SKRIFTLIG FRÅGA E-1686/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Genomförandet av EU:s dataskyddsdirektiv

Har samtliga medlemsländer nu ratificerat dataskyddsdirektivet? Sveriges ansvarige minister Leijon sade sommaren 1999 att ett nytt datadirektiv behövde skrivas för att klara ut frågetecknen runt publicering av personuppgifter på internet. Hur strikt har medlemsländerna tolkat vilka som har rätt till namnpublicering på internet? Har varje person rätt att publicera journalistiskt material på internet och hur strängt är kravet på att publicering ska ske med litterärt, konstnärligt eller journalistiskt syfte?

Svar avgivet av Frederik. Bolkestein på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

Parlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(1) har inom avtalad tid (24 oktober 1998) endast i fyra medlemsstater införlivats med lagstiftningen. Vid dags dato har fem medlemsstater ännu ej vidtagit åtgärder på nationell nivå för att genomföra det och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden.

Så vitt kommissionen har sig bekant har frågan om offentliggörande på Internet av personuppgifter hittills väckts endast i Sverige. Detta beror på att den första skrivningen av den svenska lag, som förbjöd överföring av personuppgifter till tredje land, var striktare avfattad än direktivet. Under tiden har den svenska lagen ändrats i direktivets riktning.

Direktivet gäller varje användning av personuppgifter inbegripet offentliggörande på Internet. I direktivet åläggs medlemsstaterna att föreskriva undantag eller dispenser från vissa av dess bestämmelser, när det gäller den användning, som endast görs för journalistiska ändamål eller vid konstnärliga eller litterära uttryck och detta endast i den utsträckning som de visar sig vara erforderliga för att förena rätten till privatliv med de bestämmelser, som styr yttrandefriheten. Varje dispens eller undantag skall följaktligen beakta proportionalitetsprincipen för att upprätthålla en balans med rätten till hänsynstagande till den berörda personens privatliv. Någon dispens eller något undantag från säkerhetsbestämmelserna är ej möjliga. De myndigheter, som ålagts kontrollen på detta område, skall i vilket fall som helst ha viss behörighet att besluta i efterhand.

Dispenser och undantag kan visa sig bli obehövliga när flexibiliteten i vissa av direktivets bestämmelser eller de dispenser, som medges med stöd av andra särskilda bestämmelser (vilka naturligtvis även dessa skall tolkas restriktivt), redan medför att en tillfredsställande balans mellan privatliv och yttrandefrihet upprättas.

I den utsträckning en medlemsstat anser, att vissa undantag skall införas, står dessa till varje persons förfogande, som behandlar personuppgifter för strikt angivna ändamål.

Medlemsstaterna skall följaktligen göra en bedömning av de ifrågasatta intressena, samtidigt som de beaktar direktivets kriterier för strikt ändamål, ofrånkomlighet och proportionalitet.

I avsikt att göra riktlinjerna användbara vid tolkningen av direktivet i detta ämne har den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, antagit rekommendationen 1/97 Lagstiftning om uppgiftsskydd och medierna (WP 1, tillgänglig på alla officiella språk under följande adress:

http://europa.eu.int/comm/fr/internal_market/media/dataprot/wpdocs/index.htm).

(1) EGT L 281, 23.11.1995.