ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0132/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: Arbetstagare

1. Hur många heltids- och deltidsanställda har kommissionen haft under vart och ett av de tio senaste åren?

2. Hur många egenföretagare har haft korttidskontrakt med kommissionen under vart och ett av de tio senaste åren?

3. Hur stor andel utgjorde kommissionens personal av det totala antalet anställda inom EU-institutionerna under vart och ett av de tio senaste åren?

4. Hur stor andel av kommissionens personal arbetade respektive med tolkning och översättning under vart och ett av de tio senaste åren?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

Den 31 december varje år har kommissionen haft följande antal anställda:

>Plats fÄHor tabell>

Tabellen visar tjänstemän och tillfälligt anställda som är i tjänst, inom ramen för alla budgetar (administration, forskning och teknisk utveckling, Publikationsbyrån och OLAF).

Denna fråga gäller ett stort antal olika typer av kontrakt som rör situationer och uppdrag som inte är jämförbara. Förvaltningen av budgetposter som tillåter att konsulter projektanställs är decentraliserad till generaldirektoraten. Sådana projektanställningsavtal kan innefatta tidsbegränsade konsultuppdrag, tekniskt stöd för utvärdering av anbud, konferensadministration och många andra typer av tekniskt stöd som kan gälla allt från några dagar till flera månader. De flesta sådana uppdrag utförs utanför kommissionen. Parlamentsledamoten måste därför närmare ange vilken typ av avtal hans fråga gäller innan ett mer detaljerat svar kan ges.

Eftersom kommissionen inte har tillgång till uppgifter om det exakta antalet anställda på de andra EU-institutionerna visar tabellen nedan den andel kommissionens anställda utgör av alla anställda vid EU-institutionerna:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen: alla budgetar (administration, forskning och teknisk utveckling, Publikationsbyrån, OLAF, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor).

Institutionerna: kommissionen, parlamentet och ombudsmannen, rådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och den gemensamma organisationsstrukturen.

Tabellen nedan visar andelen av kommissionens anställda som är verksamma inom översättning och tolkning:

>Plats fÄHor tabell>

Tabellen visar tjänstemän och tillfälligt anställda som är i tjänst, inom ramen för alla budgetar (administration, forskning och teknisk utveckling, Publikationsbyrån och OLAF).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1461/01

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(17 maj 2001)

Ämne: Anslagen till atomenergiforskning i det sjätte ramprogrammet för forskning

Budgeten för det sjätte ramprogrammet för forskning avses ökas med 17 procent jämfört med budgeten för det femte ramprogrammet för forskning. Euratoms andel av det sjätte ramprogrammet för forskning avses dock minskas med 2,5 procent jämfört med det femte ramprogrammet för forskning.

Med beaktande av atomenergins allt större betydelse för en helhetslösning av energifrågan i Europa: hur vill Europeiska kommissionen motivera en så pass kännbar nedskärning av resurserna till forskning kring atomenergi?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(1 augusti 2001)

Kommissionens förslag till de nya ramprogrammen för forskning(1) har omstrukturerats betydligt jämfört med de tidigare ramprogrammen. Syftet är att kunna genomföra det europeiska forskningsområdet.

En av de viktigaste principerna i förslagen är fokusering på några utvalda prioriterade forskningsområden där insatser på gemenskapsnivå kan tillföra maximalt mervärde.

När det gäller forskning på området hantering och förvaring av kärnavfall, strålskydd och innovativa lösningar för nya och säkrare processer vid utnyttjande av kärnenergi förblir gemenskapens anslag i stort sett oförändrade. Genom att fokusera på kärnavfall torde det bli möjligt att samla gemenskapens forskningsinsatser till en kritisk massa och skapa en gemensam kunskapsbas som är tillgänglig för organisationer som sysslar med avfallshantering.

Budgeten för fusionsforskning har skurits ned från 788 miljoner euro i femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling i gemenskapen till 700 miljoner euro. Kommissionens förslag bekräftar att fusionsenergiforskningen är reaktororienterad. Genom förslaget stärks också samordningen på europeisk nivå inom ramen för det europeiska forskningsområdet. Det ges särskilt hög prioritet åt genomförandet av Next Step i samband med det internationella samarbetsprojektet ITER (International Thermonuclear Energy Reactor) och gemensam användning av JET-anläggningen (Joint European Torus). I förslaget betonas gemenskapens stöd till multilaterala projekt med europeiskt mervärde, och det förväntas att medlemsstaterna skall ta på sig en större del av ansvaret för de program som genomförs på nationell nivå av organisationerna.

