ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3134/97 från Giuseppe Rauti (NI) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Finansiering av projektet ¨Brianza per il cuore¨

Känner kommissionen till projektet ¨Brianza per il cuore¨ som stöds av en ideell frivilligorganisation som har som målsättning att samordna all kardiologisk verksamhet i Brianza och som har sitt säte i Monza? Detta initiativ är av enorm betydelse då det täcker ett mycket stort område, och omkring 5 000 personer har gett sitt skriftliga stöd till det och lokaltidningen ¨Il Cittadino¨, Rotary-klubben, banker och företag deltar aktivt i det. Projektet kan ta i anspråk inrättningarna i sjukhuset San Gerardo i Monza, tack vare de två läkarna Palmiro Bonis och Della Torres aktiva insatser.

Mot bakgrund av detta och med hänsyn till att man redan den 3 oktober kommer att hålla ett möte i Monza under deltagande av företrädare för den lokala och regionala ledningen och sjukhuset för att dra upp en fullständig projektplan, undrar jag om inte kommissionen ämnar delta med ekonomiskt eller annat stöd, bidrag eller främjande, för att på ett konkret och övertygande sätt belysa att gemenskapens solidaritet också kan ges konkret uttryck till fördel för befolkning och områden där särskilda initiativ genomförs som får stor effekt och är av social betydelse.

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (1 december 1997)

Trots de efterforskningar som har gjorts vid de europeiska och italienska organen när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar har inga uppgifter om projektet ¨Brianza per il cuore¨ kunnat erhållas.

Varje år utarbetas ett handlingsprogram för hälsofrämjande i vilken anges prioriteringar för kommande år och det publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Projekten har utvärderats med beaktande av dessa prioriteringar samt de stora linjerna i handlingsprogrammet. Utvärderingsförfarandet innefattar yttrande från programkommittén och avslutas med ett beslut från kommissionen om de projekt som skall godkännas. Vid urvalet har omfattande projekt som ger ett verkligt mervärde på europeisk nivå prioriterats.

Vid den senaste utvärderingen av projekt (15september 1997) som har lämnats in inom ramen för detta program hade inget projekt som berör det seminarium som planeras till den 3 oktober 1997 sänts in och har således inte kunnat beaktas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3128/97 från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Gemenskapsdeltagande med hänsyn till följderna av Mar Egeos undergång

Den grekiska oljetankern ¨Mar Egeo¨, lastad med 80 000 ton olja, gick på grund utanför fyren Torre de Hércules i La Coruña i Spanien den 3 december 1992. Denna olycka orsakade en enorm miljökatastrof som fortfarande drabbar 3 000 familjer, inklusive fiskare, skaldjursfiskare och vattenbruksföretag.

Den spanska regeringen har nyligen gett den behöriga statliga finansmyndigheten befogenhet att bevilja lån för ett totalbelopp på 12,5 miljarder pesetas till en räntesats på 3 % för att hjälpa de drabbade parterna att övervinna de fortfarande påtagliga följderna av olyckan.

Kan kommissionen uppge i vilken utsträckning gemenskapen deltagit med stöd till de personer som drabbats av katastrofen och vilka planer den har på att komplettera stödet till den spanska regeringen i den här frågan?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (10 november 1997)

I början av 1993 införde kommissionen en mekanism för att delvis kompensera för de förluster som fartygsägare och besättning lidit när de under en viss tid inte längre kunde bedriva fiske på grund av att den traditionella fiskezonen hade förorenats av nära 80 000 olja som läckt ut när oljetankern ¨Aegean Sea¨ gick på grund.

Denna kompensationsmekanism bekräftades genom kommissionens beslut om en samordnad insats för att bevilja skadeersättning till fiskare och besättning på La Coruåas kust (Spanien) som varit tvungna att upphöra med sin verksamhet i vattnen utanför Galicien på grund av de skador som ovannämnda fartyg ¨Aegean Sea¨ förorsakat. Det stöd som kommissionen faktiskt beviljat uppgår till ungefär 1,5 miljoner ecu.

