ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1020/02

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(12 april 2002)

Ämne: Genomförande av budgetposterna B2-1411 och B5-3003

I EU:s budget för 2002 har följande två budgetposter införts B2-1411 Stöd till regioner som gränsar till kandidatländerna och B5-3003 Pilotprojekt om utvidgningens effekter för de regioner som gränsar till kandidatländerna.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder som har fått stöd, vilka åtgärder som kommissionen har vidtagit eller tänker vidta och precisera den procentuella genomförandenivån av åtagande- och betalningsbemyndigandena för dessa poster?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(6 juni 2002)

Kommissionen avser att tilldela 30 miljoner EUR i stöd till de regioner som gränsar till kandidatländerna (budgetpost B2-1411) till de fjorton gemenskapsinitiativen Interreg III genom att lägga till en ny prioritering. Enligt målen i de olika åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande om utvidgningens följder för de regioner som gränsar till kandidatländerna(1), skulle denna prioritering kunna omfatta projekt på följande områden: förstärkta transportsystem, stöd till små och medelstora företag som särskilt påverkas av utvidgningen, samt stöd för utbildning och mellankulturellt samarbete, även det som gynnar integrationen av olika språkgrupper och kulturella grupper. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de projekt i transportsektorn och sektorn för små och medelstora företag som är direkt kopplade till miljöförbättringar.

Kommissionen avser att ändra ovan nämnda program genom ett enda kommissionsbeslut. Budgetåtagandet kommer därför att göras efter kommissionens beslut, och utbetalningar kommer att göras efteråt enligt de befintliga reglerna för Interreg III-program.

När det gäller pilotprojektet om utvidgningens effekter för de regioner som gränsar till kandidatländerna (budgetpost B5-3003) avser kommissionen att tilldela 2 miljoner för finansiella åtgärder som gynnar unga människor i gränsområdena enligt de kriterier och villkor som tillämpas i Youth-programmet. Ett belopp på 18 miljoner skall användas för att inleda åtgärder till stöd för små och medelstora företag för att förbättra deras kapacitet att ta tillvara de möjligheter och utmaningar som följer av utvidgningsprocessen, och till stöd för sysselsättning, sociala och kulturella åtgärder som är inriktade på information och ökad medvetenhet, sysselsättningsfrämjande åtgärder och gränsöverskridande sociokulturell verksamhet, samt till stöd för lokala eller regionala organ så att de kan förbereda sig på de administrativa och ekonomiska effekterna av ökad migration och underlätta utvecklingen av kontakter och nätverk mellan företrädarna för dessa organ över gränserna.

Kommissionen förbereder för närvarande ansökningsomgångar som snart kommer att offentliggöras. När det gäller finansiellt stöd till de tre områden som nämns ovan kommer stödet till små och medelstora företag att prioriteras.

(1) KOM(2001) 437 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1442/02

från Dorette Corbey (PSE) till kommissionen

(15 maj 2002)

Ämne: Tysk vindkraftverkanläggning nära Bellingwolde

I oktober 1998 fick ett antal invånare i den nederländska orten Bellingwolde kännedom om ett projekt att på tysk mark 200 meter från gränsen (och ca 300 meter från de närmast belägna husen) bygga en anläggning med 22 vindsnurror med höjden 132 meter och med maximal kapacitet på 1,5 megawatt. Efter protester byggdes slutligen i september 2001 17 vindsnurror med höjden 135 meter och med en maximal kapacitet på 1,8 megawatt ungefär 367 meter från gränsen. För de boende innebär kraftverket stress i form av buller, skugga, skymd utsikt, skakningar i marken, elektromagnetiska störningar, minskat fastighetsvärde och försämrad miljö.

Projektet kan innebära ansenlig skada på miljön. Därför krävs en miljökonsekvensutvärdering innan byggnadstillstånd får ges.

1. Kan kommissionen ange om projektet inte redan strider mot relevant gemenskaplig lagstiftning, och särskilt det europeiska fågeldirektivet (79/409/EEG(1)) och Habitatdirektivet (92/43/EEG(2))?

2. Kan kommissionen ange om det före projektet gjordes en miljökonsekvensutvärdering, enligt direktiv 85/337/EEG(3), och vilket resultatet blev?

3. Om ingen miljökonsekvensutvärdering har ägt rum, anser kommissionen att man inte har efterlevt den gemenskapslagstiftning som kommissionen är satt att övervaka?

(1) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(11 juni 2002)

1. Kommissionen kan för det första inte, utifrån den summariska information frågeställaren lämnar om en vindkraftpark i Tyskland nära den nederländska kommunen Bellingwolde, se att vare sig fågeldirektivet (rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar) eller habitatdirektivet (rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter) kan gälla i denna situation.

