ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0360/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(14 februari 2002)

Ämne: Lärarvikarier och direktiv 1999/70/EG

I de grekiska skolorna, både i grundskolan och gymnasiet, finns varje år obesatta lärartjänster. Dessa obesatta tjänster handhas sedan varje år av lärarvikarier eller timlärare så att lärarbristen inte skall ställa till med problem i skolorna. Det här leder till att samma lärare ofta arbetar vid samma skola under en bestämd tidsperiod som omspänner ett läsår, varefter de avskedas och sedan anställs på nytt.

Den 10 juli 2002 bör de rättsliga och administrativa bestämmelserna ha trätt i kraft för samtliga medlemsstaters anpassning till direktiv 1999/70/EG(1) om ramavtalet om visstidsarbete. Kan detta direktivs bestämmelser även tillämpas på lärarvikarier som är visstidsanställda och i stället ge dem arbetsavtal på obestämd tid?

(1) EGT L 175, 10.7.1999, s. 43.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(19 mars 2002)

Enligt klausul 2 i ramavtalet i direktivets bilaga(1) gäller avtalet visstidsanställda som har ett anställningskontrakt eller ett anställningsförhållande, enligt definitionerna i lagar, kollektivavtal eller praxis i varje medlemsstat.

Det är emellertid medlemsstaternas uppgift att efter samråd med arbetsmarknadens parter fastställa när visstidsanställdas anställningskontrakt eller anställningsförhållanden skall betraktas som på varandra följande och när de skall anses vara tillsvidareanställningar.

(1) Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEGT L 175, 10.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3673/01

från Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) till kommissionen

(16 januari 2002)

Ämne: Animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel: alternativa metoder att använda kött- och benmjöl

I sitt förslag till förordning(1) om animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel föreslår kommissionen ett regelverk för att undanta BSE-smittade djur och BSE-smittat djurmaterial från livsmedelskedjan. I förslaget fastställs metoder för att bortskaffa animaliska biprodukter.

Produkter i kategori 1, med den högsta riskfaktorn, får endast bortskaffas genom förbränning, avfallsförbränning eller deponering. Kommissionen har möjlighet att efter att ha hört den ansvariga vetenskapliga kommittén tillåta alternativa metoder för bortskaffande. Detta verkar dock ha fördröjts genom förvaltningen och de vetenskapliga förfarandena i kommittéförfarandena.

1. Bortskaffande av kött- och benmjöl är mycket dyrt. Ser kommissionen inga fördelar med att inrätta pålitliga alternativa metoder för att ändamålsenligare och billigare använda kött- och benmjöl i kategori 1?

2. Känner kommissionen till den vetenskapliga utvecklingen inom detta område, särskilt vad gäller förädling av rester?

3. Om så är fallet, hur avser kommissionen att stimulera genomförandet av alternativa bearbetningsmetoder, såsom vidarebehandling i en biogasanläggning, komposteringsanläggning eller jäsningsanläggning, för att utvinna energi?

(1) KOM(2000) 574 EGT C 96 E, 27.3.2001, s. 40.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(18 februari 2002)

I överensstämmelse med senast tillgängliga vetenskapliga rön fastställs i artikel 4 i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel, att kategori 1-material, med den högsta riskfaktorn, skall bortskaffas genom förbränning, samförbränning eller som avfall i en deponi efter sterilisering. I samma artikel fastställs dock att detta material får bortskaffas med någon annan metod som godkänts av kommissionen och efter samråd med den berörda vetenskapliga kommittén.

Mot bakgrund av ovanstående är kommissionen redo att utvärdera alla förfrågningar som syftar till att tillåta alternativa metoder för bortskaffande av kategori 1-material, t.ex. sådana som anges av parlamentsledamoten. Utvärderingen kommer att utföras på grundval av Ramar för bedömning av risken med olika metoder för säkert bortskaffande eller säker användning av kött- och benmjöl och andra produkter som kan vara förorenade med transmissibel spongiform encefalopati (TSE) och andra material, som antogs av Vetenskapliga styrkommittén den 2829 juni 2001. Detta dokument finns tillgängligt på Internet.