Det tillvägagångssätt som beskrivs i förslaget till nytt Euratomramprogram är helt i linje med kommissionens grönbok Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning(2).

(1) KOM(2001) 94 slutlig.

(2) KOM(2000) 769 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0596/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Primarolo-gruppen

1. Existerar Primarolo-gruppen fortfarande?

2. Fortsätter den att hålla sammanträden? Kan i så fall kommissionen ge närmare upplysningar om kommande sammanträden, inklusive datum och plats?

3. Uppförandekodgruppen avlade sin slutrapport i november och måste därför ha fullgjort det uppdrag som det fått av rådet i januari 1998. Om uppförandekodgruppen fortfarande är verksam, kan kommissionen förklara varför, eftersom den uppgift som gruppen fick av rådet nu slutförts?

4. Vilka ytterligare befogenheter har givits uppförandekodgruppen så att den kan fortsätta sin verksamhet utöver det uppdrag som den fick genom rådets resolution från januari 1998? Vilka ytterligare uppgifter har pålagts gruppen? Vid vilket rådsmöte beslutade man att ge uppförandekodgruppen ett nytt mandat och nya befogenheter?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(2 april 2001)

Uppförandekodgruppen(1) inrättades av Ekofin-rådet den 9 mars 1998(2) för att bedöma vilka skatteåtgärder som kan ingå i tillämpningsområdet för uppförandekoden för företagsbeskattning(3). Det är således frågan om en arbetsgrupp inom rådet som inrättats för att verka inom rådets ramar. Därför bör frågor om gruppens arbete, mandat eller ansvarsområde ställas till rådet och inte till kommissionen.

(1) I dagligt tal och särskilt i massmedia kallas uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) ofta Primarolo-gruppen.

(2) Ekofin-rådets slutsatser av den 9 mars 1998 (EGT C 99, 1.4.1998).

(3) Ekofin-rådets slutsatser av den 1 december 1997 (EGT C 2, 6.1.1998).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1593/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Finansiering av parkeringsplatser i Athen via den andra och tredje gemenskapsstödramen

Kan kommissionen redogöra för vilka insatser inom den andra gemenskapsstödramen som avsåg anläggande av parkeringsplatser i Athen, vad som genomfördes i jämförelse med det som var planerat från början, vilket belopp som hade anslagits och hur mycket som i praktiken utnyttjades? Kan kommissionen även redogöra för vilka åtgärder som planeras när det gäller parkeringsplatser i Athen inom ramen för den tredje gemenskapsstödramen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 juni 2001)

Inga parkeringsplatser har anlagts i Aten med stöd från gemenskapsstödramen för Grekland under programperioden 19941999.

Vad gäller gemenskapsstödramen för innevarande period (20002006), har den grekiska myndighet som förvaltar det operativa programmet Attika ännu inte fastställt åtgärder och urvalskriterier för projekten som skall samfinansieras inom dettas ram.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1510/01

från Gunilla Carlsson (PPE-DE) till rådet

(21 maj 2001)

Ämne: Rådets ordförandes uttalanden i Nordkorea

Rådets ordförande, Göran Persson, uttalade sig under sitt besök i Nordkorea om landets diktator Kim Jong II. Denne beskrevs som en livlig, påläst och öppen man, enligt den svenska (regeringen närstående) tidningen Aftonbladet.

Anser rådet detta vara en lämplig beskrivning av en tyrann med tusentals, kanske miljoner, människors liv på sitt samvete?

