SKRIFTLIG FRÅGA E-3190/00

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(12 oktober 2000)

Ämne: Energikostnader vid trädgårdsodling och olika konkurrensvillkor

Genom de snabbt ökande energipriserna drivs bland andra de nordtyska trädgårdsodlingsföretagen, som odlar många av sina produkter i växthus, allt närmare ruinens brant. Konkurrensen blir extremt snedvriden i dessa nära sammanflätade regioner på grund av skattefördelar exempelvis i Nederländerna. Enligt mina efterforskningar måste tyska trädgårdsodlingsföretag i det tysk-nederländska gränsområdet betala mer än dubbelt så höga energikostnader som de nederländska konkurrenterna på grund av oljekoncernernas prissättning samt på grund av högre mervärdeskatt. Energiprisökningarna kan på grund av den hårda konkurrensen inte läggas på konsumentpriserna. Den snedvridna konkurrens som redan föreligger på grund av avsaknad av skatteharmonisering i Europa blir nu akut genom de ökande energipriserna och hotar på olika sätt olika branscher och yrkeskategorier.

Jag frågar därför kommissionen följande:

1. Känner kommissionen till det prekära konkurrensläget inom trädgårdsodlingsbranschen?

2. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att avskaffa eller mildra sådan snedvridning av konkurrensen i Europa?

3. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta mot oljekoncernernas olika prissättning i de enskilda medlemsstaterna?

4. Kommer kommissionen att vidta åtgärder mot medlemsstaternas uppenbara subventioner till enskilda branscher? Om ja, vilka åtgärder?

5. På vilket sätt kommer kommissionen att driva frågan om en harmonisering av de olika mervärdeskattesatserna framåt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(14 december 2000)

1. Kommissionen utvärderar regelbundet utvecklingen inom jordbrukssektorn, inklusive trädgårdsnäringen.

2. och 3. Olikheter i skattesystemen kan medföra att företag i olika medlemsstater har olika konkurrensställning. Enligt artikel 93 (f.d. artikel 99) i EG-fördraget skall rådet, enhälligt, fatta beslut om skattefrågor. Kommissionens förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter(1) granskas för närvarande av rådet.

Om beskattning uppfyller villkoren i artikel 87.1 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget, det vill säga om skatten är selektiv (till exempel om en särskild skattesats tillämpas för vissa företag eller viss produktion) faller den under kommissionens kontroll av statligt stöd.

Om energibolagen sluter avtal om priser eller marknadsandelar i en viss region skulle det kunna innebära överträdelser av artikel 81 (f.d. artikel 85) i EG-fördraget. Om parlamentsledamoten skulle förfoga över information om att sådana avtal finns ombeds hon vidarebefordra denna information till kommissionen för granskning.

4. Kommissionen har ingen kännedom om statligt stöd för energikostnader inom jordbrukssektorn, förutom gällande undantag från den tyska miljöskatten som även gynnar stora växthus (godkänt som statligt stöd N 575/99) och gällande undantag från den nederländska skatten på koldioxid (CO2) (godkänt som statligt stöd N 589/B/98). Så vitt kommissionen känner till gynnas inte den nederländska trädgårdssektorn på energimarknaden.

5. Enligt gällande gemenskapslagstiftning rörande mervärdesskatt tillämpas normalskattesatsen för energi. I Tyskland uppgår normalskattesatsen till 16 % och i Nederländerna till 17,5 %. Vidare kan beskattade företag återfå den mervärdesskatt som betalats på energikostnader. Inom ramen för den nya strategin för mervärdesskatt(2) kommer en översikt och rationalisering av reglerna och undantagen att beaktas på medellång sikt.

(1) EGT C 139, 6.5.1997.

(2) KOM(2000) 348 slutlig.