wallström som har varit på platsen. Rådet tog också del av kommissionen meddelande av den 4 december 2002 om ökad sjösäkerhet med anledning av oljetankern Prestiges förlisning(2).

Detta ledde till att rådet (transport) den 56 december 2002 antog slutsatser om en säker sjöfart och förhindrande av föroreningar(3). Rådet (miljö) antog den 9 december slutsatser om miljökatastrofen efter förlisningen av Prestige(4). RIF-rådet den 19 december antog ett uttalande om straffrättsligt skydd för miljön i anslutning till olyckan med Prestige(5). Rådet antog också den 20 december en förordning

om särskilda åtgärder för kompensation till fiskeri-, skaldjurs- och vattenbrukssektorerna i Spanien som drabbats av oljeläckaget från fartyget Prestige(6). Också Europeiska rådet i Köpenhamn i december 2002 uttryckte sin allvarliga oro(7).

Rådet håller för närvarande på att arbeta med slutsatser som skall antas vid mötet med miljöministrarna den 4 mars 2003 och som utgör en reaktion på kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet Mot en strategi för att skydda och bevara den marina miljön(8). Detta meddelande hade redan diskuterats utförligt vid den konferens med berörda parter som ordförandeskapet och kommissionen arrangerade i Køge (Danmark) den 46 december 2002(9).

(1) Dok. 14945/02 MAR 147 ENV 719.

(2) Dok. 15301/02 MAR 153 ENV 747.

(3) Dok. 15626/02 MAR 159 ENV 767.

(4) Dok. 15477/02 ENV 757 MAR 157.

(5) Se 15691/02 PRESSE 404.

(6) Dok. 15836/02 PECHE 257 och 15837/02 PECHE 258.

(7) SN 400/02, nr 32-34.

(8) Dok. 12815/02 ENV 554 MAR 124 PECHE 149.

(9) Dok. 15555/02 ENV 764 MAR 158.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0417/03

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Tillgängliga forskningsbidrag för havsodling

Den lagstadgade myndigheten i Förenade kungariket som övervakar och utvecklar fiskindustri, Seafish Industry Authority, har beslutat sälja eller stänga sin forskningsanläggning för havsodling i Ardtoe Arhdamurchan i Skottland. Denna anmälan kommer i mycket olämplig tid med beaktande av att fiskekvoterna för vild torsk och kolja kraftigt minskats. Man bör också ytterligare utreda hur havsodlingens miljöpåverkan kan minskas och hur man kan sprida havsodling till arter som nu är hotade i vilt tillstånd.

Kan kommissionen informera om det eventuellt kommer att beviljas medel för forskning i havsodling?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(31 mars 2003)

Rent allmänt stöds europeisk forskning av kommissionen genom ramprogrammen för forskning, och detta gäller även vattenbruk.

Inom sjätte ramprogrammet ingår forskning om vattenbruk i det prioriterade tematiska forskningsområdet 5, Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet, de särskilda åtgärderna för små och medelstora företag och, i synnerhet, prioritering 8 för vetenskapligt stöd för beslutsfattande.

Prioritering 5 omfattar frågor kopplade till kvalitet och säkerhet för vattenbruksprodukter med hjälp av helt kontrollerade och integrerade produktionssystem.

De särskilda forskningsverksamheterna inriktade på små och medelstora företag syftar till att förbättra kunskapsbasen för stora grupper små och medelstora företag (kollektiv forskning) och att lösa specifika problem eller uppfylla särskilda behov för ett mer begränsat antal små och medelstora företag genom att genomföra gränsöverskridande projekt för forskning och teknisk utveckling (FoTU) (kollektiv forskning CRAFT).

Det är fastlagt att syftet med den policyorienterade forskningen inom prioritering 8 är att stödja den gemensamma fiskeripolitiken, bl.a. när det gäller frågor kopplade till att förbättra hälsan och miljöstandarderna för vattenbruksproduktionen.

Det bör noteras att gemenskapsfinansiering beviljas på projektbasis och att den därmed inte kan garantera driften av forskningsanläggningar på längre sikt.