Hittills har kommissionen inte mottagit någon sådan förfrågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3671/01

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(14 januari 2002)

Ämne: Verksamhet som stör långtradartrafiken vid gränsen mellan Finland och Ryssland

Finland har en nästan 1 300 kilometer lång gemensam gräns med Ryska federationen. Vid gränsen finns det ett flertal internationella gränsövergångsställen och handeln uppvisar ett glädjande mått av aktivitet utmed denna gräns som hittills är den enda gemensamma gränsen mellan EU och Ryssland.

Men långtradarchaufförer från Finland krävs allt oftare på pengar under mystiska omständigheter i Ryssland eller faller offer för utpressning och rån. I år har det konstaterats en mera raffinerad form för penninginkassering tullen i Ryssland har grundat egna företag som erbjuder chaufförerna eskorttjänster. I vissa fall har chaufförerna rentav varit tvungna att anlita dessa tjänster för att kunna åka vidare, alltså för att kunna fortsätta utföra sitt eget arbete.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att man skall få bukt med sådana här olagligheter som pågår vid en av EU:s yttre gränser och för att åkerier från Finland skall få arbeta i fred utan att behöva utsätta sig för brottslig verksamhet?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(10 april 2002)

Kommissionen känner till de många tullproblem som uppstår vid finsk-ryska gränsen, bland annat det problem som parlamentsledamoten tar upp, nämligen eskort av lastbilar. Det finns en oroande tendens till utpressning mot lastbilschaufförer. Vad beträffar den ryska tullens påstådda inblandning i sådan verksamhet bör det framhållas att det inte i sig är ett problem om tullen erbjuder eskort om så behövs. Avgifterna får emellertid inte vara överdrivet höga och användningen av sådan tjänster bör begränsas så mycket som möjligt, vilket enligt era uppgifter kanske inte är fallet här.

Problemen vid den finsk-ryska gränsen kommer att diskuteras med de ryska myndigheterna i samband med de regelbundna mötena inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland. Det senaste mötet i underkommittén för tull- och gränssamarbete ägde rum i Moskva den 28 februari 2002 och den här frågan diskuterades. Kommissionen överväger för närvarande om ytterligare åtgärder behövs, men vi kommer även i fortsättningen att förlita oss på att medlemsstaterna och parlamentsledamoten håller oss informerade om utvecklingen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3670/01

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(14 januari 2002)

Ämne: Situationen för den nordliga dimensionen inom EU:s budget för 2002

Den nordliga dimensionen är ett betydelsefullt politiskt alternativ.

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att inrätta en egen budgetpost för den nordliga dimensionen i EU:s budget för 2003?

Hur avser kommissionen uppmärksamma den nordliga dimensionen i samband med utarbetandet av budgeten för 2003?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Kommissionen stödjer starkt initiativet rörande den nordliga dimensionen. Initiativet syftar till att förbättra samarbetet mellan unionen och länderna i Europas nordliga region, bland annat genom bättre samordning av gemenskapsprogrammen i regionen. Det har från början stått klart att initiativet rörande den nordliga dimensionen inte skulle innebära att nya särskilda källor för gemenskapsfinansiering inrättas.

Kommissionen anser att mer kan vinnas genom en förbättrad samordning av befintliga program än vad som skulle kunna göras tillgängligt genom ytterligare en liten budgetpost, och kommissionen planerar därför inte att föreslå någon särskild budgetpost för den nordliga dimensionen. Kommissionen är i allmänhet motståndare till att det upprättas små tematiska eller specialiserade budgetposter, vilka förhindrar en effektiv förvaltning av gemenskapsbudgeten.

Verksamheten inom ramen för den nordliga dimensionen drar även fortsättningsvis nytta av de befintliga budgetposterna avseende Tacisprogrammet för åtgärder i Ryssland, Phare- och ISPA-programmen för kandidatländerna och Interreg i de berörda medlemsstaterna. Budgetpost (B7-521) för gränsöverskridande samarbete används exempelvis övervägande i det område som den nordliga dimensionen omfattar. Underrubriken för Östersjön (B7-5211) är naturligtvis uteslutande avsedd för det område som den nordliga dimensionen omfattar. Detta är även fallet när det gäller programmet för gränsöverskridande samarbete i regionen inom ramen för Phare (B7-0311). Kommissionen har dessutom för avsikt att bli en viktig bidragsgivare till stödfonden för miljöpartnerskap inom ramen för den nordliga dimensionen, när den fonden väl har inrättats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3480/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(17 december 2001)

Ämne: Fingeravtryck

Vid diskussionen om yttre och inre säkerhet aktualiseras också gång på gång frågan om att det skall tas fingeravtryck på invandrare eller också på alla unionsmedborgare. I det sammanhanget hävdas det också att det skulle innebära en kränkning av människovärdet att ta sådana fingeravtryck. Då bör det framhållas att alla värnpliktiga som har italienskt medborgarskap måste lämna fingeravtryck i samband med läkarundersökningen, utan att det någonsin under de årtionden som gått skulle ha förts några diskussioner i Italien om att detta innebure en kränkning av människovärdet.

