SKRIFTLIG FRÅGA P-0462/01

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Utbrotten av albansk nationalism hotar freden på Balkan

Eftersom jag är Europaparlamentets föredragande av genomförandet av handlingsplanen för Albanien och angränsande områden och väl medveten om de svårigheter som

den albanska regeringen möter i sina försök att stärka de demokratiska institutionerna, vill jag uttrycka min oro för det som ägt rum under de senaste månaderna i södra Serbien, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, där beväpnade albanska grupperingar har attackerat KFOR-styrkor och polispatruller. Det har även förekommit våldsamma konflikter med kvarvarande medlemmar i den serbiska folkgruppen.

Det är tydligt att den nya strategin hos den omvandlade befrielsearmén i Kosovo (UCK) går ut på att ändra gränserna på Balkan genom att göra Kosovo till en självständig stat och på sikt förena alla albaner till ett Stor-Albanien, något som är ett hot för freden på Balkan och i hela Europa.

Med tanke på att det finns allvarlig risk för att de extremistiska nationalistiska organisationerna kommer att skapa ett instabilt tillstånd i området, vilka åtgärder tänker rådet vidta för att medverka till att avvärja krisen i tid?

Svar

(10 juli 2001)

Rådet är djupt oroat över det ökande våldet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket hotar stabiliteten i landet och regionen. Rådet fördömer även det fortsatta våldet i Kosovo, som särskilt är riktat mot minoriteter.

Politiska krav skall framföras på ett fredligt sätt och i enlighet med demokratiska principer. Europeiska rådet i Stockholm gjorde fullständigt klart att det inte finns någon framtid i vårt Europa för dem som väljer intoleransens, nationalismens och våldets väg. EU kommer endast att stödja dem som otvetydigt väljer fred, demokrati, försoning och regionalt samarbete. Rådet erinrade om den stora vikt EU fäster vid principerna om okränkbara gränser och territoriell integritet för länderna i regionen.

Europeiska rådet bekräftade sin solidaritet med president Trajkovski och regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i den aktuella krisen och uppmanade dem enträget att fortsätta att reagera med återhållsamhet för att förhindra en upptrappning av den militära aktiviteten. Det betonade även att fortsatta effektiva inrikespolitiska reformer och konsolideringen av ett verkligt multietniskt samhälle är helt nödvändiga. Europeiska unionen står redo att bistå i denna process inom ramen för EU:s redan betydande bistånd till Makedonien. Detta innefattar projekt för gränsförvaltning, stöd till flyktingar, hjälp med det lokala styret i hela landet, inklusive ett program för förbättring av den kommunala infrastrukturen, arbete när det gäller minoriteters rättigheter, inklusive avsevärda bidrag till det nya sydösteuropeiska universitetet i Tetovo, hjälp med reformering av rättsväsen och utbildning, även med tonvikt på minoriteters rättigheter, samt hjälp med den kommande folkräkningen. Det stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som undertecknades den 9 april 2001 och som är det första avtalet som undertecknas med ett land i regionen kommer att utgöra en ram för fortsatt stöd.

Europeiska rådet begärde även att ledarna av den albansk-etniska folkgruppen i Makedonien fortsätter att engagera sig för den demokratiska processen, avstår från våld och för en dialog, och håller fast vid detta åtagande när de fullföljer sin legitima strävan att konsolidera det multietniska samhället i Makedonien. Det uppmanade de albanska politiska ledarna i Kosovo att även i fortsättningen entydigt ta avstånd från extremisterna, att villkorslöst fördöma våldet och att respektera principen om gränsernas okränkbarhet, på samma sätt som den albanska regeringen har gjort. EU välkomnar dess beslutsamma ställningstagande.

Europeiska rådet uppmanade den höge representanten, Javier Solana, att följa händelseutvecklingen i regionen, upprätthålla nära kontakt med ledarna och i samråd med kommissionen ge rådet rekommendationer.

EU stöder reservationslöst den politiska dialog som har inletts i södra Serbien. Rådet välkomnar därför att jugoslaviska/serbiska och albansk-etniska företrädare undertecknat vapenvilan i södra Serbien, vilket ett är viktigt steg, samt att förhandlingar inletts inom ramen för Covics plan för att nå en förhandlingslösning. Europeiska rådet i Stockholm uttryckte sin uppskattning av de jugoslaviska och serbiska myndigheternas beredvillighet att åstadkomma en fredlig lösning av konflikten. Det uppmanade alla parter att vidta reella förtroendeskapande åtgärder, inbegripet frigivning av samtliga kosovo-albanska politiska fångar. EU är redo att bistå vid denna process, även genom ökad närvaro av Europeiska unionens övervakningsmission i området. Kommissionen har redan börjat lämna särskilt ekonomiskt och humanitärt bistånd (2 miljoner euro) till området.

EU ser regelbundet över säkerhetssituationen. Vid mötet den 19 mars välkomnade rådet den höge representanten Javier Solanas lägesrapport om ytterligare åtgärder från EU:s sida beträffande sydöstra Serbien och uppmanade honom att fortsätta arbetet med en EU-strategi för området i samarbete med ordförandeskapet och kommissionen.

EU fäster stor vikt vid att resolution nr 1244 från FN:s säkerhetsråd genomförs i sin helhet. Slutligen vill rådet påminna om det omfattande stöd som EU bidrar med till Kosovos stabilisering och utveckling. EU:s medlemsstater lämnade det största bidraget till KFOR och bidrog även med polis och rättsväsende samt merparten av medlen till OSSE:s insatser för institutionsbyggande och det civila samhället. EG har varit den största givaren av humanitärt bistånd, är fortfarande den ledande aktören när det gäller återuppbyggnad och ekonomisk utveckling, inte enbart ekonomiskt utan även genom ansvarstagande/ledarskap för fjärde pelaren inom UNMIK.

Men EU har gjort klart att beviljandet av ytterligare bistånd även kommer att bero på kosovoalbanernas beredvillighet att bidra till att det etniska våldet upphör och deras insatser för att nå försoning.