ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0651/98

från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen

(10 mars 1998)

Angående: Vintersemester för pensionärer

I sitt svar på min fråga E-3544/97(1) meddelade kommissionen att den ansåg att man parallellt med andra gemenskapsinitiativ skulle kunna diskutera medverkan från EU:s sida för att utöka det spanska vintersemesterprogrammet för pensionärer, så att det skulle komma att omfatta även de övriga medlemsstaterna.

Detta svar har väckt ett mycket stort intresse hos pensionärsgrupper i olika medlemsstater, varför det borde ses som särskilt viktigt att kunna ge ett tillfredsställande svar till dessa grupper i denna fråga.

Betyder kommissionens svar på min fråga att den anser att man borde sätta igång en förstudie i vilken kommissionen, medlemsstaterna och industrin skulle samarbeta och utbyta erfarenheter, så att ett förslag till en bestämd åtgärd i denna fråga kan läggas fram?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(21 april 1998)

Såsom kommissionen uppgav i svaret på frågeställarens skriftliga fråga nr E-3544/97 anser kommissionen att vintersemesterprogrammet för äldre i Spanien och andra liknande initiativ med fördel skulle kunna diskuteras inom det samarbete och erfarenhetsutbyte där kommissionen, medlemsstaterna och turistnäringen deltar.

Kommissionen avser emellertid inte utföra någon förstudie om erfarenhetsutbyte och samarbete mellan medlemsstaterna och turistnäringen i denna fråga. Däremot poängterar kommissionen att den rådgivande kommittén i turistfrågor utgör ett lämpligt forum för de nationella myndigheterna att ta upp dessa frågor i. Kommissionen kommer också att ta vara på varje tillfälle att uppmärksamma detta initiativ.

(1) EGT C 158, 25.5.1998, s. 148.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1470/98

från Nel van Dijk (V) till kommissionen

(13 maj 1998)

Angående: Uppdatering av rapporten om genomförandet av säkerhetskontroller 1991-1992 inom ramen för EURATOM

Var kommissionens rapport om genomförandet av säkerhetskontroller inom ramen för EURATOM 1991-1992(1) den sista i sitt slag som hänvisades till parlamentet och gjordes tillgänglig för allmänheten?

Har kommissionen hållit fast vid sina avsikter att efter 1992 utarbeta rapporter om sådan verksamhet vartannat år?(2)

Är kommissionen i så fall beredd att hänvisa rapporterna för 1993-1996 till parlamentet och göra dem tillgängliga för allmänheten?

Om inte, varför har kommissionen ändrat sig i frågan?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Kommissionen bekräftar att den rapport som omfattar perioden 1991-1992 (publicerad 1994) är den sista som skickats till Europaparlamentet och gjorts tillgänglig för allmänheten.

Kommissionen håller för närvarande på att sammanställa en rapport om driften av Euratoms säkerhetskontroll under åren 1993 till 1997. Denna kommer att sändas till Europaparlamentet och göras tillgänglig för allmänheten.

(1) KOM(94) 282 av den 6 juni 1994.

(2) KOM(94) 282 av den 6 juni 1994, motivering.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2257/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: EUGFJ-garantisektionen i Belgien, 1986-1995

Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Belgien under perioden 1986-1995, och samtidigt ange:

- fördelningen per kapitel (jordbruksgrödor, socker, spånadsväxter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mjölk och mjölkprodukter, nötkött, fårkött och getkött, griskött, ägg och fjäderfäkött, andra åtgärder till stöd för animaliska produkter, bidrag för förädlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de sämst ställda inom gemenskapen, kompletterande åtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, övriga åtgärder, inkomststöd samt Europeiska garantifonden för fisket)?

- fördelningen per stödtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisstöd, arealbidrag, kreatursbidrag, orienteringsbidrag, stöd till privat lagerhållning, uttag ur produktion och liknande åtgärder, kompensationsbelopp, kompletterande åtgärder i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter för offentlig lagerhållning)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1365/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(7 maj 1998)

Angående: Zero Emission Research Initiative

Stiftelsen Zero Emission Research Initiative (ZERI), ett forskningsintiativ för nollutsläpp, har som mål att planlägga företagsstrategier och en industripolitik som grundas på principen om varaktig social och ekonomisk utveckling. Den japanska regeringen har nyligen utsett 42 akademiker vid Tokyos universitet som skall arbete med det teoretiska ramverket för nollutsläpp.