Kommissionen planerar inte bevilja några andra former av ersättning till fiskare och besättning som drabbats av det avbrott i verksamheten som nämnda skeppsbrott i december 1992 orsakade.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3053/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: Grönbok om offentlig upphandling

I samband med grönboken ¨Offentlig upphandling inom Europeiska unionen: överväganden inför framtiden¨ (KOM(96) 583 slutlig).

Det är viktigt att öka de små och medelstora företagens deltagande i den offentliga upphandlingen. Därför är min fråga om det, vid sidan av sänkningen av tröskelvärdena, kommer att vidtas ytterligare åtgärder, samt om de offentliga upphandlarna inom den Europeiska unionen kommer att uppmanas att agera för att uppmuntra medverkan av små och medelstora företag.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (19 november 1997)

Parlamentsledamoten anser att kommissionen bör verka för att upphandlande myndigheter antar åtgärder för att uppmuntra små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling.

Efter antagandet av grönboken om offentlig upphandling har det startat ett debatt med alla intresserade parter om alla aspekter på europeisk policy vad gäller offenlig upphandling. Många inlägg betonar att åtgärder måste vidtas för att underlätta små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling. Parlamentets formella ståndpunkt om grönboken har ännu inte antagits. Efter det att den har antagits kommer samrådsfasen att avslutas och kommissionen kommer att anta ett åtgärdsinriktat meddelande om policyn för offentlig upphandling. I detta meddelande kommer kommissionen att ta ställning i de viktigaste frågorna som kommit upp i debatten.

I majoriteten av inläggen framförs åsikten att åtgärder för att gynna små och medelstora företags deltagande bör vidtas inom områdena utbildning och information. Kommissionen håller med om att utarbetandet av fokuserade utbildningsprogram eller spridandet av enkla och klara vägledningar skulle kunna minska nackdelarna för små och medelstora företag inom offfentlig upphandling. Kommissionens projekt om elektronisk upphandling, SIMAP, är också en viktig insats till förmån för små och medelstora företag eftersom tillgången till information om möjligheter till kontrakt utgör ett större problem för små och medelstora företag på grund av deras begränsade resurser. Sådan stödjande verksamhet som inbegriper kommissionen kräver naturligtvis lämpliga ekonomiska resurser.

Vad gäller tröskelvärdena godtog man i de flesta inläggen kommissionens utgångspunkt och ansåg att tröskelvärdena bör förbli desamma.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2903/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Leveranser av höganrikat uran från Ryssland till FRM II

1. Kan kommissionen bekräfta att Euratoms försörjningsbyrå förhandlat med ryska myndigheter om leverans av höganrikat uran till europeiska forskningsreaktorer? Omfattar förhandlingarna också leveranser till den omstridda FRM II-reaktorn i München?

2. I vilket skede befinner sig förhandlingarna? Vad har man redan kommit överens om och vilka frågor är fortfarande öppna? När räknar man med att förhandlingarna är slutförda?

3. Kan kommissionen bekräfta att Euratoms försörjningsbyrå lagt fram ett förslag till överenskommelse om leverans av höganrikat uran från Ryssland till FRM II?

4. Är kommissionen inte rädd för att bruket av höganrikat uran i FRM II-reaktorn kommer att utgöra ett allvarligt bakslag mot strävandena att förhindra spridning av höganrikat uran? Om så inte är fallet, så varför inte?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (3 december 1997)

1. och 2. Ännu i november 1997 hade inga formella förhandlingar om leverans av höganrikat uran till europeiska forskningsreaktorer inletts mellan de ryska myndigheterna och Euratoms försörjningsbyrå.

