ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-4109/00

från Ilka Schröder (Verts/ALE) till kommissionen

(11 januari 2001)

Ämne: Årsrapporten från Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk/testning av tabletter

I årsrapporten från Europeiska centret för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk omnämns på sidan tio testning av tabletter. Detta förfarande är också känt som drug checking. Det tillämpas bland annat i Österrike, Nederländerna och Tyskland. Enligt ECNN:s bedömning blir genomförandet av denna preventiva åtgärd allt mera professionellt.

Hur ser kommissionen på drug checking?

Har kommissionen samma uppfattning som EBDD? Vilken roll kommer sådana preventiva åtgärder, som innebär en acceptans av droger, att spela i kommissionens strategi för förebyggande av missbruk?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Det ska först och främst framhållas att drug checking, dvs. toxikologiska tester av tabletter på plats, hör till medlemsstaternas behörighet. Kommissionen har ingenting med genomförandet av dessa åtgärder att göra.

I Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning (20002004)(1) uppmuntras medlemsstaterna och kommissionen att hitta innovativa sätt att förebygga missbruket av syntetiska droger, och att beakta särdragen hos dem som missbrukar dessa droger. Även om det inte tas upp i handlingsplanen så kan tester av tabletter på plats utgöra en del av ett sådant förebyggande arbetssätt, under förutsättning att det inte strider mot medlemsstatens lagstiftning.

Kommissionen är medveten om argument för, såväl som emot, att tester av detta slag bidrar till att minska riskerna och att öka användarnas ansvarsfulla beteende. För att uppnå bästa möjliga resultat är det viktigt att sådana tester kombineras med information och rådgivning på plats. Man bör alltså inrikta sig på riskerna med narkotikabruk i allmänhet, snarare än på att dra gränsen mellan ofarliga och farliga droger.

Testerna på plats kan snabbt ge en indikation på vilka ämnen och ingredienser som finns på svarta marknaden, samt i vilka specifika miljöer de används. Sådan information är värdefull för epidemiologiska syften och/eller som underlag för varningsåtgärder.

Forskningen är otillräcklig men Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har beställt en studie om tester av tabletter på plats inom gemenskapen. Denna forskning kommer att leda till en kartläggning av befintliga program för tester och granska deras mål, målgrupper, metoder och problem. Studien kommer att utvärdera hur åtgärder för förebyggande och riskminskning kan kopplas till testerna. Resultatet av denna studie väntas stå klart snart.

(1) KOM(1999) 239 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4118/00

från Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Michl Ebner (PPE-DE), Guido Bodrato (PPE-DE) och Mario Mantovani (PPE-DE) till kommissionen

(11 januari 2001)

Ämne: Framtidsutsikterna för Gemensamma forskningscentret

Undertecknade ber kommissionen, i synnerhet ordföranden Romano Prodi och ledamoten Philippe Busquin, att med hänsyn till:

- att gemensamma forskningscentret är ett mycket värdefullt vetenskapligt instrument för gemenskapen, inom vilket erfarenheter från olika europeiska vetenskapliga skolor jämförs och vetenskaplig utveckling i de olika medlemsländerna prövas för att finna eventuella uppföljningsområden (miljö, ekonomi, socialpolitik osv.),

- att man har tidigare velat minska Gemensamma forskningscentrets roll och likaså forskningen, vilket även har varit tänkt att ske genom en nedskärning av personalstyrkan med 200 enheter,

- att det även nu finns en önskan att ytterligare skära ned personalstyrkan med ytterligare 200 enheter, trots att ministerrådet år 1998 överenskom att bibehålla antalet anställda vid 2080 enheter i enlighet med Femte ramprogrammet,

att man uppger om det är riktigt att man avser att minska personalstyrkan med 200 enheter, att man vill rationalisera forskningen, och att centrumen i Petten och Ispra vid en minskning av personalstyrkan kommer att överföras från gemenskapens kompetens till de medlemsstater i vilka de är belägna?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Den senaste tjänsteförteckningen för Gemensamma forskningscentret (GFC) upprättades inom ramen för 1999 års budget och ledde inte till att antalet tjänster ändrades. Visserligen ökades antalet A-tjänster med 120, men samtidigt ströks lika många B- och C-tjänster.