Har kommissionen några planer att ekonomiskt stödja liknande forskning inom nollutsläppsprogrammet vid ZERI-stiftelsen?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1923/98

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juni 1998)

Angående: Tillämpning av direktiv om tillämpning av standarder för sändning av televisionssignaler

Enligt artikel 1 i direktiv 95/47/EEG(1) skall "medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att främja en snabbare utveckling av avancerade televisionstjänster, inbegripet televisionstjänster för bredbildsformat, högupplösningstelevisionstjänster och televisionstjänster som använder digitala sändningssystem." Artikel 8 i samma direktiv föreskriver att medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar, förordningar och andra bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 23 augusti 1996 och de skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som det antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Kommissionen tillfrågas om och i så fall när Grekland har offentliggjort åtgärder för att uppfylla direktiv 95/47/EEG, och för det fall Grekland inte gjort detta, om kommissionen har för avsikt att väcka talan mot Grekland vid EG-domstolen för brott mot detta direktiv?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(3 augusti 1998)

Enligt ett brev från de grekiska myndigheterna av den 5 december 1997 har ett utkast till ett presidentbeslut lagts fram i syfte att genomföra bestämmelserna i direktivet. För att antas måste detta beslut genomgå ett förfarande i det grekiska statsrådet.

Enligt vad kommissionen känner till har denna rättsakt ännu inte antagits, och eftersom ingen annan information inkommit, måste kommissionen utgå ifrån att Grekland ännu inte vidtagit de åtgärder som krävs för att genomföra direktivet. Kommissionen håller för närvarande på att förbereda ett motiverat yttrande som skall inlämnas som nästa steg i förfarandet.

(1) EGT L 281, 23.11.1995, s. 51.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2259/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: EUGFJ-garantisektionen i Luxemburg, 1986-1995

Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Luxemburg under perioden 1986-1995, och samtidigt ange:

- fördelningen per kapitel (jordbruksgrödor, socker, spånadsväxter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mjölk och mjölkprodukter, nötkött, fårkött och getkött, griskött, ägg och fjäderfäkött, andra åtgärder till stöd för animaliska produkter, bidrag för förädlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de sämst ställda inom gemenskapen, kompletterande åtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, övriga åtgärder, inkomststöd samt Europeiska garantifonden för fisket)?

- fördelningen per stödtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisstöd, arealbidrag, kreatursbidrag, orienteringsbidrag, stöd till privat lagerhållning, uttag ur produktion och liknande åtgärder, kompensationsbelopp, kompletterande åtgärder i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter för offentlig lagerhållning)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1809/98

från Peter Truscott (PSE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Strukturfonderna

Kan kommissionen ange sin synpunkt på den troliga fördelningen av strukturfondsstödet mellan de nya mål-2 och mål-3 som föreslagits?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(20 juli 1998)

Fördelningen av anslag mellan mål 2 och 3 kan inte ske innan en överenskommelse slutits i rådet om budgetplanen för 2000-2006. Liksom 1989 och 1993 kommer kommissionen att fatta beslut om fördelningen, sedan förordningarna om strukturfonderna antagits.

Beslutet kommer att fattas i enlighet med bestämmelserna i artikel 7 i förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), vilka föreskriver följande:

- Att tillgängliga resurser för satsning på de regioner som är berättigade till mål 1-stöd utgör cirka två tredjedelar av de totala fondanslagen.

- Att kommissionen genom ett öppet förfarande skall fastställa en vägledande fördelning per medlemsstat för 90 % av åtagandebemyndigandena i programplaneringen.

- Att 5 % av fondernas åtagandebemyndigandena avser finansiering av gemenskapsinitiativ. För övrigt avser 1 % av anslagen finansiering av nyskapande åtgärder och tekniskt stöd.