All information som rör sjätte ramprogrammet finns på webbplatsen http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

När det gäller stipendier finns det ett antal möjligheter till stipendier för utbildning och kunskapsöverföring inom åtgärderna för mänskliga resurser och rörlighet (Marie Curie-åtgärder) inom ramprogrammet. Alla dessa åtgärder präglas av ett nedifrån-och-upp-perspektiv, dvs. de är öppna för alla forskningsområden oavsett om de tillhör de prioriterade områdena inom ramprogrammet. Information om Marie Curie-åtgärder finns på webbplatsen http://europa.eu.int/mariecurie-actions.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0600/03

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(25 februari 2003)

Ämne: Samtrafikförmågan mellan elnäten på Iberiska halvön och Balearerna

I Rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 februari 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn ingår som ett prioriterat projekt en ökad samtrafikförmåga mellan elnäten i Frankrike, Spanien och Portugal samt Iberiska halvöns elnät och en utveckling av öregionerna.

Kan Europeiska kommissionen bekräfta att samtrafikförmågan mellan elnäten på Iberiska halvön och Balearerna betraktas som ett prioriterat projekt i samband med det transeuropeiska energinätet?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(24 mars 2003)

Inom ramen för det pågående medbeslutandeförfarandet och enligt rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 februari 2003 inför antagandet av en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn(1), som fått kommissionens stöd(2), betraktas sammankopplingen av elnäten på den Iberiska halvön och Balearerna med kontinenten som ett prioriterat projekt i samband med det transeuropeiska energinätet.

(1) KOM(2001) 775-2 slutlig.

(2) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet om gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn, SEK(2003) 164 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0987/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pistoias utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0011/03

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(10 januari 2003)

Ämne: Eurons värde gentemot andra valutor i världen

Europeiska centralbanken (ECB) offentliggör referenskurser för 28 valutor (detta enligt kommissionens svar på min fråga E-0177/02(1) den 5 februari 2002).

Kan kommissionen presentera en lista över vilka av dessa valutor som ökat respektive minskat i värde gentemot euron vid årsskiftet 2002/2003 (med växelkursförändringen mellan respektive valuta och euron angiven i procent) sedan eurons introduktion 1 januari 1999?

(1) EGT C 301 E, 5.12.2002, s. 28.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(10 februari 2003)

Med tanke på att det är ECB som samlar in och publicerar denna information kan det vara bättre att gå direkt till källan. På ECB:s webbplats (http://www.ecb.int/stats/eurofxref/) är det lätt att hitta information om referenskurser, som baserar sig på det dagliga samrådet mellan centralbanker inom och utanför det europeiska centralbankssystemet. Historiska serier av ett urval av referenskurserna publiceras också i ECB:s månadsrapport.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1170/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Sienas utnyttjande av medlen från Tempus III-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att stödja samarbete mellan universitetsstuderande i Europa och till att främja kulturellt och vetenskapligt utbyte inom den högre utbildningen.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för Tempus III-programmet?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 och E-1170/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

I regel ingår flera universitet, både från EU:s medlemsstater och från partnerländerna, i varje projekt som får bidrag inom ramen för Tempus-programmet.

Det är mycket svårt att fastställa vilka belopp som behållts av universitetet i EU som, för genomförandet av projektet, tilldelats universiteten i partnerländerna.

Upplysningsvis återfinns dock nedan de belopp som tilldelats Tempus III-projekt vid institutionerna i kommunerna Frosinone, Ancona, Florens, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa och Siena. Kompletterande detaljuppgifter lämnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona har tilldelats 1 739 euro under 2002 för ett Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerna i Florens har fått bidrag på 832 014,98 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

3. Universitetet i Macerata har fått 112 257,80 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

4. Universitetet i Perugia har fått bidrag på 546 452,10 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

5. Universitetet i Pisa har fått 285 178,80 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

6. Universitetet i Siena har fått ett bidrag på 63 050 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

7. I fråga om Frosinone och Pesaro finns det inga Tempus III-projekt.

Parlamentsledamoten kan även vända sig till de berörda lokala myndigheterna för att få ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0864/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(20 mars 2003)

Ämne: Utnyttjande av medel från programmet Vänorter 2000 av Frosinones kommun

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets granskningskommitté sin redovisning över hur de medel som ställts till förfogande av EU hade utnyttjats. Av den redovisningen framgår även den långsamhet och ineffektivitet med vilken vissa lokala myndigheter har behandlat ansökningar om olika projekt på ett oroväckande sätt.