Inom ramen för översynen av sina prioriteringar i början av år 2000 antog kommissionen vid sitt möte den 26 juli 2000 den interna expertgruppens rekommendationer.

Mot denna bakgrund uppmanade kommissionen den ansvarige kommissionsledamoten att uppdra åt GFC göra en genomförbarhetsstudie för att undersöka en eventuell nedläggning av institutet i Petten, alternativt en nedskärning av GFC:s samlade verksamhet och i samband därmed en strykning av 200 tjänster.

Genomförbarhetsstudien för nedläggningen av institutet i Petten är avslutad. Enligt slutsatserna, som lades fram för kommissionen i form av ett meddelande som antogs den 22 januari 2001(1), bör institutet i Petten bibehållas och verksamheten bör särskilt inriktas på kärnområdet. Därmed skulle man kunna göra en omstrukturering inom GFC som skulle innebära och en besparing på totalt 40 tjänster.

Även andra avdelningar inom GFC är föremål för översyn och slutsatserna kommer att presenteras i mars 2001.

När det gäller GFC finns det inga önskemål om att flytta över gemenskapsbehörigheter till medlemsstaterna.

(1) KOM(2001) 125.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3476/00

från Mario Mastella (PPE-DE) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: Reform av frukt- och grönsakssektorn

I juli detta år lade kommissionen fram ett förslag till reform av frukt- och grönsakssektorn som är högst ofördelaktigt för sektorn och i synnerhet för italienska produkter inom densamma.

I reformen föreslås nämligen en kraftig minskning av de finansiella medel som står till förfogande för frukt- och grönsaksproducenterna och deras organisationer. Detta gäller i synnerhet för operativa planer, tomater avsedda för livsmedelsindustrin, nötter och citrusfrukter.

Frukt- och grönsakssektorn motsvarar 23 procent av värdet av den italienska jordbruksproduktionen. Reformen förväntas antas före slutet av detta halvår. Därav framgår att det inte har beaktats att det är nödvändigt att ingripa för att uppnå finansiell jämvikt till förmån för medelhavsprodukter.

Avser kommissionen att inleda en serie initiativ för att undvika en så drastisk nedskärning av det finansiella stödet till frukt- och grönsakssektorn?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(13 december 2000)

Rådet (jordbruk) slöt den 21 november 2000 ett politiskt avtal (med kvalificerad majoritet) om reformen av frukt- och grönsakssektorn. De viktigaste delarna gäller en förenkling av de finansiella reglerna för producentorganisationer, en höjning av det högsta stödbeloppet till producentorganisationernas verksamhetsprogram, en höjning av trösklarna för olika medelhavsprodukter, särskilt bearbetade tomater, citrusfrukter och fisk, samt en höjning av stödet för bearbetade tomater.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3296/00

från Bernd Lange (PSE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Harmonisering av båtförarcertifikat (körkort) för motorbåtar

För närvarande tillämpar medlemsstaterna i EU olika bestämmelser i fråga om villkor för att få köra motorbåt. I Tyskland krävs det till exempel båtförarcertifikat för att få framföra motorbåtar som mäter fem hästkrafter vid propellern, medan bl. a. Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket inte har några sådana bestämmelser.

Vad gör kommissionen för att undvika snedvridning av konkurrensen, i synnerhet inom turistsektorn? När kommer bestämmelserna att harmoniseras på gemenskapsnivå?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 december 2000)

Kommissionen känner till att medlemsstaternas lagstiftning skiljer sig åt när det gäller krav på förarbevis för att få framföra motorbåtar med en motor på 5 Hk eller mer.

