ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1141/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Där ingår förslag för att skapa en allmän ram för områden där inga harmoniserade föreskrifter gäller (här gäller än så länge principen om ömsesidigt erkännande).

Ämnar kommissionen framlägga förslag om ny övergripande lagstiftning? Om inte: räcker det med nuvarande lagstiftning om ömsesidigt erkännande av produkter, trots de arbetsdryga och tidsödande förfarandena?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1766/00

från Alexander Radwan (PPE-DE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Mervärdesskatt i Polen

Känner kommissionen till att tyska företag som gör reklam i Polen måste betala mervärdesskatt med 22 procent på reklamkostnader, utan att kunna göra avdrag på skatten för denna kostnad?

Hur ser kommissionen på det faktum att utländska företag kan göra skatteavdrag om reklamen görs via deras filialer i Polen?

Vad tänker kommissionen göra i samband med anslutningsförhandlingarna för att Polen skall behandla utländska företag som gör reklam skattemässigt lika?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(6 juli 2000)

Kommissionen känner mycket väl till att Polen för närvarande endast återbetalar ingående mervärdesskatt till skattepliktiga personer som är registrerade i landet och som redovisar mervärdesskatt. Detta medför att utländska skattepliktiga personer, inklusive skattepliktiga personer från medlemsstater, som inte är registrerade för mervärdesskatt i Polen inte kan kräva ingående mervärdesskatt för skattepliktiga transaktioner som gjorts i Polen inom ramen för deras ekonomiska förvärvsverksamhet.

Inom ramen för gemenskapens regelverk föreskrivs i det åttonde mervärdesskattedirektivet, rådets åttonde mervärdesskattedirektiv 79/1072/EEG av den 6 december 1979 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Regler för återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är etablerade inom landets territorium(1) och det trettonde mervärdesskattedirektivet, rådets direktiv 86/560/EEG av den 17 november 1986(2), att mervärdesskatt skall återbetalas till skattepliktiga personer som inte är registrerade i medlemsstatens territorium utan i en annan medlemsstat eller i tredje land. Medlemsstater kan återbetala mervärdesskatt till skattepliktiga personer etablerade utanför gemenskapen på villkor att detta gäller även omvänt. Denna möjlighet tillämpas i vissa medlemsstater, t. ex. Tyskland.

Eftersom de två ovannämnda direktiven ingår i gemenskapens regelverk för mervärdesskatt, måste de tillämpas i Polen senast då landet blir en medlemsstati unionen. I anslutningsförhandlingarna har Polen förbundit sig att år 2001 införa återbetalning av polsk mervärdeskatt till skattepliktiga personer etablerade utanför Polens territorium.

(1) EGT L 331, 27.12.1979.

(2) EGT L 326, 21.12.1986.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1431/00

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Genmodifierade organismer

Vad planerar kommissionen göra för att se till att medborgarna i Europa får ordentlig information om vilka genmodifierade sorter som testas och prövas ut i var och en av medlemsstaterna, så att det kan fattas beslut om dessa sorter skall tas med på de nationella listorna enligt direktiv 70/457/EEG(1)?

(1) EGT L 225, 12.10.1970, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Offentliggörandet av uppgifter om genmodifierade organismer som prövas i enlighet med gemenskapens lagstiftning om utsäde är en fråga som faller under medlemsstaternas ansvarsområde. Dessa ansvarar även för det officiella godkännandet av växtsorter enligt rådets direktiv 70/457/EEG av den 29 september 1970 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter(1) och för att växtsorterna förtecknas i nationella sortlistor.

Såsom påpekas i punkt 75 i bilagan till vitboken om livsmedelssäkerhet(2) kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om särskilda villkor för bedömning av miljörisker vad avser genmodifierade växtsorter, som kommer att motsvara de villkor som fastställdes i rådets ändrade direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön(3). Kommissionen kommer i detta sammanhang att beakta åtgärder för att informera allmänheten om tester och försök på växtmaterial från genmodifierade sorter.

(1) EGT L 225, 12.10.1970.

(2) KOM(1999) 719 slutlig.

