SKRIFTLIG FRÅGA E-0630/03

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(4 mars 2003)

Ämne: Grekisk utbildning

Enligt ett dokument från Europeiska kommissionen som kommer att överlämnas till rådet (utbildningsministrarna) skall medlemsstaterna före 2010 svara mot fem kriterier för jämförande utvärdering av utbildningssystemen.

Grekiska skolelever ligger efter både vad gäller läsning och kognitiv textanalys. De ligger också efter i matematik och naturvetenskapliga ämnen samt i fråga om livslångt lärande.

Jag vill med anledning av det här fråga kommissionen:

1. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller ämnar den vidta för att förbättra Greklands möjligheter att leva upp till dessa kriterier?

2. Vilka åtgärder har den grekiska staten vidtagit för att lösa de grekiska skolelevernas problem som nämns ovan? Har man, om åtgärder vidtagits, begärt assistans av EU?

3. Känner kommissionen till vilka åtgärder den grekiska regeringen planerar vidta för att förbättra situationen när det gäller det livslånga lärandet i landet?

4. Vilka åtgärder har Grekland vidtagit för att förbättra lärarutbildningen i landet?

5. Har Grekland vidtagit några åtgärder med anledning av kunskapssamhällets krav på utvecklande av färdigheter och kvalifikationer?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(31 mars 2003)

I ett meddelande av den 20 november 2002 om europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning(1) föreslog kommissionen fem europeiska riktmärken och uppmanade rådet att senast i maj 2003 anta de europeiska riktmärken som föreslås i meddelandet.

Vid rådets möte den 6 februari 2003 rådde bred enighet bland de flesta delegationerna om de föreslagna europeiska riktmärkena på följande fem områden:

- Antalet elever som hoppar av skolan.

- Antalet universitetsutbildade i matematik, naturvetenskap och teknik.

- Andelen i befolkningen med avslutad gymnasieutbildning.

- Grundläggande färdigheter (läskunnighet, räkneförmåga och vetenskapligt tänkande).

- Livslångt lärande.

Utbildningskommittén (arbetsgrupp inom rådet) diskuterar och ändrar nu dessa riktmärken, så att de kan antas formellt av rådet i maj 2003. Kommissionen vill framhålla att det inte rör sig om kriterier som medlemsstaterna måste följa, utan om gemensamt beslutade mål.

Avseende de särskilda frågor som parlamentsledamoten tar upp:

1. Det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa(2) utgör ett heltäckande gemensamt svar från rådet och kommissionen på de utmaningar som skapas genom kunskapssamhället, globaliseringen och EU:s utvidgning. I arbetsprogrammet beskrivs viktiga frågor som måste behandlas för att man ska kunna uppnå de tre strategiska målen och de 13 konkreta mål som fastställts inom dessa.

I det detaljerade arbetsprogrammet sätter rådet och kommissionen upp ambitiösa men realistiska mål. De har också enats om att man i detta arbete ska samarbeta politiskt genom den nya öppna samordningsmetoden (jfr slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 2324 mars 2000) som ett sätt att sprida de bästa metoderna och skapa ökad konvergens i fråga om de huvudsakliga målen för unionen. Det framhålls att den öppna samordningsmetoden kommer att bygga på verktyg som till exempel indikatorer och riktmärken (benchmarks) samt på bland annat jämförelser av de bästa metoderna, periodisk övervakning, utvärdering och ömsesidig granskning, i form av processer för ömsesidigt lärande.

En rapport om de resultat som uppnåtts inom det detaljerade arbetsprogrammet kommer att lämnas in till Europeiska rådets vårmöte 2004.

2. - 5. Dessa frågor bör riktas till det grekiska utbildningsministeriet.

(1) KOM(2002) 629 slutlig.

(2) EGT C 142, 14.6.2002.