Utan att underskatta betydelsen av den aktuella frågan för den inre marknaden anser kommissionen att de ovannämnda skillnaderna i huvudsak får konsekvenser på lokal och regional nivå.

Under dessa omständigheter och med hänsyn till kommissionens nuvarande arbetsprogram som i huvudsak fokuseras på sjösäkerhet för handelsfartyg, har kommissionen inte för avsikt att på kortare sikt ta upp frågan om harmonisering av kraven på förarbevis för den här typen av båtar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4053/00

från Ulpu Iivari (PSE) till rådet

(15 januari 2001)

Ämne: Funktionshindrades rätt att ta med ledarhundar och hjälphundar i taxi

En synskadad gäst som deltog i de funktionshindrades konstutställning i Europaparlamentets lokaler i Bryssel fick inte ta med sig ledarhunden i taxin. Han bad sex olika taxibilar om skjuts, men alla chaufförer vägrade att låta hunden komma med i bilen.

Ledar- och hjälphundarna som hjälper blinda och rörelsehindrade är oumbärliga för sina ägare. Det är absolut viktigt att en funktionshindrad kan röra sig så obesvärat som möjligt. Därför får man inte försvåra deras möjligheter att göra bruk av sådana tjänster som är avsedda för alla.

Ger lagen i Belgien taxichaufförerna rätt att vägra ta med ledarhundar och hjälphundar i taxibilar? Vad tänker rådet göra för att se till att funktionshindrade skall ha rätt att ta med sig hjälphund i taxi?

Svar

(7 maj 2001)

Rådet hyser medkännande inför den av den ärade parlamentsledamoten beskrivna situationen men är inte behörigt på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3224/00

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(17 oktober 2000)

Ämne: Arbetare med slavkontrakt (bonded labour) i Nepal

I januari 2000 antydde Nepals regering att man har för avsikt att ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr. 29 i vilken slavkontrakt förbjuds, och den har upprepat denna avsikt i juli år 2000.

Skulle kommissionen med hänsyn till detta kunna:

1. Fastställa hur Nepals regering avser att säkerställa att det förbud mot tvångsarbete/slavkontrakt som man tillkännagivit genom sin förklaring av den 17 juli 2000 verkställs, och huruvida denna regering nu kommer att ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention nr. 29, samt

2. tillhandahålla aktuella uppgifter om de befintliga programmen för rehabilitering av de tvångsarbetare som nu befrias genom förklaringen och om de åtgärder som vidtas för att se till att f.d. tvångsarbetare inte tvingas bort från sina marker utan möjlighet att i fortsättningen försörja sig?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(7 november 2000)

I artikel 20 i Nepals konstitution (1990) garanteras skydd mot utnyttjande. I denna deklareras att människohandel, slaveri, livegenskap och tvångsarbete i alla former är förbjudet och att alla överträdelser av bestämmelsen skall bestraffas enligt lagen.

Det kan påpekas att Nepal redan har ratificerat fyra av Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta grundläggande konventioner.

Som parlamentsledamoten påpekar har slavkontrakt i praktiken upphört i och med den nepalesiska regeringens beslut av den 17 juli 2000.

Nepals regering har inrättat en central samordnings- och övervakningskommitté med nio ledamöter under ordförandeskap av biträdande premiärministern och ministern för lokal utveckling på central nivå och en samordnings- och övervakningskommitté med elva ledamöter på distriktsnivå för identifiering och rehabilitering av personer som befriats från slavkontrakt.

Register över såväl statligt ägd mark som obrukad mark har upprättats i syfte att underlätta regeringsorganens eller de icke-statliga organisationernas utvecklingsinitiativ för rehabilitering av befriade personer (utbildning, program inom ramen för mat för arbete, bosättningar på statlig mark).

För att hjälp- och rehabiliteringsarbetet skall bli ändamålsenligt och för att samordna och övervaka pågående verksamhet har det inrättats en sexmannagrupp med en gemensam sekreterare vid ministeriet för jordreformer och förvaltning som sammankallande. Gruppen har redan påbörjat sitt arbete.

