SKRIFTLIG FRÅGA P-1329/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(25 april 2001)

Ämne: Regionalt operativt program för Attika och projekt för jordbävningsskydd

Inom det regionala operativa programmet för Attika finns det ett delprogram för återställande av skadorna efter jordbävningen på Attika den 7 september 1999. I åtgärd 5.5 finns det 94 630 000 euro för återställande av grundläggande infrastruktur som faller under det lokala självstyrets ansvar och denna summa anses vara otillräcklig för att åtgärda skadorna och för de rekonstruktionsprojekt som kommunerna i västra Athen uppmanas att utföra. Dessa kommuner ligger i den minst utvecklade och mest problemtyngda delen av den grekiska huvudstaden och det var även de som drabbades värst av jordbävningen.

Har kommissionen för avsikt att öka stödet inom ramen för denna åtgärd?

Mot bakgrund av att det för medborgarnas del är viktigast att deras liv och egendom skyddas vid nya jordbävningar, varför är det bara i några få kommuner kommissionen prioriterar offentliga förebyggande arbeten, som program för jordbävningsskydd i bostäder, återställande av stadsplaneringsstruktur, organiserade tillfälliga bostäder för jordbävningsdrabbade, återställande-inrättande av nätverk, mikrozonsutredningar, uppallning-rivning?

Om man i åtgärd 5.5 inte kompletterar återställandet av torg, offentliga byggnader etc. med stöd till offentliga förebyggande projekt för medborgarnas säkerhet, tar inte kommissionen på detta sätt på sig ett allvarligt ansvar för avsaknaden av stöd till de lokala myndigheterna så att de effektivt kan skydda medborgarna mot en eventuell ny jordbävning, som likt den 1999 kan leda till tiotals döda och tusentals förstörda bostäder?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(20 juni 2001)

Attikas regionala operativa program för perioden 20002006 undertecknades i början av maj 2001 av ledamoten i kommissionen med ansvar för regionalpolitik. Dess femte prioritetsområde, Återställande av skador efter jordbävningen 1999, omfattar offentliga utgifter på 462 miljoner euro, varav 370 miljoner från Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Beloppets fördelning mellan olika åtgärder svarar de grekiska myndigheterna för och kommer att anges i det programkomplement som skall tas fram av förvaltningsmyndigheten och godkännas av det operativa programmets övervakningskommitté. Detta operativa program föreslår dock redan följande vägledande resursfördelning för åtgärderna som finansieras med offentliga medel:

>Plats fÄHor tabell>

De grekiska myndigheterna ansvarar också för valet av enskilda projekt inom ramen för åtgärd 5.5. I åtgärd 5.7 ingår också rensningsinsatser för skadade stadsområden och förberedelser för byggandet av nya jordbävningssäkra hus. Enligt gällande lagstiftning berättigar byggandet av privata hus i sig inte till stöd från strukturfonderna.

Europeiska investeringsbanken (EIB) kan också bistå de grekiska myndigheterna med långfristiga lån på upp till 1 miljard euro för att åtgärda skadorna till följd av jordbävningen 1999 i Attika. EIB godkände redan i december 1999 ett lån på 300 miljoner euro, som också kan utnyttjas för samfinansiering av återuppbyggnad eller återställande av privata hus som skadades av jordbävningen.