Dessutom har det framför allt bland invandrare gång på gång konstaterats att kriminella personer kunnat förlänga sin vistelse på unionens territorium genom att byta namn eller förfalska dokument, trots att de antingen utvisats eller måst avtjäna fängelsestraff. Sådant skulle lättare kunna stävjas om personerna avkrävdes fingeravtryck så att de inte längre kunde byta identitet och så att det skulle gå lättare att identifiera dem som begått brott.

Kan kommissionen i detta sammanhang ge besked om hur kommissionen ställer sig till att det skulle börja tas fingeravtryck på invandrare från tredje land och vad kommissionen redan gjort på denna punkt?

Kan kommissionen dessutom ge besked om huruvida kommissionen också av säkerhetsskäl överväger att på medellång sikt låta registrera fingeravtryck på alla unionsmedborgare?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

För närvarande håller kommissionen på att genomföra rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000(1) om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen(2). Centralenheten vid Eurodac samlar in eller jämför fingeravtryck som medlemsstaterna tagit av asylsökande och vissa

andra medborgare i tredje land. Det kan till exempel röra sig om medborgare i tredje land som gripits vid olaglig inresa till en medlemsstat men inte återsänts eller utländska medborgare som olagligen vistas i någon medlemsstat. I samtliga fall tas eller inlämnas fingeravtryck enbart för att medlemsstaterna skall kunna avgöra vem som enligt Dublinkonventionen skall pröva en asylansökan.

Det pågår en allmän debatt om att använda biometri och fingeravtryck till exempel som säkerhetskontroll på ID-kort och resehandlingar. Kommissionen planerar dock inte att föreslå insamling och registrering av invandrares eller unionsmedborgares fingeravtryck.

(1) EGT L 316, 15.12.2000.

(2) Konvention rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de Europeiska gemenskaperna, EGT C 254, 19.8.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3536/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Dödandet av flyttfåglar på Cypern

När diskuterade kommissionen och de cypriotiska myndigheterna sist frågan om att flyttfåglar fångas med nät, och därefter dödas, och vad har man fått för svar? När kommer kommissionen att ta upp frågan på nytt?

Diskuterades detta under det möte som den ständiga kommittén för Bernkonventionen höll den 2630 november? Om så är fallet, vilka påtryckningar utövades av kommissionen och vad gav mötet för resultat?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(6 februari 2002)

Enligt villkoren i det kapitel i utvidgningsförhandlingarna som rör miljön har Cypern åtagit sig att genomföra gemenskapens regelverk på miljöområdet när det gäller naturvård, däribland fågeldirektivet, dvs. rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(1).

Frågan om att flyttfåglar fångas med nät och därefter avlivas har tagits upp med de cypriotiska myndigheterna vid en rad tillfällen under det senaste året, bl.a. inom den ständiga kommittén för Bernkonventionen i november 2001 och vid en internationell kongress om viltvårdförvaltning som hölls på Cypern i september 2001. Skriftliga meddelanden har också utväxlats med de cypriotiska myndigheterna i denna fråga.

De cypriotiska myndigheterna har underrättat kommissionen om att de medger att det problem som parlamentsledamoten hänvisar till är mycket oroväckande och att de håller med om att det behövs skärpta åtgärder för kontroll av efterlevnaden av lagstiftningen. De har underrättat kommissionen om att åtgärder även vidtas mot restauranger och andra ställen där dessa skyddade arter olagligen säljs. Kommissionen har underrättats om att myndigheterna under 2002 kommer att göra ytterligare insatser i ett försök att helt och hållet få slut på denna verksamhet och att i synnerhet påverka medborgarnas inställning. Den nya cypriotiska lagstiftningen, vilken kommer att innebära en harmonisering med gemenskapens regelverk på miljöområdet, innehåller bestämmelser om utbildning av jägare. Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant följa utvecklingen i denna fråga.