(3) EGT L 117, 8.5.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2113/00

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Rekommendation från den spanska konkurrensdomstolen om övergången till fri konkurrens i den spanska elsektorn

Kommissionen borde känna till att den spanska konkurrensdomstolen rekommenderade den spanska regeringen att gå emot sammanslagningen av Unión Fenosa och Hidrocantábrico som är de tredje och fjärde största spanska elföretagen. I denna rapport anser domstolen att det inte förekommer verklig konkurrens på den spanska elproduktionsmarknaden på grund av den slutna oligopolsituation som råder på denna marknad och den stora sannolikheten för att denna situation kvarstår under lång tid.

På vilket sätt avser kommissionen att beakta yttrandet från den spanska konkurrensmyndigheten i samband med att den utvärderar effekterna på konkurrensen på elmarknaden av kostnaderna för övergång till fri konkurrens, vilka för närvarande granskas i enlighet med artikel 87 i fördraget?

Kommer kommissionen att gå emot den spanska konkurrensdomstolen genom att hävda att det existerar en situation med övergång till fri konkurrens som är värd att beaktas i samband med betalningen av kostnaderna för övergång till fri konkurrens?

På vilket sätt tror kommissionen att beviljandet av 1,3 biljoner pesetas till fyra företag som utgör ett slutet oligopol, där det råder en markant avsaknad av såväl befintlig som potentiell konkurrens, kan resultera i en fördel för konkurrensen och de spanska konsumenterna?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(13 september 2000)

I enlighet med reglerna i EG-fördraget om statligt stöd och praxis på området bedömer kommissionen huruvida nationella åtgärder är förenliga med den gemensamma marknaden genom att beakta all tillgänglig information, vare sig den kommer från nationella myndigheter eller ej. Kommissionen är givetvis ensam ansvarig för sitt slutgiltiga beslut.

Eftersom kommissionens beslut i frågan om kostnader för övergång till fri konkurrens på den spanska elmarknaden inte antagits ännu är det för tidigt att säga om det kommer att sammanfalla med rekommendationerna från Tribunal de Defensa de la Competencia. Kommissionen vill dock betona att yttrandet från Tribunal de Defensa de la Competencia avgavs inom ramen för nationell kontroll av koncentrationer, medan kommissionsbeslutet fattas inom ramen för gemenskapskontroll av statligt stöd. Därav följer att kommissionen också tar hänsyn till faktorer som t.ex. avregleringen av elmarknaden efter ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el(1), som har betydelse för analysen av stöd till kostnader för övergång till fri konkurrens.

Kommissionen anser det också vara för tidigt att svara på parlamentsledamotens tredje fråga innan den har fattat sitt slutliga beslut i ärendet. Beslutet kommer självfallet att motiveras.

(1) EGT L 27, 30.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2326/00

från Ursula Stenzel (PPE-DE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Överensstämmelse av det polska lagförslaget om konkurrens- och konsumentskydd med gemenskapens regelverk

Det polska parlamentet kommer snart att anta en lag om konkurrens- och konsumentskydd. Viktiga bestämmelser om industriell äganderätt skall också ingå i lagen. Förslaget innehåller dock en bestämmelse som inte verkar vara förenlig med de internationella bestämmelserna om industriell äganderätt, nämligen artikel 332a, där det fastställs att varumärkesrätten skall återgå till den inhemska producenten om det berörda varumärket använts kontinuerligt i tio år innan lagen trädde i kraft.

Kan kommissionen upplysa mig

- om bestämmelsen i artikel 332a i lagen är förenlig med Europaavtalet och den europeiska rätten i allmänhet

- om vilka konsekvenserna blir för de fortsatta anslutningsförhandlingarna med Polen på detta område om det polska parlamentet godkänner en lag om konkurrens- och konsumentskydd med den ordalydelsen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(25 juli 2000)