2. Dessutom anser kommissionen inte att det finns något som tyder på att vindkraftparken kan omfattas av direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(1).

3. Utifrån den information frågeställaren lämnar kan kommissionen inte bedöma om det föreligger ett brott mot gemenskapslagstiftningen. Kommissionen kommer att undersöka alla kompletterande uppgifter frågeställaren kan lämna i detta sammanhang.

(1) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0177/02 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen. Eurons värde gentemot andra valutor i världen.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 301 E , 05/12/2002 s. 0028 - 0029



SKRIFTLIG FRÅGA E-0177/02 från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen (5 februari 2002) Ämne: Eurons värde gentemot andra valutor i världen Kan kommissionen presentera en lista över vilka av världens valutor som ökat i värde gentemot euron vid årsskiftet 2001/2002 sedan eurons introduktion 1 januari 1999? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (5 april 2002) Europeiska centralbanken (ECB) offentliggör referenskurser för 28 valutor. Av dessa ökade 22 i värde gentemot euron mellan den 4 januari 1999 och den 28 december 2001: >Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-0709/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Förorening av vatten i Grekland

Enligt en undersökning av dricksvattnet i 54 byar i länet Thessaloniki som utförts av Aristotelesuniversitetet i Thessaloniki, har man funnit höga halter av förorenande ämnen, bland annat nitriatjoner som förorsakar spädbarnscyanos. Kommissionen har i sitt svar på en tidigare fråga från mig (E-0183/00(1)) understrukit att det finns problem med föroreningar av grundvattnet i detta område, men även i Thessalien, Elis och Messinien.

1. Har kommissionen fått några nya uppgifter om föroreningarna av grundvattnet i Grekland?

2. Är kommissionen tillfreds med det sätt på vilket gemenskapsdirektiv 91/676/EEG(2) har genomförts i Grekland?

(1) EGT C 46 E, 13.2.2001, s. 4.

(2) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(2 maj 2002)

1. I sin rapport för år 2000 om genomförandet av direktiv 91/676/EEG, har de grekiska myndigheterna informerat kommissionen om resultaten av sin övervakning av nitratkoncentrationen. Dessa värden gäller enbart sådana områden som klassats som känsliga, inte alla vattenområden i medlemsstaten, i enlighet med direktivets bestämmelser. Uppgifterna om förorening av grekiskt grundvatten är alltså inte aktuella.

De sju områden som klassats som känsliga utgör ungefär 70 % av de potentiella områden som kommissionen utvärderar, på grundval av de uppgifter som föreligger för nitratkoncentrationen i grundvattnet i områden med intensivt jorbruk. Av dessa sju känsliga områden finns det nu åtgärdsprogram för fyra.

2. Grekland har mycket sent antagit nationella åtgärder som genomför rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket(1). På grund av den stora förseningen av genomförandet av detta direktiv har de grekiska myndigheterna inte respekterat den slutgiltiga tidsplan som fastställs i direktivet.

Eftersom kommissionen anser att Grekland inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiv 91/676/EEG, har kommissionen inlett ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget.

Under de olika administrativa faserna före överträdelseförfarandet sände de grekiska myndigheterna information till kommissionen om åtgärder för övervakning, en ny kodex för god jordbrukarsed, ett beslut om klassificering av fyra känsliga områden och åtgärdsprogram för dessa fyra områden (Kopaida, Argolida, Thessalien och Ilia). Under 2001 klassades dessutom ytterligare tre områden som känsliga områden; slätterna vid Thessaloniki, Strymonas och Arta-Preveza. Den 20 december 2001 beslutade därför kommissionen att låta överträdelseförfarandet bero.

Kommissionen fortsätter att se till att direktiv 91/676/EEG tillämpas korrekt i Grekland och kommer vid behov att vidta de åtgärder som krävs för att skyldigheterna enligt direktivet uppfylls.

(1) EGT L 375, 31.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1604/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(5 juni 2002)

Ämne: Akamas-halvön på Cypern

Kan kommissionen bekräfta att man i samband med anslutningsförhandlingarna med Cyperns regering, som förutses vara avslutade före toppmötet i Köpenhamn, har fortsatt att understryka vikten av att ALLA nya investeringar som görs skall uppfylla de krav som ställs i EU:s miljölagstiftning? Margot Wallström, kommissionsledamot med ansvar för miljö, klargjorde detta i juni 2000, och särskild vikt lades vid att alla åtgärder som kan skada viktiga områden som till exempel Akamas-halvön, som troligen kommer att föreslås ingå i Natura 2000-nätverket, bör undvikas.