Slutligen, beträffande Nepals ratificering av ILO:s konvention 29 om tvångsarbete, anger de nepalesiska myndigheterna att konventionen kommer att läggas fram för parlamentet för godkännande vid dess möte nästa vinter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2737/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: WTO:s föreskrifter för djurens välfärd

Vilka restriktioner har införts när det gäller djurens välfärd som ett resultat av avtal som Europeiska unionen nyligen undertecknat inom ramen för WTO (Världshandelsorganisationen) och vilka åtgärder vidtas för att se till att lantbrukare inom Europeiska unionen, vilka arbetar för att djurens välfärd skall förbättras inom unionen, inte som ett resultat av detta skall få vidkännas nackdelar inom handeln i jämförelse med lantbrukare utanför Europeiska unionen?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(17 oktober 2000)

Världshandelsorganisationen (WTO) lägger inte hinder i vägen för gemenskapen när det gäller att vidta åtgärder som ses som viktiga för djurens välbefinnande, dvs. antagande av höga standarder inom gemenskapens gränser. Gemenskapen har en bred uppsättning av lagar som täcker en rad frågor med anknytning till djurens välbefinnande. Kommissionen anser att gemenskapen inte ensidigt bör påtvinga tredje land sina välfärdsbaserade produktionsstandarder. Gemenskapen måste respektera andra länders suveränitet och rätt att fastställa sina egna nationella standarder.

Gemenskapen lade i slutet av juni 2000(1) fram ett dokument om djurens välbefinnande i samband med det senaste mötet i WTO:s jordbrukskommitté. I detta dokument redogörs tydligt för gemenskapens mål som är att se till att handeln inte underminerar gemenskapens ansträngningar att förbättra skyddet av djurens välbefinnande och undvika handelsprotektionism.

I gemenskapens dokument föreslås flera sätt att angripa frågan inom ramen för WTO, vilka inte utesluter varandra. Till dessa hör utvecklingen av multilaterala avtal, lämplig märkning och godtagande av viss kompensation som ett bidrag till ytterligare kostnader.

En noggrann genomgång av dessa förslag WTO skulle enligt gemenskapens uppfattning möjliggöra att frågan om djurens välbefinnande på lämpligt sätt togs upp i WTO utan att strida mot det långsiktiga målet om liberalisering av handeln med jordbruks- och livsmedelsprodukter.

I enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur(2) skall kommissionen lägga fram en rapport för rådet om vissa bestämmelser som rör skyddet av animalieproduktionens djur i gemenskapen och tredje land. Denna rapport skall innehålla lämpliga förslag för att uppnå bredare förståelse för gemenskapens principer i fråga om välbefinnandet hos dessa djur.

(1) Dok. G/AG/NG/W/19.

(2) EGT L 221, 8.8.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3584/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Den skadade brittiska atomubåten HMS Tireless som ligger för ankar i Gibraltar

Den brittiska atomubåten HMS Tireless ligger sedan den 19 maj 2000 för ankar vid den brittiska marinbasen i Gibraltar för reparation av en skada i dess ingångskylkrets. De brittiska myndigheterna har gett mycket motsägelsefulla versioner om hur omfattande skadan är och har ändrat sin första tidsplan för reparationen, tre månader, till fram till sommaren 2001. Andalusiens regionalregering och den lokala förvaltningen i Campo de Gibraltar har begärt att ubåten skall flyttas till England. Detta på grund av den folkhälsorisk ett eventuellt radioaktivt utsläpp skulle innebära och mot den bakgrund att Royal Navy inte tillåter att kärnubåtar repareras i hamnar av den typ som den i Gibraltar (som betecknas som typen z), utan enbart i hamnar av typen x (som exempelvis hamnarna i Devonport och Faslane i Förenade kungariket), där det finns sjukvårdsteam, evakueringsplaner och specialutrustning.

