SKRIFTLIG FRÅGA E-2392/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(2 augusti 2002)

Ämne: Ftalater i kosmetiska produkter

Förenta staternas Food and Drug Administration har såvitt veterligt för avsikt att låta utföra en grundlig undersökning om användningen av ftalater i kosmetika. Ftalater är cancerframkallande ämnen som vållar skador på njurarna, levern och lungorna samt påverkar fruktsamheten negativt. Tre amerikanska miljögrupper kommer att genomföra oberoende undersökningar av ftalater i ett antal gel, parfymer och krämer. Därvid kommer 72 prov att undersökas, av vilka 52 verkar innehålla ftalater. Bland dem finns kända märken som säljs också i Europa, såsom Christian Diors märke Poison, Nivea Crème, samt deodoranter och hårgel från Revlon, Calvin Klein och Procter and Gamble.

Känner kommissionen till denna undersökning?

Känner kommissionen till europeiska undersökningar om användningen av ftalater i kosmetika?

Håller kommissionen med om att det egentligen inte alls behöver användas några ftalater för att en kosmetisk produkt skall få god kvalitet?

Behövs det inte en skärpt lagstiftning om ftalater?

Borde det inte vara förbjudet att använda ftalater i kosmetika så länge som man inte vet något mer om dem och om vilka effekter de har på människor?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

Kommissionen känner till undersökningen Not too pretty Phthalates, Beauty Products & the Food and Health Administration (FDA) som publicerades den 8 juli 2002 av tre amerikanska miljögrupper.

Rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter(1) innehåller regler för sammansättning, märkning och paketering av kosmetiska produkter samt för förfaranden för att anpassa direktivet till den tekniska utvecklingen. Enligt direktivet får en saluförd kosmetisk produkt inte vara skadlig för hälsan när den används under normala och rimligtvis förutsebara förhållanden. Förutom denna allmänna bestämmelse innehåller direktivet bestämmelser som antingen förbjuder användning av vissa beståndsdelar (Bilaga II till direktivet) eller tillåter att de används under vissa förhållanden (Bilaga III) efter samråd med Vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter avsedda för konsumenter (SCCNFP).

I den ovannämnda undersökningen har man funnit fem ftalater i kosmetiska produkter: dibutylftalat (DBP), dietylftalat (DEP), dietylhexylftalat (DEHP), butylbenzylftalat (BBzP) och dimetylftalat (DMP). Även om alla dessa ämnen är ftalater är deras toxikologiska profil olika och de måste bedömas från fall till fall.

DBP och DEHP har klassificerats som reproduktionstoxiska (kategori 2) i direktivet om farliga ämnen(2) och kommer att föras in i direktivet om begränsning av användning och utsläppande på marknaden(3). Kommissionen arbetar för närvarande på ett 28:e direktiv i syfte att anpassa Bilaga II till rådets direktiv 76/768/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter till den tekniska utvecklingen. Utkastet innehåller ändringar av Bilaga II som innebär att alla cancerogena, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen kommer att omfattas, om de klassificerades i kategori 1 eller 2 och deras användning var begränsad enligt direktiv 76/769/EEG genom en korsreferens till det direktivet. Bilaga II är en förteckning över ämnen som inte får ingå i kosmetiska produkter. Därför kommer dessa ämnen automatiskt att förbjudas i alla kosmetiska produkter, såvida inte en särskild säkerhetsbedömning visar att de kan användas utan risk. I fallet med DBP har kommissionen hos SCCNFP begärt ett säkerhetsutlåtande.

SCCNFP bedömde nyligen DEP (Opinion of The Scientific Committee on Cosmetic Products and Non-Food Products intended for Consumers conerning Diethyl Phthalate som antogs vid SCCNFP:s 20:e plenarmöte den 4 juni 2002 http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sccp/out168_en.pdf). I utlåtandet sägs det att säkerhetsprofilen hos dietylftalat visar att det kan användas i kosmetiska produkter vid nuvarande nivåer. För närvarande vill SCCNFP inte utfärda någon särskild varning och inte heller förslå någon begränsning i det nu föreslagna användingssättet.

Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att komplettera säkerhetsbedömningen av de andra ftalaterna (BBzP och DMP) i kosmetiska produkter, bl.a. genom utlåtanden från den vetenskapliga kommittén, och rätta sig handlande därefter.

(1) EGT L 262, 27.9.1976.

(2) Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen, EGT P 196, 16.8.1967.

(3) Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar), EGT L 262, 27.9.1976.