SKRIFTLIG FRÅGA E-2783/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Brister vid utförandet av offentliga arbeten i Grekland

Efter det att man i den första kvartalsrapporten från ESPEL-kommittén, ansvarig för kvalitetskontrollen, konstaterat att problemen faktiskt existerade, underströk kommissionen i sitt svar (P-2120/98)(1) på min fråga (E-2592/98)(2) om respekten för kvalitetskrav vid offentliga arbeten i Grekland att den förväntar sig en snabb utveckling och hoppas att möjliga konsekvenser för de ansvariga av ekonomiskt, disciplinärt, rättsligt eller annat slag har en på sikt avskräckande effekt. Den hoppas också att detta på ett bestående sätt förbättrar situationen kvalitetsmässigt. Kommissionen framhöll även att på grundval av hur allvarliga bristerna var, skulle arbetena antingen åtgärdas av entreprenörerna, eller extrakostnaderna dras av från betalningarna till berörda entreprenörer, eller arbetena göras om på berörda entreprenörers bekostnad.

Mot bakgrund av att ESPEL-kommittén nyligen överlämnade rapporter om 44 offentliga arbeten till ekonomidepartementet, där det framgår att endast fyra av dem uppfyller alla krav, vill jag fråga kommissionen:

1. I vilket stadium befinner sig vart och ett av fallen där man konstaterat de brister som kommissionen nämner i sitt svar, och där man väntar sig en snabb utveckling?

2. Vilka uppgifter förfogar kommissionen över vad gäller de nytillkomna bristerna? Vilka åtgärder har den för avsikt att vidta?

(1) EGT C 135, 14.5.1999, s. 16.

(2) EGT C 31, 5.2.1999, s. 151.

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(5 januari 2001)

Enligt de uppgifter de grekiska myndigheterna har fått gjorde ESPEL mellan juli 1998 och april 2000 sammanlagt 1253 systematiska kontroller av projekt som medfinansierades med gemenskapsmedel. Resultaten visade att 52 % av projekten sköttes som de skulle eller att endast smärre brister fanns som kunde rättas till av entreprenörerna (första projektkategorin). I 45 % av fallen hade projekten betydande brister som inte berörde säkerheten men som medförde ökade underhållskostnader, som bör dras av från utbetalningarna till de berörda entreprenörerna (andra projektkategorin). I 3 % av fallen uppvisade projekten allvarliga brister som inte kunde rättas till: där bör entreprenörerna på egen bekostnad göra om arbetet helt eller delvis (tredje projektkategorin).

I enlighet med gällande förfaranden har ekonomiministeriet i egenskap av förvaltningsmyndighet för gemenskapsstödramen överlämnat de 1122 enskilda rapporter som sammanställts av ESPEL om de projekt som uppvisade kvalitetsbrister till de offentliga myndigheter som förvaltar de berörda projekten och bett dessa myndigheter se till att de påföljder tillämpas som lagen föreskriver. I 198 fall har ekonomiministeriet gett order om att de myndigheter som förvaltar projekten skall se till att entreprenörerna upprättar och driver provningslaboratorier på byggarbetsplatserna i enlighet med sina avtalsenliga skyldigheter. I 478 fall som hör till projektkategorierna 2 och 3 enligt ovan har ekonomiministeriet överlämnat handlingarna i ärendena till inspektörer av offentliga arbeten. I enlighet med föreskrifterna har slutligen 30 fall som hör till kategori 3 överlämnats direkt för rättsliga förfaranden.

Den 5 april 2000 ombad inspektionsorganet för offentliga arbeten de 136 myndigheter som berördes av de bristfälliga projekten att lämna in rapporter om de åtgärder de hade vidtagit för att få entreprenörerna att genomföra nödvändiga reparationer eller för att tillämpa de lagenliga påföljderna.

Enligt de grekiska myndigheterna hade följande åtgärder vidtagits i olika fall enligt tillgängliga rapporter: ekonomiska påföljder, prissänkningar, utfärdade order om reparationer, ibland med reklamationer, utförda reparationer, ansvarsföreläggande om icke-fungerande provningslaboratorier på byggplatserna, grundläggande geologiska studier och andra studier som hade brustit i kvalitet samt extra kvalitetskontroller.

De grekiska myndigheterna har också meddelat kommissionen att man fortfarande håller på att granska rapporterna och att de slutligen kommer att publiceras av den gemensamma styrkommittén för offentliga arbeten. Kommissionen har noterat de kvalitetskontroller som den grekiska regeringen har begärt och anser detta initiativ lovvärt men önskar att behandlingen av ärendena påskyndas. Kommissionen kommer att begära detaljerad information om de konkreta följderna, dvs. om de påföljder som tillämpats, oavsett om de är ekonomiska, administrativa eller av annan typ.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning meddelar också att ingen information inkommit från de grekiska myndigheterna på grundval av kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(1).

(1) EGT L 178, 12.7.1994.