SKRIFTLIG FRÅGA E-0383/03

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(13 februari 2003)

Ämne: Byggslarv i Grekland utlåtanden från Espel och Olaf om bekämpandet av misshushållningen med EU-stöd

I sitt svar på en tidigare fråga (E-3524/02) nämner kommissionsledamoten Michel Barnier(1) att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) informeras av de nationella myndigheterna om frågor som rör misshushållning med gemenskapsanslag och om byggprojekt med så allvarliga brister att de helt eller delvis måste göras om (projekt i kategori 3). Med tanke på detta undrar jag följande:

1. Hur många gemenskapsfinansierade byggprojekt i EU har till dags dato tagits upp i kategori 3? Hur många av dessa rör Grekland (antal och andel) och vilka projekt handlar det om (jag vill be om en detaljerad tabell och förteckning över kategori 3-projekt i Grekland)?

2. När informerades Olaf senast av grekiska myndigheter, och hur lyder utlåtandet från expertrådet för kvalitetskontroll (Espel) om kategori 3-projekten?

3. Hur stora är de gemenskapsanlag som gått till projekt där allvarliga brister konstaterats, och på vilket sätt skall gemenskapens bidragssystem för byggprojekt skyddas från dåligt utförda arbeten?

4. Ingår Kifisos-projekten och brobygget i Peania i kategori 3, och vilka sanktionsåtgärder har vidtagits mot de bristfälligt utförda arbetena, exempelvis när det gäller bygget av en motorväg i Drama, som en vecka efter invigningen måste stängas av på grund av byggslarv?

(1) EGT C 155 E, 3.7.2003, s. 163.

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(22 april 2003)

1. Termen kategori III används inte i gemenskapslagstiftningen. Den används bara av ESPEL(1) för att hänvisa till fall där allvarliga brister har upptäckts vid genomförandet av byggprojekt i Grekland som samfinansierats av Europeiska gemenskaperna och Grekland (som helt att delvis måste byggas om). De grekiska myndigheterna har underrättat kommissionen om att flera projekt inom gemenskapens stödram för 19941999 har allvarliga brister (oriktigheter).

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har mottagit 41 anmälningar om allvarliga brister från de grekiska myndigheterna enligt kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994(2) om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område. Enligt artikel 10 i förordningen får inte kommissionen sprida de uppgifter som den underrättats om.

2. Kommissionen mottog upplysningar från de grekiska myndigheterna senast i december 2002.

3. De totala beloppet för gemenskapsmedlen för de projekt som rapporterats till OLAF inom ramen för strukturfonderna (19941999) är 26 841 671,30 euro. För närvarande kan inte kommissionen informera parlamentsledamoten om det exakta beloppet för de gemenskapsmedel som berörs av oriktigheter, eftersom nationella förfaranden avseende en del av dessa oriktigheter fortfarande pågår.

Medlemsstaterna är ansvariga för förvaltningen och åläggs i första hand ansvaret för den finansiella kontrollen av de åtgärder som samfinansieras genom strukturfonderna. Grekland har således angett att det vidtagit åtgärder, bland annat har de infört ett system för kvalitetskontroll (ESPEL) och inrättat ett nytt kontrollorgan (EDEL). Kommissionen vidtar lämpliga åtgärder i de fall det visar sig vara nödvändigt, inklusive tillämpningen av finansiella korrigeringar.

4. Arbetena på Kifisos, brobygget i Peania och motorvägen i Drama ingår inte i de kategori III-projekt som kontrolleras av Espel och som kommissionen hittills underrättats om.

(1) Konsulten för kvalitetskontroll (ESPEL) är ett oberoende organ som de grekiska myndigheterna engagerat för att kontrollera kvaliteten på de projekt som samfinansieras med gemenskapsmedel och de grekiska myndigheterna.

(2) EGT L 178, 12.7.1994.