Skulle rådet kunna uppmana de brittiska och spanska myndigheterna att ge invånarna i Campo de Gibraltar detaljerade, löpande och fullständiga upplysningar om de eventuella riskerna, skadans omfattning och planerna för reparationen? Skulle det även kunna uppmana dem att garantera en ständig kontroll av halterna av radioaktivitet i vattnet och luften i området, samt att om ubåten repareras i Gibraltar se till att det utarbetas en beredskapsplan för kärnkraftsolyckor och en plan för evakuering av befolkningen, något som för närvarande saknas i Campo de Gibraltar?

Skulle rådet kunna förespråka att den skadade ubåten flyttas till England, så att den kan repareras på en specialutrustad och säker bas?

Svar

(8 mars 2001)

De brittiska myndigheterna har inte för rådet lagt fram frågan om ubåtens närvaro vid Gibraltar och rådet kan därför inte besvara de frågor som framförs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3194/00

från Philip Bradbourn (PPE-DE) till kommissionen

(12 oktober 2000)

Ämne: Medborgarförbundet för främjande av en europeisk valuta (Association of Citizens for the Promotion of European Currency)

Kan kommissionen vänligen ange den årliga kostnaden i Europeiska unionens budget för medborgarförbundet för främjande av en europeisk valuta och ange hur många enskilda medlemmar sammanslutningen faktiskt har i varje medlemsland?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(6 december 2000)

Medborgarförbundet för främjande av en europeisk valuta (Promeuro) mottog 10 000 euro i 1998 års budget (under artikel B3-306) och ingenting i 1999 och 2000 års budgetar.

Enligt Promeuro har organisationen ungefär 120 aktiva medlemmar, varav 77 betalar medlemsavgift (21 i Belgien, 2 i Danmark, 6 i Tyskland, 5 i Spanien, 15 i Frankrike, 10 i Italien, 9 i Luxemburg, 1 i Österrike, 1 i Finland, 5 i Förenade kungariket och 2 i tredje land).
SKRIFTLIG FRÅGA P-3513/00

från Niels Busk (ELDR) till kommissionen

(8 november 2000)

Ämne: Kommissionens ständiga kommitté för utsäde

Kan kommissionen förklara varför det inte har hållits några sammanträden inom den ständiga kommittén för utsäde (placerad under rådgivande kommittén för hälso- och kvalitetsfrågor inom jordbrukssektorn) sedan den 28 april 1999?

Kan kommissionen dessutom förklara när den ämnar sammankalla den ständiga kommittén för utsäde och vilka sakfrågor den i så fall ämnar ta upp?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 januari 2001)

Kommissionen har nöjet att meddela parlamentsledamoten att man förbereder en rättslig grund för en rådgivande kommitté för livsmedelssäkerhet, i enlighet med åtgärd 81 i vitboken om livsmedelssäkerhet(1). Syftet är att främja all intressenters deltagande i gemenskapens politik för livsmedelssäkerhet genom att effektivisera befintliga rådgivande kommittéer och deras permanenta grupper, inklusive den rådgivande ständiga gruppen för utsäde. Tyvärr tar sådana förberedelser tid.

Under tiden planerar kommissionen också att ordna ett möte med den befintliga ständiga gruppen för utsäde före februari/mars 2001. Huvudpunkten på dagordningen kommer att bli de utestående frågorna om ändringar av de gällande direktiven om utsäde.

(1) KOM(1999) 719 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3421/00

från Andre Brie (GUE/NGL) till rådet

(8 november 2000)

Ämne: Desertörers och vapenvägrares situation efter Kosovokrigets slut

Parlamentet antog den 6 maj 1999(1) en gemensam resolution om läget i Kosovo. I resolutionen uppmanades medlemsstaterna att ta emot desertörer och vapenvägrare från den jugoslaviska armén och ge dem tillfälligt uppehållstillstånd i EU. Med hänsyn till att:

- tusen av dessa desertörer fortfarande förvägras den rättsstatus av de europeiska regeringarna som de utlovats,

- ett flertal av desertörerna (speciellt i Ungern) lever under människovärdiga betingelser i flyktingläger,

- den största merparten av desertörerna i medlemsstaterna inte beviljas asyl och många av dem till och med måste räkna med avvisning,

Kan rådet besvara följande frågor:

- Är rådet medvetet om dessa problem och vilka ansträngningar har hitintills gjorts?