När väntar sig kommissionen ta emot Cyperns förslag till områden som skall ingå i Natura 2000? Bekräftar kommissionen att man har för avsikt att återsända dessa förslag för översyn om de inte skulle omfatta tillräckligt stora områden för att till fullo skydda öns mångfald vad gäller djur- och naturliv?

Är kommissionen medveten om att många väntar sig att Cyperns regering endast kommer att förslå att ett begränsat område av Akamas-halvön skall ingå i Natura 2000, trots expertrekommendationer om att ett mycket större område bör omfattas? Är kommissionen dessutom medveten om att Cyperns regering har för avsikt att tillåta en mängd investeringar inom turistsektorn på detta område som kan komma att utses för Natura 2000-nätverket? Man fruktat också att tillstånd för utbyggnad kan komma att ges även innan de officiella förslagen till Natura 2000 lämnas in.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen sätta in för att garantera att ingen utbyggnad sker på Akamas-halvön, varken före eller efter förslagen till Natura 2000, eller i perioden mellan inlämnandet av förslagen och påföljande granskning och godkännande av kommissionen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 juli 2002)

Kommissionen kan bekräfta att den under anlutningsförhandlingarna med de cypriotiska myndigheterna hela tiden har betonat att alla nya investeringar bör vara förenliga med den gällande miljölagstiftningen. Den har också hävdat, beträffande områden som kan föreslås ingå i Natura 2000-nätet, att sådana områdens bevarandevärde inte bör riskeras genom pågående eller framtida utvecklingsarbete.

Cypern skall formellt lämna in sina förslag till Natura 2000-områden före Cyperns anslutning till unionen. Landet håller för närvarande samråd med allmänheten om sina förslag och kommissionen har förstått att allmänheten har reagerat kraftigt. Kommissionen kommer att undersöka dessa förslag noggrant och vidta lämpliga åtgärder för att behandla eventuella brister eller försummelser.

Kommissionen är medveten om att det finns många uttalanden om påstådda planer för Akamashalvön, men den har inte fått information om några definitiva beslut. De åtgärder kommissionen kan vidta före anslutningen är beroende av det exakta innehållet i beslut som fattas av de cypriotiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0888/02

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(2 april 2002)

Ämne: Forteto

Forteto är ett jordbrukskooperativ i Toscana som uppbär offentlig finansiering uppgående till mellan 65 000 och 300 000 lire per dag för att ta emot minderåriga som anförtros det.

Bland de ledande ansvariga för Forteto finns två personer som redan 1985 dömdes för sexuella övergrepp på och misshandel av minderåriga.

Sedan de dömdes i apellationsdomstolen i Florens 1985, fortsätter domstolen för minderåriga att anförtro minderåriga åt Forteto, trots att Italien fällts av Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna för att ha anförtrott två minderåriga, barn till italienare som utvandrat till Belgien, till Forteto. Domen åtföljdes av ett vite om 200 miljoner lire och erläggande av skadestånd för ideell skada.

Kan kommissionen

- kontrollera hur de italienska myndigheterna har handlat och om de har anpassat sig till domen genom att omedelbart förflytta samtliga minderåriga från institutionen och inte längre använda Forteto som hänvisningsplats för barnutskottet,

- upprätta en undersökningskommission som kan kontrollera de verkliga motiven bakom motståndet mot att verkställa domen,

- främja en EU-undersökning om de 14 000 italienska barn som anförtros åt centra som finansieras med offentliga medel, vilka i Italien kan överstiga 600 euro om dagen,

- vidta lämpliga åtgärder för kontroll av de obestridliga krav på redlighet och sedlighet som ställs för rättsligt erkännande av centra som anförtros ungdomar?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

Kommissionen vill tacka ledamoten för frågan men vi också rikta hennes uppmärksamhet på det faktum att vad gäller ledamotens två första frågor som gäller Italiens verkställande av domen från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna av den 13 juli 2000 (målet Scozzari och Giunta mot Italien) har kommissionen ingen behörighet att agera i frågan. Kontrollen av domar från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna åligger ministerkommittén inom Europarådet i enlighet med artikel 46 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

På samma sätt anser kommissionen sig inte ha behörighet, utifrån fördragen, för att genomföra en sådan undersökning som ledamoten efterfrågar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1088/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Manipulering av personbilars kilometervisare

Enligt ett reportage på den brittiska kanalen BBC (programmet Lifting the bonnet 21.3.2002) har fenomenet att manipulera kilometervisare i begagnade personbilar ökat mycket snabbt i Europa. Syftet är att höja bilarnas försäljningsvärde. Kilometervisarna på en av tolv begagnade bilar som är till salu i Förenade kungariket har manipulerats så att de visar färre kilometrar än vad som är fallet.