3. Kommissionen och Euratoms försörjningsbyrå har i samråd med de medlemsstater som har ett fortlöpande intresse av att använda, framställa eller upparbeta höganrikat uran, utarbetat ett utkast till tillvägagångssätt som kan användas vid eventuella förhandlingar. Detta skulle ge Ryska federationens regering de garantier som krävs av den internationella ordningen avseende ickespridning enligt fördraget om ickespridning av kärnvapen (NPT) och Londonriktlinjerna för kärntransporter. Utkastet till tillvägagångssätt utarbetades för allmän tillämpning och är således inte anläggninsspecifikt. Svaret på ledamotens fråga är därför nej.

4. Såväl Euratom som Internationella atomenergiorganet (IAEA) utövar striktast möjliga kontroll över transporter av höganrikat uran till medlemsstater som inte förfogar över kärnvapen. Det finns därför ingen anledning till oro vad beträffar politiken för ickespridning av kärnvapen, särskilt när man beaktar medlemsstaternas utmärkta rykte i sammanhanget.

Icke-spridningsavtalet (artikel IV.2) innebär för alla stater som undertecknat avtalet (inklusive Ryska federationen och alla Euratoms medlemsstater) ett åtagande att underlätta, samt rätt att delta i, största möjliga utbyte av utrustning och material samt vetenskaplig och teknisk information för fredlig användning av atomenergi. Icke-spridningsavtalet innehåller inga bestämmelser som begränsar dessa rättigheter när det gäller höganrikat uran.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2889/97 från Glyn Ford (PSE) till rådet (16 september 1997)

Ämne: Kränkningar av de mänskliga rättigheterna i före detta Jugoslavien

Känner rådet till att kroatiska myndigheter ser mellan fingrarna när det gäller kränkningar av de mänskliga rättigheterna i vissa områden i före detta Jugoslavien, såsom Lika?

Vilka åtgärder planerar rådet att vidta för att sätta press på Kroatien om dessa kränkningar fortsätter?

Svar (22 december 1997)

Rådet är medvetet om avsaknaden av respekt för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter i Kroatien och andra länder i f.d. Jugoslavien.

Därför antog rådet vid sitt möte den 29 april 1997 slutsatser om tillämpningen av villkorlighet i förbindelserna med länderna i regionen. Unionen har för avsikt att utveckla dessa förbindelser inom ramar som gynnar demokratin, rättsstaten, högre normer i fråga om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, övergången till marknadsekonomi och ökat samarbete mellan dessa länder.

Rådet har följaktligen fastställt de politiska och ekonomiska villkor som utgör en grundval för en konsekvent och öppen politik när det gäller förbindelserna med Europeiska unionen på områdena för handel, finansiellt stöd och ekonomiskt samarbete samt avtalsmässiga förbindelser. Denna villkorlighetsstrategi bör stimulera de berörda länderna, inbegripet Kroatien, till att uppfylla dessa villkor och är därigenom ett viktigt påtryckningsmedel.

Europeiska unionen uppmanar kontinuerligt de kroatiska myndigheterna att uppfylla sina skyldigheter enligt fredsavtalen och att respektera de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter. Europeiska rådet i Amsterdam den 16-17 juni 1997 betonade således att respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter över hela landet liksom fördrivna personers och flyktingars rätt att återvända fortfarande är en förutsättning för återintegreringsprocessen och för förbättrade förbindelser mellan EU och Kroatien. Europeiska unionen insisterar på dessa krav i sina kontakter med de kroatiska myndigheterna och har vidtagit flera åtgärder i detta syfte.

I detta sammanhang stöder Europeiska unionen även projekt i östra Slavonien som syftar till flyktingars och fördrivna personers återvändande och till försoning och fredlig återintegrering i denna kroatiska region.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3365/97 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Översvämningarna inom EU: Analys av skadorna

De senaste översvämningarna i det spanska Medelhavsområdet, som inträffade under den sista veckan i september, orsakade stora personskador och materiella skador. Enligt de första preliminära beräkningarna, som utförts av småjordbrukarnas organisation, la Unión de Pequeños Agricultores, uppgår de materiella skadorna i Valencia, Murcia och Andalusien till 20 000 miljoner pesetas.