- Varför har man först uppmuntrat till desertering för att därefter stänga gränserna för dessa desertörer, utan att ge dem någon rättsstatus och till och med hotat några av dem med avvisning?

- Beviljar Europeiska gemenskapen motsvarande ekonomiskt stöd till Ungern där flertalet av dessa desertörer har funnit tillfällig tillflyktsort?

- Har rådet för avsikt att ta upp denna fråga i framtida samtal med den nya jugoslaviska regeringen och vilken ståndpunkt tänker rådet inta?

(1) EGT C 279, 1.10.1999, s. 411.

Svar

(24 april 2001)

1. Rådet är på det klara över situationen för desertörer och vapenvägrare från Förbundsrepubliken Jugoslaviens armé efter konflikten i Kosovo och har noterat Europaparlamentets resolution av den 6 maj 1999.

2. Som den ärade parlamentsledamoten påminner om, var resolutionen riktad till medlemsstaterna som säkerligen har följt upp Europaparlamentets rekommendationer i de frågor som omfattas av deras suveränitet.

3. Rådet har därför inte särskilt tagit upp denna fråga, men anser att den nya situation som håller på att utvecklas i Belgrad kan vara gynnsam för en positiv lösning för jugoslaviska desertörer och vapenvägrare. Rådet kommer att aktivt engagera sig i denna riktning. Härvid har det positivt mottagit utkastet till amnestilag som den jugoslaviska regeringen nyligen lade fram för sitt parlament och som kan tillämpas på desertörer och vapenvägrare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3481/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Undermåligt utförda vägarbeten som finansieras ur gemenskapens andra stödram för Grekland

I sitt svar på min fråga E-1912/99(1) sade sig kommissionen känna till de omfattande problem som de undermåliga vägarbetena i Grekland, vilka finansieras ur den andra gemensakspstödramen, utgör.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida den nu förfogar över färskare uppgifter om omfånget av de vägarbeten som utförts dåligt i förhållande till samtliga projekt som finansieras ur den andra stödramen? Är kommissionen till freds med de åtgärder som Gerkland vidtagit för att rätta till det som blivit fel? Om detta inte har skett vill jag fråga kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att tackla denna väldigt viktiga fråga?

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 2.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(22 december 2000)

Kommissionen ber att få hänvisa parlamentsledamoten till det kompletterande svaret på Alexandros Alevanos skriftliga fråga 2783/99(1) om misskötsel av vissa offentliga arbeten som medfinansierades inom gemenskapsstödramen för Grekland för perioden 19941999.

När det gäller motorvägen PATHE, sträckorna AtenKorint och AtenYliki, där fel och brister har gjort det omöjligt för ministeriet för offentliga arbeten att slutgiltigt godkänna projektet, har de grekiska myndigheterna nyligen meddelat kommissionen att de ansvariga entreprenörerna är skyldiga att på egen bekostnad före utgången av 2001 åtgärda de konstaterade strukturfelen. Ministeriet kommer sedan att slutgiltigt godkänna projektet, men kommer att utfärda böter för problemen med asfaltbeläggningen på de berörda sträckorna.

Efter rekommendation av en kommitté bestående av fackmän och forskare som skapades på ministeriets initiativ med uppgift granska problemet kommer slutreparationen av asfalten på alla sträckorna att göras inom ramen för ett nytt avtal för vilket anbudsinfordran kommer att publiceras i början av 2001.

(1) Se s. 2.