Jag vill fråga kommissionen om den ämnar inrätta något organ som skulle kunna kontrollera sådan här verksamhet i syfte att skydda de europeiska konsumenterna.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(4 juni 2002)

Kommissionen har tidigare fått rapporter om samma fråga som togs upp i BBC:s program Lifting the Bonnet, nämligen manipulering av kilometervisare för att höja marknadsvärdet på fordon.

För närvarande finns det ingen mekanism för att kontrollera detta på gemenskapsnivå.

Gemenskapen har emellertid ett ansvar för direktiven om trafiksäkerhetsprovning och det finns en teknisk kommitté som bistår med råd om hur denna lagstiftning kan anpassas för bättre trafiksäkerhet och skydd av miljön och konsumenterna.

Kommissionen avser att ta upp frågan vid ett framtida möte i denna kommitté.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0789/02

från Ursula Schleicher (PPE-DE) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Reformen av Europaskolorna

Känner kommissionen till de diskussioner som förts i högsta rådet för Europaskolorna om att öka minimiantalet deltagare för att kurser skall hållas och i ökad utsträckning sköta ämnesundervisningen med hjälp av personer som inte har undervisningsspråket som modersmål?

Svar från Niel Kinnock på kommissionens vägnar

(28 maj 2002)

Enligt inledningen till den konvention som medlemsstaterna och gemenskaperna undertecknade den 17 juni 1994 erkänner Europaskolorna helt medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och organisationen av sina utbildningssystem, och för sin kulturella och språkliga mångfald.

Högsta rådet, medlemsstaternas gemensamma organ med ansvar för dessa skolor, har inte lagt fram eller övervägt något förslag om att ändra gällande regler för gruppernas storlek eller att utöka undervisningen på det första främmande språket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0801/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Reserabatter i medlemsstaterna

Vad gör kommissionen för att uppmuntra järnvägsföretag att erkänna reserabatter som utfärdats i eller av andra medlemsstater?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 maj 2002)

Denna fråga rör ett viktigt ärende i utvecklingen av gemenskapens regelverk om järnvägar. Det är sant att kvaliteten på internationella järnvägstjänster för passagerare hindras av den nationella inställningen till sådana tjänster från järnvägsföretags och myndigheters sida.

För olönsamma tjänster ger järnvägsföretagen rabatter till personer i vissa kategorier på grundval av (rättsliga) bestämmelser som skiljer sig stort mellan olika medlemsstater. Dessa skillnader får stora konsekvenser för definitionen av kategorier av personer som har rätt till rabatt på biljettpriser och för storleken på rabatten som är geografiskt begränsad till det nät järnvägsföretaget driver.

Dessa rebatter beviljas för tjänster som erbjuds inom ramen för allmän trafikplikt och trafikavtal enligt den ändrade rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar(1). Järnvägsföretag får ekonomisk kompensation från myndigheter för att driva tjänster som annars skulle ha varit olönsamma.

För regionala tjänster som sträcker sig över gränser och som inte är lönsamma är det särskilt viktigt att myndigheterna på båda sidor om gränsen samarbetar om ett avtal om allmänna trafiktjänster med ett järnvägsföretag. Om myndigheten vill att det skall finnas rabatterade biljetter är det önskvärt att dessa rabatter gäller för resa på båda sidor om gränsen. Kommissionen har lagt fram förslag som kan förenkla ett sådant tillvägagångssätt, men dessa skall fortfarande godkännas av rådet och parlamentet(2).

För lönsamma tjänster får järnvägsföretag göra en överenskommelse med varandra om passagerartrafik (inom ramen för gemenskapens konkurrenslagstiftning) vilket är fallet för Interrail, som innebär nedsatta biljettpriser i hela Europa för unga människor.

I de dyrare segmenten för höghastighetståg förbättras gradvis den internationella marknadsföringen av järnvägstjänster, till exempel genom kapacitetsstyrningsmetoder. Som konstaterats i det nya järnvägspaketet(3), kommer kommissionen att ta initiativ för att förbättra internationella järnvägspassagerares rättigheter och skyldigheter och kommer också att behandla frågan om internationella biljettpriser. Parlamentet kommer att delta fullständigt i den processen.

(1) EGT L 156, 28.6.1969.

(2) Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om medlemsstaternas åtgärder i fråga om krav på allmänna tjänster och slutande av avtal om allmänna tjänster avseende persontransporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, 21.2.2002, KOM(2002) 107 slutlig.

