SKRIFTLIG FRÅGA E-0296/00

från Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen

(11 februari 2000)

Ämne: Framsteg vid genomförandet av Europeiska unionens mål i Tjeckien

Allt intill denna dag har den situation som uppstod efter de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som förövades genom att medborgare av olika nationalitet fördrevs från Tjeckoslovakien efter andra världskrigets slut inte rättats till. Många av dem som drabbades lever ännu. Med stöd av dekret från republikens president och ytterligare lagar fick framför allt innehavarna av tysk och

ungersk egendom under åren 1945 och 1946 all denna egendom konfiskerad. Detta drabbar människor ännu i dag och Tjeckiens rättsordning vidmakthåller den situation som därigenom uppstått. Tjeckien förfäktar också fortfarande den ståndpunkten att lagen av den 8 maj 1946 som straffriförklarar de övergrepp som skedde i samband med fördrivningen fortfarande är i kraft.

Delar kommissionen uppfattningen om att det inte är ägnat att bidra till förverkligandet av en allt närmare union mellan Europas folk om man låter sådana lagar och dekret från 1945 och 1946 förbli i kraft, som lett till att över 3 miljoner europeiska medborgare fördrivits och fråntagits sitt medborgarskap?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 och E-0398/00 ingivet av Günter Verheugen för kommissionen

(20 mars 2000)

Anslutningsförhandlingarna med Tjeckien rör främst dess godtagande av och anpassning till Europeiska unionens regelverk och dess förmåga att uppfylla de av Europeiska rådet fastställda villkoren för medlemskap. Tjeckien måste som medlemsstat anta och tillämpa alla delar av gemenskapslagstiftningen och gemenskapspolitiken, inklusive principerna om fri rörlighet för personer och fri etableringsrätt. Den fråga som togs upp av parlamentsledamoten måste i första hand ses mot bakgrund av detta, men de politiska kriterierna från Köpenhamn spelar givetvis också en roll, eftersom skyddet av de mänskliga rättigheterna och av minoriteternas rättigheter ingår i dessa. Kommissionen följer uppmärksamt utvecklingen när det gäller dessa frågor i samtliga kandidatländer.

Det är emellertid viktigt att observera att det problem som läggs fram i dessa frågor rör händelser som inträffade innan EG-fördraget trädde i kraft. De så kallade Benesch-dekreten kommer därför inte att ha någon betydelse i samband med anslutningsförhandlingarna. Dessutom anges det i artikel 295 (tidigare artikel 222) i EG-fördraget att fördraget inte i något hänseende skall ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Kommissionen har därför inte möjlighet att ingripa när det gäller frågor som rör återlämnande av egendom i en nuvarande eller framtida medlemsstat.

Tjeckien är dock ansluten till Europakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna sedan 1992. Genomförandet av konventionen är Europarådets ansvarsområde. Frågor med anknytning till denna konvention bör därför ställas till Europarådet.

Kommissionen ber dessutom att få hänvisa parlamentsledamoten till de relevanta bestämmelserna i den tjeckisk-tyska förklaring om ömsesidiga förbindelser som antogs den 21 januari 1997.

Av de olika skäl som anförts ovan finner kommissionen det svårt att inta en ståndpunkt beträffande de särskilda fall som parlamentsledamoten tar upp.