SKRIFTLIG FRÅGA E-1679/99

från Marialiese Flemming (PPE-DE) till kommissionen

(22 september 1999)

Ämne: Antibiotika i djurfoder

Sedan årtionden används antibiotika i djurfoder som tillväxtfrämjande medel vid slaktdjursuppfödning. Denna användning tillsatser innebär dock en risk genom att man vid sjukdomsutbrott inte kan sätta in antibiotika eftersom bakterierna redan blivit resistenta. Härtill kommer att rester av denna antibiotika genom konsumtion av ägg, mjölk, kött etc. kan leda till att dessa tas upp av människokroppen, vilket kan utgöra en hälsorisk.

I Sverige hade man redan den 1 januari 1986 före inträdet i Europeiska unionen- förbjudit antibiotika som tillväxtfrämjande medel i djurfoder vid slaktdjursuppfödning. Då Österrike innehade ordförandeskapet i rådet förbjöds också fyra antibiotikapreparat i hela EU.

Kommer rådet att agera för ett förbud av all slags antibiotika som tillväxtfrämjande medel vid slaktdjursuppfödning?

Om detta besvaras med ja, vilka åtgärder kommer rådet då att vidta för att ett dylikt förbud skall komma att genomföras i samtliga medlemsstater?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(9 november 1999)

Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser(1) gäller både tillstånd och återkallande av tillstånd för användning av antibiotika som tillväxtfrämjande medel.

Genom rådets förordning (EG) nr 2821/98 av den 17 december 1998 om ändring, vad avser återkallande av tillstånd för vissa antibiotika, av direktiv 70/0524/EEG om fodertillsatser(2) återkallades tillstånden för användning av fyra antibiotikapreparat (virginiamycin, tylosinfosfat, spiramycin och zinkbacitracin) som fodertillsatser.

Eftersom dessa fyra antibiotikapreparat antingen hade tillåtits som humanläkemedel eller hade visat sig vara korsresistenta mot antibiotikapreparat som används inom humanmedicinen, fastställdes det att de endast skulle användas för bruk inom humanmedicinen.

Fyra andra antibiotikapreparat (natriummonensin, natriumsalinomycin, avilamycin och flavofosfolipol) omfattades inte av förbudet eftersom inget ämne från denna grupp av preparat användes vare sig inom veterinär- eller humanmedicinen vid denna tidpunkt.

Det svenska förbudet (i anslutningsakten) mot användning av antibiotika som tillsats upphörde den 31 december 1998. I enlighet med artikel 11 i direktiv 70/0524/EEG upphävde Sverige den 1 januari 1999 tillståndet för användning av de fyra antibiotikapreparat som fortfarande fanns kvar på marknaden. Kommissionen och medlemsstaternas representanter i den Ständiga foderkommittén studerar för närvarande de dokument som lämnats in i samband med detta.

Den 28 maj 1999 gav kommissionens vetenskapliga styrkommitté ett yttrande om antibiotikaresistens. När det gäller användning av antibiotika som tillsats i djurfoder rekommenderade kommittén att ämnen från grupper som redan används eller kan komma att användas inom humanmedicinen så snart som möjligt bör minskas gradvis för att senare helt avskaffas. Man bör även sträva efter att avskaffa de tillväxtfrämjande, antimikrobiella medel för vilka risken att de leder till bakterieinfektion i tarmarna inte är känd, med alternativ som inte är antimikrobiella.

Efter att ha vidtagit åtgärder gällande fyra antibiotikapreparat under slutet av 1998, studerar nu kommissionen användningen av ett femte. Man försöker även hitta det bästa sättet att på längre sikt gradvis minska användningen av kvarvarande antibiotikapreparat för att sedan kunna ersätta dem helt med andra, icke-mikrobiella alternativ.

(1) EGT L 270, 14.12.1970.

(2) EGT L 351, 29.12.1998.