SKRIFTLIG FRÅGA E-2765/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Prishöjningar på livsmedel i framtiden i Estland

Det börjar gå upp för ansökarländerna vilka nya problem som EU:s jordbrukspolitik kommer att orsaka dem. För lantbrukarna i Estland innebär EU-priserna en vitamininjektion. För dem har subventioner hittills varit ett i det närmaste okänt begrepp. Genom ett EU-medlemskap skulle producentpriserna stiga upp i en helt ny storleksklass. Men för många konsumenter innebär prishöjningar på livsmedel en chock. Esterna har redan varit hårt prövade, särskilt pensionärerna, av prishöjningarna som kom med den avreglerad marknadsekonomin. Priserna på flera estniska lantbruksprodukter kommer att fördubblas eller trefaldigas. I början av 2001 var prisnivån på till exempel nötkött bara hälften av EU-priserna. EU-förfarandet med interventionspriser innebär att konsumentpriserna på äpplen, tomater och socker trefaldigas. Enligt en utredning som den estniska tidningen Postimees gjort precis i början av 2001 så fördubblas priserna på smör och nötkött.

Lantbruket får stora extrainkomster och EU kan i princip köpa upp hela den estniska lantbruksproduktionen under ett år i syfte att få upp producentpriserna till EU-nivå. Det är mycket sannolikt att också priserna på mjölkpulver, vissa frukter och spannmål stiger. Frågan är dock vad konsumenterna mäktar med.

Hur planerar kommissionen att tackla ovan beskrivna problem så att inte konsumenterna i Estland drabbas synnerligen negativt vid en anslutning till den gemensamma jordbrukspolitiken?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Kommissionen kontrollerar skillnaderna i priser på jordbruksprodukter mellan gemenskapen och kandidatländerna. Den allmänna tendensen under senare år har varit att priset fritt gården i kandidatländerna och medlemsstaterna har närmat sig varandra. Denna utveckling väntas fortsätta under tiden fram till anslutningen och därigenom minska risken för att konsumenterna i de nya medlemsländerna skall drabbas av en chockartad prishöjning i samband med anslutningen.

I Estland har skillnaderna i pris fritt gården för de flesta spannmål och griskött minskat under senare år och är nu relativt små. För ett antal produkter exempelvis nötkött, mjölk och socker är prisskillnaden fortfarande betydande. När det gäller nötkött och mjölk kan detta dock till stor del förklaras av kvalitetsskillnader.

Det finns stora skillnader i priset på frukt och grönsaker inom gemenskapen. Dessutom är interventionspriserna enbart ett skyddsnät som har lagts på en väldigt låg nivå. Det är därför viktigt att man inte överskattar de troliga effekterna av anslutningen när det gäller utjämningen av priserna.

Slutligen, i många produkter med ett högt förädlingsvärde (t.ex. efterrätter av mjölk, ostar, konfektyrer, läsk) utgör råvarorna enbart en liten del av den slutliga kostnaden. För den här sortens produkter kommer förändringar av priserna på jordbruksprodukter endast att få små effekter på det slutliga priset i detaljhandeln.

Det har redan fattats beslut om betydande liberalisering av handeln med jordbruksprodukter och förädlade jordbruksprodukter mellan gemenskapen och Estland. Idag är ungefär 85 % av gemenskapens traditionella import av jordbruksprodukter från Estland tullfri, medan gemenskapens export av jordbruksprodukter till Estland fortfarande är helt utan tullar. För närvarande förbereds en andra omgång bilaterala förhandlingar om liberalisering av handeln som kommer att behandla känsliga sektorer inom vilka handeln för tillfället är låg, i synnerhet till följd av omfattande skyddstullar. Kommissionen förväntar sig att denna liberaliseringsprocess kommer att resultera i de facto oinskränkt frihandel på båda sidor. Detta skulle ytterligare kunna stimulera prisutjämning inför anslutningen och därför minska sannolikheten för att konsumenterna skall drabbas av chockartade prishöjningar i samband med anslutningen.