Geomorfologiska faktorer och klimatfaktorer gör att naturkatastroferna i detta område inte är tillfälliga utan periodiskt återkommande. De drabbar även andra medlemsstater som Italien och Frankrike. Dessutom får de allvarliga konsekvenser för miljön eftersom de påskyndar jorderosion och avskogning i områden där den ekologiska förstörelseprocessen redan är mycket långt framskriden.

Har kommissionen övervägt att finansiera en grundlig analys av de miljöskador samt sociala och ekonomiska skador störtregnen åsamkat EU?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3363/97, E-3364/97 och E-3365/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (25 november 1997)

Kommissionen vill uttrycka sitt djupa deltagande med de unionsmedborgare som drabbades av översvämningarna i Valencia, Murcia och Andalusien i september 1997.

Kommissionen anser att det förebyggande arbetet måste öka och att detta både bör och kan ske enligt de åtgärder och den samfinansiering som redan finns, främst inom ramen för mål 1 som ju omfattar de tre autonoma regionerna. Med stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden kommer kommissionen även fortsättningsvis att hjälpa de spanska myndigheterna att lösa problemet, genom att samla in och behandla alla ansökningar om att pågående åtgärder eller anslag som inte utnyttjats ur gemenskapens stödramar för de berörda regionerna skall gå till de mest utsatta områdena.

Vidare stödjer kommissionen civilförsvarsåtgärder som erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaternas experter och pilotprojekt för att forska fram och befästa ny kunskap. Ett förslag till åtgärdsprogram håller även på att diskuteras i rådet.

Vad gäller frågan om att inrätta en särskild arbetsgrupp för att utreda översvämningar inom gemenskapen och samordna konkreta lösningar, inrättades en arbetsgrupp den 1 februari 1995 vilken fick i uppdrag att utreda vad som bör göras för att minska följderna av översvämning. Arbetsgruppen lade fram sina slutsatser och förslag på hur befintliga instrument lämpligen bör användas i en rapport som kommissionen behandlade och godkände i slutet av mars 1995.

Det särskilda forskningsprogrammet för miljö och klimat ((EGT L 361, 31.12.1994. )) innehåller ett särskilt avsnitt som avser översvämning, inom vilket ett tiotal forskningsprojekt fått stöd för att förutse och minska följderna av översvämning. Forskningsresultaten har lagts fram vid seminarier och konferenser och har publicerats i handlingar som kan erhållas på begäran.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3162/97 från Robert Evans (PSE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Europeiska kommissionens förslag till harmoniserad kontroll av försäljning av vitaminer och mineralämnen

Kan kommissionen informera mig om i vilket skede deras förslag till harmoniserad kontroll av försäljning av vitaminer och mineralämnen befinner sig?

Vissa av mina väljare har skrivit till mig i denna fråga och de är mycket oroade av de eventuella följderna av dessa förslag, som till exempel leder till att det dagliga intaget minskar drastiskt. Skräckhistorier i dessa banor har dykt upp i brittiska tidningar och förorsakat djup oro hos dem som regelbundet använder vitaminer och mineralämnen.

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (13 november 1997)

Kommissionen har ännu inte framlagt något förslag till harmonisering av lagstiftning om kosttillskott som innehåller vitaminer och mineraler.