(1) KOM(98) 131 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1187/98

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Amerikanska helgdagars följder för banköverföringar inom EU

Är kommissionen medveten om att vissa kommersiella banker i Förenade kungariket inte sätter in belopp som överförts från en annan medlemsstat på sina kunders konton dagen efter att de mottagit beloppet, vilket är normal praxis, när sådana dagar sammanfaller med helgdagar i Förenta staterna? I sådana fall sätts beloppen, som banken redan förfogar över, in på kundens konto först den första bankdagen efter den amerikanska helgen (vilken kan infalla flera dagar senare på grund av veckoslut och helgdagar i Förenade kungariket).

Håller kommissionen med om att en överföring av belopp från en EU-medlemsstat till en annan inte bör påverkas av en helg i ett tredje land?

Om inte, hur motiverar den ett sådant förhållande?

Kommer detta att förändras när euron införs?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Parlamentet och rådet antog den 27 januari 1997 direktiv 97/5/EG om gränsöverskridande betalningar(1). Direktivet kommer att omfatta gränsöverskridande betalningar på upp till 50 000 ecu (och följaktligen 50 000 euro från och med den 1 januari 1999) och motsvarande belopp i medlemsstaternas nationella valutor. Direktivet kommer att träda i kraft den 14 augusti 1999, men medlemsstaterna har lovat att göra största möjliga ansträngningar för att genomföra direktivet redan till den 1 januari 1999.

Enligt artikel 6 i direktivet skall ett institut utföra en betalning inom den tid som överenskommits med kunden. I avsaknad av en sådan överenskommelse föreskrivs tidsramar vilka bland annat innebär att beloppet skall göras tillgängligt för betalningsmottagaren senast den bankdag som följer efter den dag beloppet krediterats kontot hos det institut som betalningsmottagaren anlitat (artikel 6.2 andra stycket). Detta innebär att i det fall som parlamentsledamoten nämner bör de brittiska bankerna, om de inte överenskommit annorlunda med sina kunder, göra beloppet tillgängligt för betalningsmottagaren den dag som följer efter den dag då beloppet mottogs i samband med överföringen. Även om begreppet "bankdag" inte definieras i direktivet är kommissionens åsikt att det bör avgöras med hänsyn till bestämmelserna eller praxisen beträffande bankdagar i det land där den mottagande banken är belägen. Under de omständigheter som parlamentsledamoten beskriver innebär det att brittiska helgdagsregler bör gälla och att hänsyn inte bör tas till amerikanska bankdagar. Det innebär dock inte att ledamotens fråga omedelbart är avgjord eftersom genomförandeperioden för direktiv 97/5/EG (14 augusti 1999) ännu inte gått ut. Medlemsstaterna har dock lovat att göra sitt bästa för att genomföra direktivet senast till den 1 januari 1999 och kommissionen kommer att anstränga sig för att det skall genomföras så snart som möjligt.

(1) EGT L 43, 14.2.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2243/98

från Allan Macartney (ARE) till kommissionen

(16 juli 1998)

Ämne: Socrates: migrerande eller kringflyttande (Comenius åtgärd II)

Kan kommissionen, med hänsyn till de framgångar som uppnåtts genom Socratesprogrammet när det gäller att tillhandahålla nyskapande utbildningsprojekt för barn till migrerande eller kringflyttande föräldrar, försäkra mig om att särskilda medel kommer att öronmärkas för användning inom det nya Socratesprogrammet (2000-2005) för att upprätthålla och utveckla stödet för utbildningen av migrerande eller kringflyttande?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(8 september 1998)

Kommissionen delar helt och hållet frågeställarens positiva bedömning av Comenius bidrag till utbildningsutbudet för kringresande arbetare.

Kringresande och andra grupper med särskilda utbildningsbehov förblir en viktig målgrupp för framtida Sokratesprogram.

Kommissionens förslag till beslut om Sokrates II(1) hänvisar uttryckligen till kringresande arbetare i bilagan till beslutet genom att under åtgärd 1.1.3 c angående skolpartnerskap föreskriva att verksamhet som kan erhålla gemenskapsstöd kan omfatta samarbetsprojekt som behandlar de särskilda behov som finns hos barn till migrerande arbetstagare, zigenare samt kringresande personer och icke bofasta arbetstagare och nämner i åtgärd 1.2.3 d aspekter på särskild utbildning beträffande integrationen av barn till migrerande arbetstagare, zigenare samt kringresande personer och icke bofasta arbetstagare som stödberättigad verksamhet inom personalutveckling.

