SKRIFTLIG FRÅGA P-3977/97 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (9 december 1997)

Ämne: Det grekiska utbildningsdepartementets finansiering av godtyckliga projekt

I enlighet med de andra gemenskapsstödramarna för Grekland skulle ett stödbelopp på cirka 440 miljoner drakmer betalas ut till landet för att tillmötesgå behoven på utbildningsområdet, så att landet skulle kunna främja förnyelseprogram i syfte att styrka de otillräckliga materiella och tekniska infrastrukturerna och göra det möjligt att inrätta ett biblioteksnät, främja den högre utbildningen och en seriös utveckling av datatekniken, etc. För närvarande har de flesta av dessa nyskapande projekt utvecklats långsamt och utnyttjandegraden av anslagen var tills helt nyligen omkring 25 %. Därför har dessa program i en viss utsträckning förenklats för att göra det möjligt att utnyttja anslagen i snabbare takt.

Man bör emellertid inte förväxla antagandet av mer konventionella program och Europeiska unionens finansiering av det grekiska utbildningsdepartementet oacceptabla experiment. Enligt vissa källor skulle det grekiska utbildningsdepartementet tillsammans med kommissionen ha inlett diskussioner om följande punkter:

- Finansiering av nya handböcker, som beställts direkt från författarna, utan anbudsinfordran och i strid med konkurrensreglerna.

- Stöd till ett riskabelt projekt att inrätta ett ¨enhetligt gymnasium¨ till ett belopp på ungefär 100 miljoner drakmer som om detta vore det viktigaste problemet på utbildningsområdet i Grekland, när inte ens problemet om arbetsdelning har lösts.

- Tilldelning till universiteten av förvaltningen av detta program, utan att ange inom vilka ramar, och med cirka 5-10 % av anslagen reserverade till administrationskostnader för högre läroverk.

Utbildningen i Grekland förtjänar en bättre behandling. Kan kommissionen därför ange vilka program som för närvarande inte utvecklas på tillfredsställande sätt, den nuvarande utnyttjandegraden av anslagen till det grekiska utbildningsdepartementets program, i vilka andra länder universiteten förvaltar anslag till gymnasieutbildning och slutligen vilka av det grekiska utbildningsdepartementets projekt kommissionen avser finansiera och vilka belopp den ämnar avsätta till dessa?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (24 februari 1998)

En av insatserna i åtgärdsprogrammet ¨ Utbildning och grundläggande yrkesutbildning¨ inom ramen för gemenskapsstöd till Grekland avser utarbetandet av nya läroplaner och produktion av nya läroböcker med en planerad budget på ca 32 miljoner ecu. Enligt den godkända åtgärden skulle både de som arbetar med att utforma nya läroplaner och de som skriver nya läroböcker väljas på grundval av allmän anbudsinfordran. Utbildningsministeriet har nyligen bekräftat detta och förklarat att allmänna förfaranden inte följdes endast i sådana fall då det gällde ändring av befintliga läroböcker vars upphovsrätt fortfarande är i kraft.

Efter införandet av ett integrerat gymnasium förklarade ministeriet att denna åtgärd måste ses över eftersom hela gymnasieutbildningen ändras, vilket även omfattar vissa läroplaner och läroböcker. Utförligare förslag väntas.

I november bad utbildningsministeriet att programmets första delprogram (gymnasieskolan) skall ändras för att främja det enhetliga gymnasiet. Kommissionen har i princip godkänt detta för att stödja denna nya typ av gymnacium och påskynda genomförandet.

Mera detaljerade förslag med finansiella uppgifter väntas för att övervakningskommittén skall kunna fatta beslut utgående från dessa. Kommissionen kommer att granska förslagen så snart de har lämnats in.

Utbildningsministeriet har föreslagit att universitet och tekniska institut skall verka som förmedlarorgan eftersom skolor enligt det nuvarande systemet inte direkt kan delta i genomförandet. Vid övervakningskommitténs senaste möte reserverade sig högskolorna mot detta. Ministeriet undersöker de strukturer och mekanismer för genomförande som kommer att ingå i det förväntade förslaget.

Utnyttjandegraden för hela åtgärdsprogrammet ¨Utbildning och grundläggande yrkesutbildning¨ är ca 27 %. Utnyttjandegraderna per delprogram är ungefär följande: delprogram 1 (gymnasieskola) - 17 %, delprogram 2 (grundläggande yrkesutbildning) - 42 %, delprogram 3 (högskoleutbildning) 15,5 % och delprogram 4 (modernisering av utbildningssystemets förvaltning och tekniskt stöd) 13 %. (Procentsatserna motsvarar medlemsstatens betalningsandelar i programmets totala budget).

Förutom de åtgärder som riktats direkt till universitet och tekniska institut deltar högskolorna även i genomförandet av andra insatser i gymnasieskolorna, t.ex. ¨informationsteknik¨ och ¨undervisning för speciella elevkategorier (minoriteter, immigranter, repatrierade)¨. I dessa fall verkar universiteten både som förmedlande och genomförande organ. Betalningar görs mot kvitto över faktiska kostnader, inte som schablonbelopp eller efter åtgärdens andel i budgeten.