(3) KOM(2002) 18 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1777/02

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(24 juni 2002)

Ämne: Ytterligare negativ påverkan på miljön kring Vigos flodmynning (Galicien, Spanien)

Galiciens flodmynningar är unika ekosystem och ovärderliga ur ekologisk, social och ekonomisk synpunkt. Vid olika tillfällen har den för frågan ansvariga parlamentsledamoten vänt sig till kommissionen för att anmäla verksamheter som utgör en fara för majoriteten av dessa. Konkret har vi nyligen anmält fyllningsarbeten i San Simónbukten och installationen av småbåtshamnen i A Lagoa (Teis, Vigo). Dessa två projekt ingår i de mer än tio som på ett oåterkalleligt sätt påverkar Vigos flodmynning.

I dag har återigen områdesföreningar, fiskeorganisationer, kulturella sammanslutningar, miljöorganisationer, universitet, institutet för marina undersökningar, spanska oceanografiska institutet etc. kommit överens om att anmäla det senaste projektet med negativa konsekvenser för miljön, nämligen fyllningsarbetena i Arenal, som planeras av hamnmyndigheterna. Projektet skulle omfatta ett område på sammanlagt 208 000 m2.

På nytt skulle direktiven om livsmiljöer och om miljökonsekvensbeskrivning, liksom EU:s strategi för kustområdena, på ett allvarligt sätt påverkas.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att förhindra denna nya negativa påverkan på miljön i Vigos flodmynning och, i sin tur, garantera överlevnaden för det unika ekosystem som Galiciens flodmynningar utgör?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 juli 2002)

Kommissionen känner inte till de uppgifter frågeställaren tar upp beträffande fyllningsarbeten i Arenal i Vigos flodmynning.

Därför har kommissionen vänt sig till de spanska myndigheterna för att få deras synpunkter om frågeställarens uppgifter i denna skriftliga fråga, för att se till att den gemenskapslagstiftning som kan tänkas vara tillämplig följs i fallet i fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1222/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: Borttagande av amalgamfyllningar med kvicksilver

Kvicksilverförgiftning från amalgam orsakas av kvicksilvermetallen i fyllningar, och har satts i samband med en rad olika sjukdomar, bland annat Alzheimers sjukdom, hjärtbesvär och problem med nerv- och immunsystemet.

Den svenska regeringen har förbjudit användning av amalgamfyllningar i Sverige, och har sedan 1991 betalat 70 procent av kostnaderna i samband med borttagande av svenskarnas amalgamfyllningar.

Tyskland har varnat vissa grupper av människor för att använda tandamalgam.

Kan kommissionen ange om det för närvarande finns några EU-bestämmelser om borttagande av amalgamfyllningar med kvicksilver, och om det forskas på detta område?

Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(27 juni 2002)

Kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att det inte finns någon gemenskapslagstiftning om avlägsnande av amalgamfyllningar och att den inte hålls systematiskt underrättad om medlemsstaternas initiativ inom detta område. När det gäller forskningsverksamhet kan kommissionen hänvisa till rapporten(1) Dental Amalgam A report with reference to the Medical Devices Directive 93/42/EEC(2) from an Ad Hoc Working Group mandated by GDIII of the European Commission 1998.

Som framgår av kommissionens svar på Anneli Hulthéns(3) skriftliga fråga E-0917/01 om samma ämne dras i rapporten slutsatsen att alla tandfyllningsmaterial kan ha vissa biverkningar och att de flesta innehåller giftiga ingredienser. Det fastställs också att enligt nu tillgängliga uppgifter innebär kvicksilver från tandamalgam emellertid inte någon oacceptabel risk för befolkningen i allmänhet. Lokala biverkningar av tandamalgamfyllningar och andra tandfyllningsmaterial förekommer men är tämligen sällsynta; det finns också fall där sådana biverkningar inrapporterats om material som används som alternativ till tandamalgam. Enligt rapporten uppvägs de dokumenterade riskerna i stor utsträckning av fördelarna med att laga tänder med tandamalgam och förhållandet mellan risk och effekt motsvarar de förhållanden som för närvarande erkänns och godtas.

Kommissionen och de nationella myndigheterna granskar ständigt och i nära samarbete med andra intresserade användningen av tandamalgam och följer uppmärksamt arbetet att utveckla ersättningsmaterial och dessas hälsoeffekter.

(1) Finns på webbplatsen http://www.nordiskadental.se/default.htm.

(2) Rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter, EGT L 169, 12.7.1993.

(3) EGT C 318 E, 13.11.2001.