Kommissionen ämnar tillämpa dessa bestämmelser - och utarbeta en kommande handledning för sökande - inte endast för att garantera att projekt som är inriktade på kringresande arbetares särskilda behov (de må vara projekt för partnerskap mellan skolor eller projekt för vidareutbildning av personalen) fortsättningsvis är berättigade till stöd utan även att ett tillräckligt antal sådana projekt får gemenskapsstöd.

Kommissionen kommer vidare att uppmuntra ett av de nätverk som skall bildas inom den kommande Comenius-insatsen (se åtgärd 1.2 i bilagan till beslutet om Sokrates) att inrikta sig enbart på utbildningsbehoven hos kringresande arbetare. Med beaktande av de betydande insatser som gjorts av Europeiska förbundet för utbildning av barn till kringresande arbetare (Efecot) på detta område är kommissionen övertygad om att Efecot skall spela en central roll i dessa nätverks verksamhet.

(1) KOM(98) 329.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2373/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(15 juli 1998)

Ämne: Kommissionens representationschef i Ankara och dennes oacceptabla ageranden

Grekisk press har publicerat långa utdrag ur Michael Lakes rapport om sina åtta år som kommissionens representationschef i Ankara. Alla företrädare för unionen kan naturligtvis avge rapporter över sin verksamhet i vilka de också ger uttryck för egna åsikter. Av denna rapport framgår dock med all tydlighet att Michael Lake dels har överskridit sina befogenheter, dels på ett direkt och provocerande sätt har ifrågasatt Europeiska unionens beslut och institutioner när det gällt EU:s hållning gentemot Turkiet.

Att han överskridit sina befogenheter framgår när han bekänner att han "deltagit i författandet" av tal som hållits av Turkiets dåvarande premiärminister och nuvarande president Demirel, och att han lyckats påverka tidningar som till exempel Financial Times att anta en Turkietvänlig hållning. Att han ifrågasatt de beslut som Europeiska unionens institutioner fattat framgår av det faktum att han främjat helt andra ställningstaganden än dem som toppmötet och parlamentet gjort.

1. På grundval av vilka kriterier blev Michael Lake kommissionens representationschef i Ankara, för att sedan inneha denna post i åtta år?

2. Kände kommissionen till representationschefens ageranden?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta med anledning av hans medgivanden?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

Michael Lake utnämndes och fullgjorde sina uppgifter i Ankara i enlighet med gällande kriterier och förfaranden. Hans förordnande i Ankara förlängdes av tjänsteskäl.

Det är inte ovanligt att avgående delegationschefer uttrycker sina personliga åsikter i en informell rapport i samband med att de lämnar sin placering.

Michael Lakes rapport tillhör denna kategori och den behöver därför inte i alla avseenden överensstämma med gemenskapens ställningstaganden.

Efter publiceringen i den grekiska pressen ringde den ansvarige kommissionsledamoten upp den grekiske utrikesministern Theodoros Pangalos för att försäkra sig om att något missförstånd avseende rapportens natur inte förelåg.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1625/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(27 maj 1998)

Ämne: Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (ekonomiska anslag)

Denna fråga ställs mot bakgrund av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) och det ändrade förslaget till rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998-2002) (KOM(97) 0439-97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1).

Kan Europeiska kommissionen ställa följande villkor för tilldelningen av ekonomiska medel: en procentuell fördelning som gynnar åtgärder för utbyte mellan den akademiska världen och näringslivet, universitet och små och medelstora företag, stora forskningscentra, industrilaboratorier och små och medelstora företag?

(1) EGT C 291, 25.9.1997, s. 15-16.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2341/98

från Fiorella Ghilardotti (PSE) , Ombretta Colli (PPE) , Cristiana Muscardini (NI) , Maria Colombo Svevo (PPE) , Carlo Secchi (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Marco Formentini (NI) , Claudio Azzolini (PPE) , Monica Baldi (PPE) , Umberto Scapagnini (PPE) , Pasqualina Napoletano (PSE) , Biagio De Giovanni (PSE) och Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Ämne: Reform av de italienska konstakademierna och europeiskt erkännande av examensbevis

Studenterna vid konstakademierna i Italien har tillsatt en nationell studentkommitté och inlett en omfattande aktion för att få sin examen jämställd med den akademiska slutexamen laurea, på motsvarande sätt som i de allra flesta EU-länder. Det nuvarande systemet diskriminerar italienska konststuderande jämfört med övriga konststuderande i Europa eftersom de efter avslutade studier endast får ett utbildningsbevis vilket i praktiken innebär att de hamnar i ett underläge när de skall utöva sitt yrke inom eller utanför landets gränser.

