SKRIFTLIG FRÅGA E-1305/02

från Miet Smet (PPE-DE) till kommissionen

(7 maj 2002)

Ämne: Genomförande av en studie om sektorn för betalt hushållsarbete som utförs av utomstående hos privatpersoner på den informella marknaden

Den 15 november 2000 gav kommissionär Diamantopoulou ett tydligt löfte under plenardebatten om mitt initiativbetänkande om enhetliga bestämmelser för hushållsarbete. Europeiska kommissionen skulle fortsätta arbetet med att ta fram statistik och genomföra studier i fråga om problemet med normering av sådant betalt hushållsarbete som hittills utförts olagligt.

Jag vill också gärna påminna om de punkter i en resolution av Europaparlamentet av den 30 november 2000 där det betonas att man i samband med upprättandet av lagstiftning beaktar den särskilda arbetssituation och de särskilda arbetsvillkor som gäller för dem som arbetar inom hushållsarbetssektorn, och då bland annat deras isolerade ställning samt atypiska relation till sina arbetsgivare. Även situationen för invandrare som utför hushållsarbete måste studeras ytterligare, och det bör läggas fram förslag till lösningar för att de skall kunna bo inom EU på ett människovärdigt sätt.

Jag vill också påminna om att Europaparlamentet kräver att politiska åtgärder föreslås i riktlinjerna för sysselsättning som leder till att betalt hushållsarbete erkänns som en arbetssektor, vilket innebär att bestämmelser om arbetstagarens sociala rättigheter

utarbetas samt att utbudet och efterfrågan inom sektorn regleras, att utbildningsmöjligheter skapas och att utgifterna samfinansieras av de offentliga myndigheterna. För att göra det möjligt att införa detta i riktlinjerna måste Europeiska kommissionen genomföra en grundlig studie där de politiska alternativen tydligt presenteras.

Kan kommissionen meddela när dessa studier påbörjades och vilka frågor som är aktuella härvidlag? Finns det redan några kända resultat av undersökningen? Kommer möjligheterna till överföring från den illegala till den legala ekonomin, vilket stärker kampen mot svartjobb, att beskrivas i denna studie? Har det genomförts några undersökningar i de olika medlemsstaterna? Kort sagt, i vilken utsträckning har det löfte som Europaparlamentet fick uppfyllts?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 juli 2002)

Kommissionen håller redan på att behandla ämnet odeklarerat arbete, vilket inkluderar betalt hushållsarbete. En omfattande studie om odeklarerat arbete genomfördes nyligen av kommissionen och slutsatserna från den presenterades vid ett seminarium den 26 februari 2002, i vilket parlamentsledamoten deltog. I slutsatserna betonades att det behövs både förebyggande åtgärder och påföljder. Denna kombination av politiska åtgärder har befunnits vara det optimala angreppssättet och mest effektivt för att bekämpa odeklarerat arbete. I det pressmeddelande som gavs ut den 28 februari 2002(1) sades det mycket klart och tydligt att EU:s medlemsstater måste öka ansträngningarna för att ta reda på hur omfattande det odeklarerade arbetet är, minska dess omfattning och omvandla det till lagligt arbete. Detta är mycket viktigt, eftersom det finns en direkt koppling mellan att bekämpa odeklarerat arbete och att uppnå målet från toppmötet i Lissabon om full sysselsättning senast 2010 i ett sunt makroekonomiskt klimat. En bredare bild av den svarta ekonomin måste ligga till grund för en undersökning, eftersom kampen mot odeklarerat arbete kan resultera i bättre förutsättningar för arbeten med bättre kvalitet och en sundare konkurrens mellan företagen.

När det gäller lagstiftning omfattas arbetstagare inom hushållsarbetssektorn av direktiven om arbetsvillkor, i den mån dessa arbetstagare är skyddade i den medlemsstat där de utför sitt arbete, som arbetstagare enligt nationell lag.

Kommissionen anser att dessa frågor i princip täcks av riktlinjerna 9 (odeklarerat arbete i samband med egenföretagande) och 10 (som handlar om att utnyttja sysselsättningspotentialen inom hela tjänstesektorn). Det fanns ett betydande motstånd i rådet och Sysselsättningskommittén mot att ändra riktlinjerna 2002, eftersom det är den sista utgåvan före revideringen av sysselsättningsstrategin efter fem år. I enlighet med kommissionens reviderade förslag till riktlinjer efter parlamentets yttrande förstärkte dock rådet riktlinje 9 i versionen för 2002 genom att hänvisa till kampen mot odeklarerat arbete (jämte förebyggande åtgärder).

I de nationella handlingsplanerna kommenteras åtgärder, men där saknas i allmänhet kvantitativa uppgifter om odeklarerat arbete eller mer specifikt om betalt hushållsarbete. Även i samband med den pågående bedömningen av sysselsättningsstrategins konsekvenser har medlemsstaterna rapporterat ett fåtal indikationer på effekter av skatte- och bidragsreformer eller andra åtgärder som gäller odeklarerat arbete, mindre utvecklade aspekter av tjänster eller betalt hushållsarbete. Detta kommer därför att kvarstå som ett prioriterat område för sysselsättningsriktlinjerna och för övervakningsförfarandet.

Ännu har inga kvantitativa resultat av dessa initiativ rapporterats och kommissionen behöver undersöka frågan ingående. Eftersom det kommer att ta tid innan detta program kommer i gång, ger kommissionen bidrag för just denna typ av bakgrundsarbete för genomförandet av sysselsättningsstrategin. Kommissionen planerar faktiskt att använda anslagen till detta program till en studie som ska undersöka den informella ekonomin mer i detalj. Den beräknas starta när de finansiella resurserna finns tillgängliga, med största sannolikhet 2003. Betalt hushållsarbete är en av de frågor som särskilt kommer att tas upp i denna studie. En djupgående undersökning av redan befintliga goda metoder, invandring och jämställdhet är de centrala aspekterna i analysen. Studien kommer särskilt att riktas in på förbättring av produktivitet och kvalitet i arbetet med kopplingar till löner och mänskligt kapital. Denna studie bör kunna ge den information om betalt hushållsarbete som är nödvändig för att medlemsstaterna sedan ska kunna göras uppmärksamma på behovet av att vidta åtgärder.

(1) IP/02/339.