(1) EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3321/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) och Christos Zacharakis (PPE-DE) till kommissionen

(30 november 2001)

Ämne: Rivning på selektiv basis av byggnader tillhörande greker i Albanien

Från grekiska invånare i Himarë kommer uppgifter om att man den 22 november 2001 kommer att inleda rivning på selektiv basis av affärer och hus som tillhör medlemmar av den internationellt erkända grekiska minoriteten i södra Albanien. De lokala självstyrelsemyndigheterna återlämnade de här fastigheterna till deras lagliga ägare omedelbart efter den kommunistiska Hoxha-regimens fall. Det rör sig om bostäder, tavernor, kaféer, kontor tillhörande grekiska organisationer och en grekisk språkskola.

Den nya borgmästaren i Himarës, medlem av Socialistiska partiet, har översänt 15 enskilda underrättelser om rivning till medlemmar av den etniska grekiska minoriteten. Underrättelserna betecknar byggnaderna som illegala, trots att de funnits i området i många år och återlämnades till sina lagliga ägare när det förra kommunistiska styrets socialisering upphörde att gälla.

Hur ställer sig kommissionen till detta? Överensstämmer den här rasistiska taktiken som de albanska myndigheterna driver gentemot grekerna i Albanien med det som gäller i EU:s medlemsstater? Vilka åtgärder skulle omedelbart kunna vidtas för att frysa det här beslutet och för att förmå Albanien att upphöra med förföljelsen av medlemmar av den etniska grekiska minoriteten, en minoritet som erkänds inte bara internationellt utan även av Albanien självt?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(22 januari 2002)

Kommissionen känner inte till att det skulle förekomma någon selektiv rivning av byggnader och hus tillhörande den etniska grekiska minoriteten i Albanien.

Enligt tillgängliga uppgifter har det under 2001 rivits illegala byggnader över hela landet, även i landets södra delar (Himarë-regionen). Enligt tillgängliga uppgifter har det dock inte förekommit någon målinriktad rivning av egendom tillhörande den grekiska minoriteten, och rivningarna har endast rört illegala byggnader. Etniska albanska husägare har också utsatts för dessa drastiska åtgärder.

Kommissionen följer på nära håll minoriteternas ställning i Albanien och är särskilt uppmärksam på den fråga som parlamentsledamöterna tagit upp. Kommissionen anser dock att Albanien generellt har en konstruktiv inställning till sina nationella minoriteter och har inte kunnat konstatera någon vare sig rasistisk taktik mot eller förföljelse av den grekiska minoriteten i Albanien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3678/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Skydd av hellenistiska kulturskatter i Afghanistan

Innan inbördeskriget i Afghanistan bröt ut hade grekiska arkeologer upptäckt arkeologiska fynd från hellenistisk tid till ett oskattbart värde och med en historia som går mer än 2500 år tillbaka i tiden. En stor del av dessa fynd, vilkas öde man i dag inte vet någonting om, förvarades i en underjordisk skattkammare tillhörande en afghansk bank och i Kabuls museum.

När krigsmanövrarna nu lider mot sitt slut, och eftersom det går rykten om att många av de arkeologiska fynden redan förts ut ur landet i exploativt syfte, vill jag fråga kommissionen om den har för avsikt att understödja en undersökning för att återfinna, rädda och skydda dessa arkeologiska skatter, var än de befinna sig i dagens läge.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(21 februari 2002)

Som frågeställaren framhåller i sin fråga verkar det tyvärr som om många av de kulturskatter som förvarades i Bank of Afghanistan och Kabuls museum har förts bort eller förstörts under det utdragna inbördeskriget i Afghanistan.

På biståndskonferensen för Afghanistans återuppbyggnad som hölls i Tokyo den 2122 januari 2002 utlovade kommissionen tillsammmans med medlemsstaterna och det internationella samfundet ekonomiskt bistånd för återuppbyggnaden av landet. Kommissionen utlovade på konferensen ett bistånd för 2002 uppgående till 200 miljoner euro.

Dessa medel kommer att användas för prioriterade områden, bl.a. till stöd för den tillfälliga administrationen, återuppbyggnad av landsbygd och städer, minröjning, åtgärder för att stoppa vallmoodlingen samt stöd till media. Kommissionen kommer att föreslå budgetmyndigheten att medel i samma utsträckning anslås varje år under ytterligare fyra år.