Under sin sista behandling den 30 juni 2000 antog det polska parlamentet en ny lag om industriell äganderätt, inklusive bestämmelsen i fråga. Med hänsyn till Polens åtaganden enligt Europaavtalet, pekar kommissionens inledande analys på att ändringen i fråga har att göra med äganderätt i strikt bemärkelse (ägande av varumärket), snarare än industriell äganderätt (om varumärket är skyddat eller inte). Europaavtalet omfattar inte den privata äganderätten, vilket inte heller fördragen gör (artikel 295 (f.d. artikel 222) i EG-fördraget). Detta är därför en fråga för den nationella rätten, snarare än för gemenskapsrätten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1113/00 från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen. Utvidgning av den brittiska momslagen från 1994.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 053 E , 20/02/2001 s. 0076 - 0076



SKRIFTLIG FRÅGA E-1113/00 från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (11 april 2000) Ämne: Utvidgning av den brittiska momslagen från 1994 Har kommissionen några invändningar mot att kapitel 33 i den brittiska momslagen från 1994 utvidgas till att omfatta museer och gallerier som erhåller statligt stöd och vars styrelse utses av den brittiska regeringen? Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar (19 maj 2000) I kapitel 33 i den brittiska mervärdesskatteslagen från 1994 införs ett återbetalningssystem enligt vilket ingående mervärdesskatt, som inte kan återbetalas enligt det normala mervärdesskatteförfarandet, återbetalas till vissa lokala och statliga myndigheter. Detta återbetalningssystem är en finansiell operation mellan olika offentliga organ som inte strider mot den gemensamma europeiska ordningen för mervärdesskatt och skulle kunna betraktas som ett slags bidrag till vissa lokala och statliga myndigheter. Frågan om vilka av dessa organ som kan omfattas av kapitel 33 i den brittiska mervärdesskattelagen från 1994 är en rent nationell fråga som måste avgöras av de brittiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1088/00

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: De iranska myndigheterna ställer 13 iranska judar inför rätta

De iranska myndigheterna har meddelat att en rättegång kommer att inledas den 13 april 2000 i staden Shiraz mot 13 judiska iranska medborgare som står åtalade dels för spionage för den sionistiska regimens och Förenta staternas räkning dels för arrogans i världen.

Israel och Förenta staterna har kategoriskt dementerat att de skulle ha någon som helst koppling till de åtalade. Trots det föreligger med hänsyn till tidigare liknande fall en stor risk för att domstolen i Teheran kommer att utdöma dödsstraff.

Vilka initiativ avser kommissionen att ta för att se till att de grundläggande mänskliga rättigheterna respekteras och att rättegången får ett riktigt förlopp, med hänsyn till att de anhållna befinner sig i fängsligt förvar under villkor som inte uppfyller minimivillkoren för rättsskipning och med hänsyn till att inte heller rättegångsförfarandena uppfyller de villkoren?

Kommissionen ombeds intervenera hos regeringen i Teheran i syfte att få denna att tillåta att observatörer från kommissionen och/eller Europaparlamentet närvarar, vilka kommer att kunna kontrollera att garantierna för försvar respekteras och faktiskt tillämpas samt att rättegången sker på skäliga och rättvisa grunder.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1088/00, E-1209/00 och E-1251/00 ingivet av Chris Patten för kommissionen

(24 maj 2000)

Kommissionen följer noga händelseutvecklingen i Iran vad gäller mänskliga rättigheter. Frågor rörande mänskliga rättigheter intar en viktig plats i den allmänna dialogen mellan unionen och Iran och förs ständigt på tal av unionen.

Vad gäller de 13 iranska judar och 8 muslimer som hålls till fånga i Shiraz anklagade för spioneri har såväl unionen som enskilda medlemsstater under det senaste året riktat flera förfrågningar till de iranska myndigheterna. Iranska företrädare har lovat att fångarna kommer att få en rättvis och öppen rättegång och de iranska myndigheterna är utan tvekan medvetna om den kraftiga internationella reaktion som ett negativt utfall av rättegången skulle förorsaka. Tre av de judiska fångarna har nyligen frisläppts mot borgen.

Vid upprepade tillfällen har unionen för de iranska myndigheterna betonat vikten av att fångarna får en rättvis och öppen rättegång och att de företräds av rättegångsombud. Det är beklagligt att tidigare löften om en öppen rättegång inte har hållits.