Den senaste italienska lagen om gymnasieskolornas självbestämmande (lag nr 59/97) bekräftar detta. I artikel 21 elfte stycket klassas konstakademierna som eftergymnasiala utbildningar, vilket också har betydelse för finansieringen. Ett lagförslag som syftar till att ge konstakademierna status som högskolor (lagförslag nr 2881) har varit blockerat i senatens kulturutskott sedan förra året.

Vad anser kommissionen om det faktum att italienska konstutbildade på grund av att man satsat mindre på deras utbildning är i underläge jämfört med sina europeiska kollegor vid offentliga uttagningsprov och vid sitt yrkesutövande både i Italien och i övriga Europa?

Borde inte kommissionen uppmana den italienska regeringen att se till att lagförslag nr 2881 blir antaget så att de konststuderandes rätt att få sin examen jämställd med den akademiska laurea-examen erkänns och den nationella lagstiftningen anpassas till EU-bestämmelserna?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-2065/98 och E-2341/98 ingivna av Edith Cresson för kommissionen

(7 september 1998)

Enligt artikel 126 i EG-fördraget skall gemenskapen bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald.

Varje medlemsstat ansvarar således för undervisningens innehåll och det egna utbildningssystemets organisation. Det finns inga gemenskapsbestämmelser som gör ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis obligatoriskt, förutom när det gäller vissa yrken.

När det gäller konstutbildningen varierar situationen betydligt inom gemenskapen och till och med inom medlemsstaterna. Vissa skolor anses motsvara gymnasienivå, och andra högskolenivå.

Italien förefaller inte vara något undantag från denna regel, eftersom regeringen bland den långa rad institutioner som erbjuder konstutbildning har fastställt att 44 motsvarar högskolenivå och kan ingå i Erasmus-programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2175/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Fotbollslaget AEK utestängs från UEFA-cupen

Vid ett sammanträde i UEFA:s exekutiva kommitté i Amsterdam den 19 maj 1998 togs ett beslut om att två lag med samma ägare inte skulle få spela i samma cup - "av trovärdighetsorsaker", som det står. Detta beslut har skapat problem för fotbollslagen AEK från Aten och Slavia Prag, eftersom företaget ENIC innehar aktiemajoriteten i båda dessa lag och ett av lagen måste utestängas från den kommande UEFA-cupen, trots att det har kvalificerat sig. Som en följd av detta och genom ytterligare ett godtyckligt beslut från UEFA blir det Atenlaget AEK som kommer att utestängas.

AEK:s supportrar intresserar sig föga för ägarförhållandena i sitt lag och de har blivit djupt förbittrade av detta godtyckliga och retroaktivt gällande beslut från UEFA. Om beslutet kommer att gälla i UEFA-cupen spelperioden 1998-1999 så är det en katastrof för denna anrika fotbollsförening.

Hur avser kommissionen att ingripa gentemot UEFA så att denna oavgjorda fråga kan lösas och så att beslutet i stället skall gälla spelperioden 1999-2000 och då för alla europeiska cuper som UEFA anordnar?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(15 september 1998)

Det ankommer inte på kommissionen att svara på parlamentsledamotens fråga.

Kommissionen antar emellertid att parlamentsledamoten känner till det beslut som fattades den 17 juli 1998 av Internationella olympiska kommitténs skiljedomstol, som är det organ som i första instans sliter tvister mellan idrottsorganisationer. Skiljedomstolen upphävde UEFA:s beslut att utesluta det atenska laget AEK spelsäsongen 1998/1999.

Parlamentsledamoten hänvisas också till kommissionens svar på muntliga frågan H-661/98 från Philippe Monfils vid frågestunden under parlamentssessionen i juli 1998(1).

(1) Europaparlamentets förhandling (juli 1998).