Under juni 1997 offentliggjorde kommissionens ett diskussionsunderlag om ämnet som syftade till att identifiera de frågor som måste beaktas och debatteras innan eventuella förslag till harmonisering kan framläggas. Kommissionen anhöll om kommentarer angående de frågor som hade tagits upp senast den 30 september 1997. Många kommentarer har erhållits. Dessa kommer att granskas och utvärderas innan det beslutas om förslag till harmonisering skall framläggas.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 134 , 30/04/1998 s. 0157



SKRIFTLIG FRÅGA E-3392/97 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (23 oktober 1997) Ämne: Kommissionens dokument om landsbygdens utveckling När har kommissionen för avsikt att offentliggöra sina detaljerade förslag till utveckling av landsbygden som ursprungligen var avsedda att läggas fram år 1996 vid toppmötet i Cork och hur stämmer dessa överens med riktlinjerna i Agenda 2000? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 november 1997) Kommissionen avser att offentliggöra sina detaljerade förslag för utveckling av landsbygden i samband med det övergripande Agenda 2000-paketet ((KOM(97) 2000 slutlig )) under det första kvartalet 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3091/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (2 oktober 1997)

Ämne: Medicinska behandlingsmöjligheter för gravt kemikalieskadade

1. Ställs medel till förfogande i de olika EU-länderna för forskning om sjukdomsbilder som orsakats av kemikalier?

- Om inte, varför inte, i synnerhet mot bakgrunden att sådan forskning intensifieras i USA?

- Om ja, med vilka belopp ställs forskningsmedel till förfogande?

2. Delas dessa forskningsanslag ut till oberoende institut?

3. Erhåller denna forskning medel från industrin?

4. I vilket europeiskt land erkänns kemikalieöverkänslighet som ett gravt handikapp, liksom i USA?

Svar (15 januari 1998)

1. I de olika medlemsstaterna i Europeiska unionen finns fonder för att undersöka kemikalierelaterade sjukdomar. Förutom nationella initiativ på detta område har Europeiska gemenskapens ramprogram för FTU-verksamhet innehållit och fortsätter att innehålla FTU-projekt som behandlar dessa problem. I Europeiska gemenskapens fjärde ramprogram för FTU-verksamhet som för närvarande pågår (1994*1998) finansieras forskning om kemikalierelaterade sjukdomar genom

- programmet för biomedicin och hälsa där ¨Forskning i yrkesmedicin och miljömedicin¨ bland annat behandlar inverkan på kort och lång sikt av exponering för biologiska och kemiska risker samt verkningarna för människor och miljö av olika giftiga ämnens samverkan,

- programmet för standarder, mätning och prövning där forskningsområdet ¨Mätning som berör samhällets behov¨ ägnas åt att mäta inverkan av en rad hälsorisker, däribland kemiska risker.

Gemenskapsbudgeten för dessa forskningsområden uppgår till ungefär 13,5 miljoner ecu för det biomedicinska programmet och 43 miljoner ecu för mätnings- och testprogrammet.

2. De deltagande forskningsinstituten väljs ut på grundval av deras förmåga att utföra den berörda forskningen efter det att förslag har begärts in. Industrin kan delta som forskningspartner på samma grundval som forskningsinstitut.

3. Gemenskapens FTU-projekt finansieras vanligtvis på grundval av delade kostnader, dvs. delvis finansierade av gemenskapens forskningsbudget, delvis av deltagande institut/industri. Rådet har ingen information om nationell offentlig eller privat finansiering av sådan forskning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3357/97 från Ursula Schleicher (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Indirekt tobaksreklam

Det sägs att arbetsgruppen ¨Hälsa¨ just nu anstränger sig för att åstadkomma en kompromiss i fråga om förslaget om förbud mot tobaksreklam. Detta förslag förutser även ett förbud mot indirekt reklam för tobaksprodukter. Det skulle sålunda också beröra exempelvis den reklam som lanserar kosmetika under samma märke som cigarrer.

1. Är kommissionen medveten om att det kategoriska förbudet mot så kallad ¨indirekt reklam¨ kommer att ha skadliga effekter på försäljningen av diversifieringsprodukter från samma tillverkare, trots att reklamen för dessa produkter, till exempel kosmetika, inte på något sätt påminner om reklamen för tobaksvaror?