Även om Irans regering är mottaglig för internationella påtryckningar måste man dock undvika att skapa ett intryck av utländsk inblandning, vilket inte skulle vara i fångarnas intresse. Det står likväl klart att utfallet av rättegången och den internationella bedömningen av hur rättegången har förts kommer att vara en avgörande faktor för utsikterna till en fortsatt förbättring av förbindelserna med Iran.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2441/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(19 juli 2000)

Ämne: Eventuellt brott mot rådets direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda växter och djur

Den spanska staten har föreslagit att strandområdet As Catedrais, som ligger mellan kommunerna Barreiro och Ribadeo i Galicien, skall införlivas i nätet Natura 2000, varvid det kommer att bli ett skyddat naturområde.

I detta sammanhang är det logiskt att upprätthålla en förebyggande attityd för att undvika att det konstrueras anläggningar som på grund av sin karaktär kan strida mot miljömålen för stranden och dess omgivning.

Faktum är att miljökvalitetsenheten i den regionala regeringen i Galicien i samband härmed inte utfärdade den rapport som krävdes för beviljandet av ett tillstånd för att öppna en bar/restaurang, om vilket en ansökan hade lämnats in i mars 1999.

Är kommissionen medveten om den galiciska regeringens förhållningssätt? Avser kommissionen att vidta nödvändiga undersökningar och vidta åtgärder mot detta brott mot rådets direktiv 92/43/EEG(1) om bevarande av livsmiljöer?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Kommissionen känner inte till det fall frågeställaren nämner. Tillstånd att öppna en bar/restaurang i ett område som föreslagits ingå i Natura 2000-nätet faller under de nationella myndigheternas ansvar.

Utifrån den korta information frågeställaren lämnar har kommissionen inte underlag att misstänka att projektet i fråga skulle innebära väsentlig inverkan på området. Endast en sådan misstanke skulle kunna utlösa en tillämpning av bestämmelserna i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2409/00 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen. Rättsakten om amerikaner med handikapp.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 089 E , 20/03/2001 s. 0194 - 0194



SKRIFTLIG FRÅGA E-2409/00 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (18 juli 2000) Ämne: Rättsakten om amerikaner med handikapp Känner kommissionen till att domarna i Förenta staterna, i enlighet med rättsakten om amerikaner med handikapp (Americans with Disabilities Act), måste ta hänsyn till den berörda personens handikapp i samband med avkunnande av dom? Kan kommissionen tänka sig att lägga fram ett förslag som uppmuntrar samtliga medlemsstater att införa en liknande bestämmelse i deras nationella lagstiftning? Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar (25 september 2000) Kommissionen känner inte till bestämmelserna i USA enligt vilka domarna skulle ha skyldighet att ta särskilt hänsyn till funktionshindrade personer. Den känner inte heller till om det finns några liknande bestämmelser i medlemsstaterna. Kommissionen har inte för avsikt att lägga fram några förslag i den riktningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2105/00

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Hot mot valar från franska och spanska trålare

Känner kommissionen till det allvarliga hot som valar är utsatta för, framför allt från franska och spanska trålare? Då kommissionen en gång gjort hållbart fiske till ett av de viktigaste inslagen i den gemensamma fiskeripolitiken, borde kommissionen då inte sträva efter att skydda havsdäggdjur på samma sätt som fisk som fångas till människoföda? Tänker kommissionen komma med förslag om att det snabbt skall tas ett initiativ i ovannämnda hänseende?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Kommissionen känner till rapporterna om ca 350 strandade valar i Biscayabukten och om ett mindre antal delfiner som strandat vid Englands sydvästra kust tidigare i år. Kommissionen känner också till att media antytt att dessa händelser var ett resultat av att delfinerna hade fångats av spanska och franska fiskefartyg som använde flyttrålar.

I detta sammanhang bör man notera att den spanska nationella lagstiftningen förbjuder spanska fartyg att använda flyttrålar.

Kommissionen anser att det måste vidtas åtgärder för att ge valar och delfiner ett lämpligt skydd.