Som angavs i svaret på frågeställarens skriftliga fråga E-0878/01(1) innehåller gemenskapens budget inte någon bestämmelse om finansiering av åtgärder för att skydda det afghanska kulturarvet.

(1) EGT C 318 E, 13.11.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3478/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Avgifter av typ Normverbrauchsabgabe

Österrike har en avgift som kallas Normverbrauchsabgabe och som skall betalas när det importeras ett fordon till landet.

Kommissionen ombedes meddela om det finns sådana avgifter av skattenatur också i andra länder av EU.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 februari 2002)

Den österrikiska avgift som parlamentsledamoten hänvisar till kan betecknas som en registreringsavgift. Enligt österrikisk lag skall en sådan avgift tas ut vid leverans av en ny bil och vid registrering av en bil som inte tidigare registrerats i landet. Avgiften gäller således för bilar som överförs från andra medlemsstater och bilar som importeras från tredjeland.

Det finns för närvarande en registreringsavgift i tio av medlemsstaterna. Frankrike, Luxemburg, Sverige och Förenade kungariket tillämpar inte denna typ av avgift.

Det bör tilläggas att kommissionen anser att den österrikiska Normverbrauchsabgabe i vissa avseenden leder till att bilar från andra medlemsstater diskrimineras i förhållande till bilar från Österrike på ett sätt som strider mot artikel 90 i EG-fördraget. Kommissionen har därför beslutat att ta upp ärendet vid EG-domstolen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3663/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet

(15 januari 2002)

Ämne: Avrättning av hungerstrejkande fångar i Turkiet

Vid säkerhetsstyrkornas angrepp i en förstad till Istanbul dödades sex hungerstrejkande fångar och enligt en rättsmedicinsk rapport som offentliggjorts av turkisk press bar deras lik märken av slag och skott. Antalet dödsfall bland hungerstrejkande har under loppet av det senaste året uppgått till 80, av vilka 36 blivit dödade under säkerhetsstyrkornas ingripanden. Enligt uppgifter från internationella nyhetsbyråer är den turkiska regeringen i färd med att förbereda ett lagförslag som innebär fängelsestraff för personer som anstiftar, uppmuntrar eller stöder (!) hungerstrejkande. Mot bakgrund av detta ombeds rådet att upplysa om vad det har åtagit sig för att genom konkreta åtgärder fördöma dessa avrättningar?

Avser rådet att frysa förhandlingarna mellan EU och Turkiet som kandidatland tills den turkiska ministern i fråga tar på sig ansvaret och avgår och det skapas förutsättningar för respekt för mänskliga rättigheter, liv och människovärde för politiska fångar i turkiska fängelser? Enligt en förklaring från Europeiska rådet har en förbättring av förhållandena för fångar i turkiska fängelser gjorts till en av de prioriterade frågorna på kort sikt för partnerskapsavtalen. När löper tidsfristen ut för dessa förpliktelser på kort sikt?

Svar

(13 maj 2002)

Angående polisoperationen i en del av Istanbul den 5 november 2001 mot hungerstrejkande som motsatte sig införandet av ett nytt slags fängelse har rådet, genom beskickningscheferna i Ankara liksom mera nyligen vid trojkamötet med de politiska direktörerna EUTurkiet i Madrid den 8 januari 2002, inför Turkiet uttryckt sin oro över det oproportionerliga användandet av våld och uppmanat de turkiska myndigheterna att lämna förklaringar till de inträffade dödsfallen.

Vad gäller förhållandena i turkiska fängelser utgör förbättring härvidlag en av prioriteringarna på medellång sikt i anslutningspartnerskapet med Turkiet, vilket trädde i kraft den 1 mars 2001. I detta partnerskap förutsätts att åtgärdandet av prioriteringar på medellång sikt torde ta mer än ett år. Rådet erinrar likaså om att Europeiska rådet i Laeken den 1415 december 2002 gärna ville se Turkiet göra fortsatta framsteg med avseende på hänsyn till såväl ekonomiska som politiska intressen, inte minst när det gäller mänskliga rättigheter.

Beträffande andra faktorer med anknytning till den ställda frågan ombeds den ärade parlamentsledamoten ta del av rådets svar på den skriftliga frågan nr E-3180/01 från Christos Zacharakis, vilket även berör polisoperationen mot de hungerstrejkande den 5 november 2001 i Istanbul.