Svar

(27 september 2001)

Rådet har inte gjort någon hemlighet av sin oro när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea. Den oro utgör en integrerad del av unionens politik mot Nordkorea. Detta var t.ex. tydligt i de handlingslinjer som rådet antog i november 2000. Rådet välkomnar därför den överenskommelse med Demokratiska folkrepubliken Korea som nåddes under det nyligen inträffade EU-besöket på hög nivå i Pyongyang att inleda diskussioner om frågor som rör de mänskliga rättigheterna. Ett förberedande möte hölls därför mellan EU och Demokratiska folkrepubliken Korea den 13 juni i Bryssel. Rådet hoppas att Demokratiska folkrepubliken Korea kommer att vara redo att delta i en verklig dialog som kommer att medföra snabba, konkreta och betydande förbättringar i den dystra situationen vad gäller mänskliga rättigheter och humanitära frågor i landet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0520/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Team Europe

Kan kommissionen redogöra för den aktuella situationen vad gäller Team Europe? Hur många personer i Sverige ingår idag i det informationsarbetet, vilka personer är det, vad är rekommenderat föreläsararvode, hur marknadsförs Team Europe, hur mycket ekonomiska resurser lade kommissionen ned på utgifter i samband med Team Europe för budgetåret 2000 och vad beräknas kostnaderna bli för år 2001?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(23 april 2001)

Team Europe har 540 medlemmar i medlemsstaterna. De flesta är lärare, forskare, konsulter eller personer från olika delar av näringslivet som är specialister på skilda områden inom EU-politiken. Team Europes medlemmar håller föredrag om gemenskapspolitiska

ämnen vid skolor och universitet, hos föreningar och branschorganisationer (handelskammare, yrkessammanslutningar, lantbruksorganisationer och så vidare). Föredragen hålls enbart efter förfrågan.

Den svenska delen av Team Europe har 25 medlemmar.

Team Europes medlemmar får ingen ekonomisk ersättning från kommissionen och det finns inga fasta regler om arvoden. Eventuellt arvode avtalas från fall till fall mellan konferensanordnaren och Team Europes föredragshållare. Ibland arbetar föredragshållarna ideellt, till exempel i skolor och föreningar.

Marknadsföringen av Team Europe sker på flera sätt. Organisationen har en webbsida på Europa-servern. Sidan, som uppdateras regelbundet, innehåller presentationer av medlemmarna per land och specialområde. Dessutom har en del av kommissionens representationer egna Team Europe-sidor på sina webbplatser. Det har givits ut broschyrer om Team Europe på alla gemenskapens språk. De distribueras av medlemmarna, bland annat i samband med föredragen. Slutligen marknadsför medlemmarna verksamheten genom sina kontakter.

Kommissionens stöd till Team Europe består främst i en help desk (Team Europe Information Service, TEIS) för föredragshållarna. Genom den kan de få tillgång till referensdokument, information och utbildning, så att kvaliteten bibehålls. För budgetåret 2000 (december 1999november 2000) uppgick budgeten för TEIS till 667 148,30 euro. Ett möte med alla medlemmar anordnades också i september 2000 (kostnad: 139 098,26 euro). För innevarande budgetår (december 2000september 2001) uppgår anslaget till 525 118,39 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1882/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Sverige)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Sverige som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Sverige som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(24 juli 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0785/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(7 mars 2001)

Ämne: Import av fisk till EU

Under 2000 importerades mer än 405 000 ton fisk till Italien. 56 procent kom från medlemsstaterna och resterande 44 procent från tredje länder såsom Argentina, Marocko, Thailand och Colombia.

Cirka en fjärdedel av fisken importeras från dessa länder och härrör från fiskodlingar. På EU:s territorium gäller gemenskapsbestämmelser om hälsogarantier med avseende på de bassänger som används för fiskodlingen. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Finns det kvalitets- och hygienkontroller för den fisk som importeras från tredje land?

2. Har kommissionen i de fiskeavtal som ingåtts med tredje länder planerat åtgärder som motsvarar EU:s bestämmelser om en hög hälsoskyddsnivå?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(2 maj 2001)

Importen av fiskeriprodukter från tredje land regleras sedan 1991 genom rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsföringen av fiskprodukter(1).

1. I detta direktiv fastställs vilka hygienkrav som måste vara uppfyllda och vilka kontroller som skall göras när det gäller fiskeriprodukter som skall saluföras inom gemenskapen. Bestämmelserna gäller både produktion inom gemenskapen och import från tredje land. Enligt direktivet skall hygienkraven för fiskeriprodukter som importeras från tredje land vara minst likvärdiga med dem som reglerar produktionen inom gemenskapen.

2. När kommissionen fastställer särskilda importvillkor för fiskeriprodukter från ett tredje land måste den först pröva om kraven verkligen är likvärdiga, och då ta särskild hänsyn till följande förhållanden:

- Lagstiftningen i det tredje landet.