2. Är kommissionen på det klara med att förslaget till riktlinjer i den version som nu diskuteras endast i mycket liten utsträckning tar hänsyn till tillverkarna av diversifieringsprodukter?

3. Är kommissionen medveten om att ett förbud mot reklam för diversifieringsprodukter vilka på intet vis uppmuntrar till konsumtion av tobaksvaror inte kan rättfärdigas med hälsoskäl och således strider mot artiklarna 30 och 59 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen?

4. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att garantera att endast ett förslag som överensstämmer med fördraget bifalls av rådet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (24 november 1997)

Kommissionens ståndpunkt anges i dess ändrade förslag ((EGT C 129, 21.5.1992. )), som särskilt syftar till att säkerställa att förbud införs mot indirekt reklam, som förvisso inte nämner tobaksvaror men som använder varumärken, emblem, symboler eller andra särskiljande element som för tankarna till tobaksvaror.

Kommissionen kommer att meddela parlamentet sin syn på den gemensamma ståndpunkten när den har antagits av rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3077/97 från John Iversen (PSE) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: Kalvar

Enligt den danska tidningen ¨Landsbladet¨ exporteras över 40 000 kalvar per år från Danmark till Nederländerna där de föds upp som gödkalvar i kättar. Eftersom Danmark har en viktgräns på 110 kilo enligt de nationella bestämmelserna om kalvslakt och motsvarande viktgräns i Nederländerna är 138 kilo, innebär export av detta slag att kalvar som är värdelösa i Danmark är fördelaktiga i dubbelt avseende i Nederländerna: dels erhåller nederländarna slaktbidraget för kalvar, dels producerar de gödkalvar vars kött kan säljas. Anser inte kommissionen att detta förfarande strider mot avsikterna att avlägsna kött från marknaden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (3 november 1997)

Pressrapporten i fråga, vilken kommissionen inte har sett, kan ha vilselett parlamentsledamoten på vissa väsentliga områden.

Slaktbidraget för kalvar utbetalas endast för slakt av mycket unga kalvar som aldrig införs i näringskedjan. Det finns ett annat kalvbidrag, bidraget för tidig kalvslakt, som utbetalas då kalvar slaktas för sitt kött under de vikter som traditionellt tillämpas i medlemsstaterna. Det är troligt att det i Nederländerna har ansöks om detta bidrag för några kalvar som har fötts i Danmark.

Kommissionen håller inte med om att förflyttning av kalvar från en medlemsstat till en annan hotar minskningen av nötköttsproduktionen. Om de 40 000 kalvarna hölls i Danmark skulle de däremot troligtvis ha götts under en betydligt längre tid än i Holland, och därmed ha lagt ytterligare nötköttskvantiteter till överskottet på gemenskapens marknad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3417/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (28 oktober 1997)

Ämne: Världshandel och djurskydd

Världshandelsorganisationens bestämmelser tillåter för närvarande inte några distinktioner som baseras på kriterier som inte kan påvisas i ¨slutprodukten¨. Vad gäller djurskyddet är det emellertid av avgörande betydelse med sådana så kallade produktionsmetoder som inte avser produkten (non-product related Process & Production Methods, PPM), exempelvis villkoren för avel och djurhållning, fångstmetoder eller också användning av djur för kontroll av vaccin.

1. I vilken utsträckning kan denna bestämmelse fås att stämma överens med skyddsförbehållen i artikel XX? Är distinktionen mellan ¨produktion¨ och ¨slutprodukt¨ över huvud taget möjlig att genomföra på djurskyddsområdet?

2. Om man finge ta hänsyn till kriterier som inte avser produkter, skulle då EU:s standarder för djurskydd kunna upprätthållas respektive förbättras utan att detta möter motstånd - även om artikel XX tolkades till djurskyddets nackdel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 och E-3418/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (24 november 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2569/94 från Christine Oddy ((EGT C 145, 12.6.1995. )).