Dessa larmsignaler när det gäller det otillräckliga utnyttjandet av europeiska medel från vissa lokala myndigheters sida har också vid flera tillfällen understrukits av Europeiska kommissionen.

Med beaktande av att det bland EU:s stödprogram även finns ett program för att främja vänortsavtal mellan europeiska städer och att många italienska städer, bland andra Frosinones kommun, skulle vara särskilt väl lämpade för sådana typer av avtal, ombeds kommissionen besvara följande frågor:

1. Har Frosinones kommun lämnat in ansökningar om att få utnyttja medel ur fonden Vänorter 2000?

2. Om Frosinones kommun har erhållit bidrag till sådana projekt?

3. Om så, har de i så fall utnyttjat dem?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 och E-1029/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

Medel till vänortsverksamhet är inte decentraliserade medel.

Kommissionen beviljar bidrag på grundval av projekt som kommunförvaltningarna eller vänortskommittéerna skickar in.

Bidraget utbetalas först efter det att aktiviteten har genomförts, och mot uppvisande av verifikationer.

De lokala myndigheterna deltar i vänortsaktiviteten på grundval av en årlig inbjudan att lämna förslag, som offentliggörs i EUT.

Beträffande parlamentsledamotens frågor: Kommunerna: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pise (E-1025) Pistoia, (E-1026) Siene, (E-1028) och Terni (E-1029) har inte fått något bidrag till vänortsverksamhet under 2000.

Kommunerna Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027) har fått bidrag till en vänortsaktivitet under 2000, och medlen har använts.

Parlamentsledamoten kan också vända sig till de berörda lokala myndigheterna för närmare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0983/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Massas utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0429/03

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(18 februari 2003)

Ämne: Främjande av social dialog och stadga för yrkesfiskare

I Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2003 om fisket i internationella vatten inom ramen för den gemensamma fiskeripolitikens externa åtgärder, framhöll parlamentet att det är nödvändigt att garantera alla fiskare grundläggande rättigheter på arbetsmarknaden: skälig lön, säkerhet, nödvändig vila, facklig representation, social trygghet och kollektiva förhandlingar avsedda att utmynna i kollektivavtal. Parlamentet uppmanade därför kommissionen att främja en social dialog med målet att skapa arbetstillfällen av högre kvalitet och fastställa en stadga för fiskarna som tar hänsyn till särdragen i deras yrke.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att främja denna sociala stadga, förbättra arbetstillfällenas kvalitet och eventuellt nå fram till en stadga för yrkesfiskarna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 mars 2003)

Situationen för fiskare från tredjeländer som är anställda på EG:s fartyg har granskats av arbetsmarknadsparterna (Europêche, Comité général de la coopération agricole (Cogeca) Pêche och ETF) inom Kommittén för social dialog inom fiskesektorn för att utarbeta en social klausul som skall föras in protokollen till fiskeriavtalen med tredjeländer.

Vid sitt plenarsammanträde den 19 december 2001 antog de nyss nämnda parterna på fiskeriarbetsmarknaden en sådan social klausul och uppmanade kommissionen att i fortsättningen föra in den i de avtal som kommissionen sluter med tredjeländer.

Denna klausul syftar till att garantera sjömän från tredjeländer ombord på EG:s fartyg att ILO:s deklaration om principer och grundläggande rättigheter i arbetet och levnads- och arbetsvillkor ombord motsvarande dem som gäller för EU:s sjömän skall tillämpas fullt ut.

Kommissionen har för avsikt att systematiskt ta upp den sociala klausul som arbetsmarknadsparterna avtalat i alla framtida förhandlingar på fiskeriområdet med tredjeländer.

Dessutom träffas de nämnda arbetsmarknadsparterna regelbundet inom ramen för den kommitté för sektorsdialog som kommissionen inrättade till stöd för det arbetsprogram som kommissionen offentliggjorde i sitt meddelande: Den sociala dialogen i EU en drivkraft för modernisering och förändringar(1) för att bidra till att genomföra Lissabonstrategin.

(1) KOM(2002) 341 slutlig.