- Hur den behöriga myndigheten i det tredje landet är organiserad och hur dess inspektionsenhet är uppbyggd.

- Faktiska hygienförhållanden vid produktion, lagring och avsändning av sådana fiskeriprodukter som är avsedda för gemenskapen.

- Vilka garantier som det tredje landet ger för att kraven i bilagan till direktiv 91/493/EEG är uppfyllda.

Om gemenskapens inspektörer efter ett utvärderingsbesök i det tredje landet finner att alla villkor är uppfyllda kan den behöriga myndigheten i detta land godkännas genom ett kommissionsbeslut. Myndigheten får därigenom rätt att kontrollera att fiskeriprodukter som skall exporteras till gemenskapen också uppfyller gemenskapens krav samt att underteckna hygienintyg för sådana produkter.

(1) EGT L 268, 24.9.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0648/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Galna ko-sjukan och kandidatländerna

Krisen rörande galna ko-sjukan i Europeiska unionen har blivit ett så allvarligt socialt problem att kommissionen utarbetat en plan för att ta itu med de problem som upptäcks inom nötköttssektorn och det foder som används inom denna sektor genom att omarbeta vissa av rådets förordningar.

Med tanke på vissa kandidatländers förestående anslutning till EU tillfrågas kommissionen följande: Har kommissionen någon strategisk plan för att förhindra att problemet med galna ko-sjukan sprids till dessa kandidatländer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Kandidatländerna måste i sin lagstiftning införliva och genomföra gemenskapens bestämmelser om bovin spongiform encefalopati (BSE) före anslutningen. Kommissionen vill att detta görs så snart som möjligt. I detta syfte planerar kommissionen att hålla bilaterala tekniska möten med kandidatländerna för att fastställa eventuella svårigheter när det gäller genomförandet av gemenskapens bestämmelser om BSE.

Gemenskapen har uppmuntrat kandidatländerna att ta över den nya jordbrukslagstiftningen, vilken omfattar skyddsåtgärder som skall genomföras av kandidatländerna för att hindra spridningen av BSE. Dessa åtgärder omfattar förbud mot användning av kött- och benmjöl vid utfodring av alla livsmedelsproducerande djur, lämplig behandling av djuravfall som innebär hög smittorisk, avlägsnande av specificerat riskmaterial och epidemiologisk övervakning.

De yttranden som Vetenskapliga styrkommittén nyligen avgav om den geografiska BSE-risken på Cypern samt i Tjeckiska republiken, Estland, Ungern, Litauen, Polen och Slovakien har visat att det för dessa länder finns risk att BSE förekommer i de inhemska besättningarna. Detta ökar behovet av att gemenskapens bestämmelser om BSE införlivas och genomförs på ett tidigt stadium.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0468/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(20 februari 2001)

Ämne: Reformen av kommissionen

Har den tid som krävs för att kontrollera och betala en faktura ökat eller minskat sedan man införde ett fakturaregister?

Hur lång tid tar det i genomsnitt från det att fakturorna tas emot till dess att de betalas?

Vilken målsättning har kommissionen i fråga om tidsfrist?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(17 april 2001)

Enligt planerna kommer det gemensamma informationssystemet för registrering av fakturor att börja användas den 1 juli 2001. Datumet fastställs i åtgärd 11 i del II av vitboken Reformen av kommissionen som antogs den 1 mars 2000(1). Under tiden fortsätter de olika avdelningarna att använda sina egna system.

Under 2000 gick det i genomsnitt 50,2 dagar mellan mottagande och betalning av fakturorna.

Kommissionens mål för år 2002 är att 95 % av betalningarna skall ske inom 60 dagar efter mottagandet av en giltig betalningsansökan. Målet anges i åtgärd 10.

(1) KOM(2000) 200 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1494/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Tuberkulos-hotet

Vilka resurser används eller kommer att användas genom biståndsprogrammet för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar i utvecklingsländerna, för att bekämpa tuberkulos genom DOTS (Directly Observed Treatment Short Course), som anses kunna bota 99 procent av de behandlade fallen?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(28 juni 2001)

Det är mycket svårt att ange ett bestämt belopp för gemenskapens anslag för DOTS. Det mesta av gemenskapens finansiering gäller insatser för att förbättra de nationella hälsovårdssystemens organisation, administration och funktion, däribland program för kontroll av tuberkulos (TBC). I ökad utsträckning innebär denna finansiering sektorsinriktat stöd eller budgetstöd snarare än projektstöd för bekämpning av specifika sjukdomar. Mycket av detta stöd kommer också nationella initiativ för kontroll av TBC till godo.