Vid rådets sammanträde den 16 juni 2000 uttryckte kommissionen sin djupaste oro över denna och liknande frågor. Som en uppföljning kommer kommissionen inom kort att kontakta medlemsstaterna och uppmana dem att informera kommissionen om vilka åtgärder de har vidtagit eller har för avsikt att vidta på nationell nivå. Kommissionären med ansvar för fiskerifrågor markerade dessutom sin avsikt att prioritera ytterligare forskning och att analysera vad som behöver göras under den närmaste framtiden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1719/00

från Raffaele Costa (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Vittorio Sgarbi (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE) och Raffaele Lombardo (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Eurokrisen

Euron befinner sig onekligen i en kris som ger upphov till omfattande farhågor i alla de länder som ingår i Euroområdet och mer generellt i Europeiska unionen.

Kan kommissionen utan dröjsmål klargöra för Europaparlamentet och mer allmänt för de europeiska medborgarna vilka initiativ som har tagits eller kommer att tas för att få slut på en situation som vi alla önskar skall vara tillfällig, men som nu har pågått i flera månader?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(11 juli 2000)

Även om en stor del av eurons depreciering sedan den gemensamma valutan infördes kan förklaras av ett relativt högt initialt värde (efter en betydande appreciering av euroområdets nationella valutor under 1998) och av den relativa konjunkturutvecklingen i euroområdet och de andra stora regionerna i världen är de flesta bedömare eniga om att eurons nuvarande värde på omkring 0,90 US-dollar per euro inte återspeglar de aktuella ekonomiska förhållandena och att det ligger en bra bit under de flesta uppskattningarna av dess långsiktiga jämviktsvärde.

Stora svängningar i växelkurserna för världens största valutor är dessutom inte alls ovanliga i det nuvarande systemet med fritt flytande växelkurser. Under normala omständigheter har förändringar i växelkursen en stabiliserande inverkan. Ibland kan dock växelkursen tillfälligt avvika från det värde som motiveras av grundläggande ekonomiska faktorer. I takt med att tillväxttakterna i Förenta staternas och euroområdets ekonomier konvergerar kan man förvänta sig att växelkursen i allt högre grad kommer att återspegla dessa grundläggande faktorer, vilket innebär att eurons värde kommer att stiga till sitt jämviktsläge utan att det behöver vidtas några ekonomisk-politiska åtgärder.

Europeiska centralbanken (ECB) och euro-11-gruppen har tydligt klargjort att euron har en stor apprecieringspotential. Även om detta muntliga stöd hittills endast har haft en begränsad effekt bör det betonas att ECB, i enlighet med det uppdrag den tilldelas i EG-fördraget, endast fäster avseende vid växelkursen i den mån den påverkar inflationen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1761/00

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Val i Grekland/resor dit

Söndagen den 9 april 2000 förrättades val i Grekland. Eftersom greker som är bosatta utomlands inte kan poströsta ordnade Olympic Airways en kampanj med starkt rabatterade flygbiljetter så att så många greker som möjligt kunde delta i valen.

1. Känner kommissionen till detta?

2. Kan kommissionen ge besked om huruvida detta anbud gällde endast grekiska medborgare eller om varje unionsmedborgare kunde komma i åtnjutande av dessa rabattbiljetter?

3. Kan kommissionen ge besked om vem som stod för mellanskillnaden mellan sådana rabattbiljetter och ordinarie biljettpris och hur stor denna mellanskillnad var?

4. Vilka sträckor berördes av kampanjen?

5. Anser kommissionen att detta innebär en snedvridning av konkurrensen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 2409/92 av den 23 juli 1992 om biljettpriser och tariffer för lufttrafik(1) har flygbolagen rätt att tillämpa fri prissättning. Eftersom grekiska medborgare som är bosatta utomlands måste återvända till Grekland för att rösta, har kommissionen av tillgängliga upplysningar förstått att det rörde sig om ett charterarrangemang mellan flygbolaget och de politiska partierna.

Kommissionen är i färd med att undersöka omständigheterna runt detta charterarrangemang för att göra en bedömning av om det strider mot bestämmelser i gemenskapslagstiftningen. Kommissionen har därför skickat en skrivelse till både den grekiska regeringen och Olympic Airways för att ta reda på om arrangemanget var motiverat med tanke på att andra flygbolag flyger till samma destinationer i Grekland.

(1) EGT L 240, 24.8.1992.