I handlingsprogrammet för påskyndande insatser mot TBC, hiv/aids och malaria som led i fattigdomsbekämpningen(1) presenteras övergripande insatser som har effekter på alla dessa tre överförbara sjukdomar. Insatserna syftar till att öka effekten av de befintliga verksamma behandlingarna, till vilka DOTS hör i fråga om TBC.

Trots detta och trots de framsteg som har kunnat noteras sedan 1995 är ytterligare insatser nödvändiga om man vill främja en spridning av DOTS över hela världen. Potentialen i denna billiga och effektiva strategi när det gäller att minska antalet sjukdomsfall och dödligheten i TBC har ännu inte insetts till fullo i alla kretsar, vilket också beror på tekniska problem och mångfalden av behandlingsformer.

Kommissionen kommer inom den totala budgeten för utvecklingssamarbetet att prioritera insatser för hälsovård, aids och befolkningsfrågor under de närmaste fem åren. När det gäller åtaganden motsvarade dessa insatser 8 % av utvecklingsbudgeten (ungefär 800 miljoner euro), och denna andel kommer att stadigt öka allteftersom stödförmågan förbättras. Delar av det ökade stödet kommer att vara inriktat på de åtgärder som anges i handlingsprogrammet, i vilka DOTS och insatser mot TBC ingår.

Kommissionen håller nu på att utarbeta detaljerade arbetsplaner och kommer också, tillsammans med framför allt världshälsoorganisationen (WHO) och andra berörda bidragsgivare, att undersöka möjligheterna att påskynda och öka tilldelningen av medel till behövande länder för att bekämpa TBC och de övriga stora överförbara sjukdomarna.

(1) KOM(2001) 96 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1005/01

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Planering av markanvändning kring flygplatser i gemenskapen

Kan kommissionen meddela i vilken utsträckning den anser att utarbetandet av riktlinjer för planering av markanvändning kring flygplatser (vilket den hänvisar till i sitt meddelande om lufttransporter och miljön av den 1 december 1999) är ett ansvarsfullt och avgörande framsteg när det gäller att ta itu med problemet med flygplansbuller runt gemenskapens flygplatser?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1005/01 och E-1006/01 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(18 juni 2001)

Kommissionen anser att adekvata regler för markanvändning kring gemenskapens flygplatser är ett viktigt element i en politik som syftar till att skydda de personer som bor i närheten av flygplatser mot buller utan att påverka lufttrafikföretagens ekonomi mer än nödvändigt.

Samtidigt är kommissionen medveten om att det är medlemsstaterna och de lokala behöriga myndigheterna som har rätt att utfärda bestämmelser och fatta konkreta beslut i dessa frågor. Kommissionen har inte för avsikt att ingripa i den nuvarande ansvarsfördelningen.

Men med tanke på den betydelse som beslut avseende markanvändning kring flygplatser kan få när det gäller målet att förbättra bullersituationen och minska antalet personer som allvarligt störs av flygplansbuller tänker kommissionen upprätta en expertgrupp som bland annat skall omfatta personer med direkt ansvar på detta område, och som skall få till uppgift att identifiera bästa praxis i dessa sammanhang. Kommissionen hoppas att denna grupps insatser kommer att vara till nytta vid utarbetandet av rekommendationer om markanvändningsbestämmelser som kan leda till en bättre balans mellan miljörelaterade, ekonomiska och samhälleliga intressen och samtidigt respektera den nuvarande kompetensfördelningen.

Kommissionen är för närvarande inte i stånd att lägga fram ett exakt tidsschema för utarbetandet av en rapport.

Kommissionen kommer att se till att omfattande samråd genomförs och att alla berörda parter som har legitima intressen på detta område rådfrågas.

Denna grupp kan eventuellt ha nytta av sådan information som inkommer i samband med genomförandet av andra gemenskapsinstrument, t.ex. det föreslagna direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller(1).

(1) EGT C 337 E, 28.11.2000.