SKRIFTLIG FRÅGA E-1410/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Konkurrensbegränsning på den inre marknaden genom olovligt statligt stöd

(Översättarens anmärkning: Konkurrensbegränsning ovan motsvaras i källtexten av Concurrentievervalsing, som ordagrant betyder konkurrensförfalskning. Slut på översättarens anmärkning.). Nu när den europeiska marknaden för postala tjänster har blivit litet mer liberaliserad och monopolet ytterligare krymps borde problemen med subventioner som postverk ger till kommersiella aktiviteter från sina monopolinkomster, missbruk av dominerande position från de historiska operatörernas sida etc. inte få förekomma. Ändå är det trots europeiska riktlinjer uppenbarligen ännu inte alltid tydligt vad som lagligen är tillåtet och inte tillåtet.

(Översättarens anmärkning: Det nederländska richtlijnen, här översatt med riktlinjer, kan även översättas med direktiv, men den termen har jag undvikit eftersom det inte framgår av texten huruvida den avser direktiv i den snävare bemärkelse som gäller i EU-sammanhang. Slut på översättarens anmärkning.). Den Belgiska Postgruppen riktar mer och mer in sig på kommersiella aktiviteter. Därom kan man fråga sig inte bara om de ger någon avkastning, utan också hur de finansieras.

Samma historia gäller för ABX, den logistiska avdelningen av de belgiska järnvägarna, NMBS. Denna pakettjänst går med förlust och utgör en del av NMBS. Den 22 februari 2002 fick denna på nytt en utfästelse om ett lån på 50 miljoner euro av myndighetsagenturen via det belgiska ministerrådet.

Ett ärende där den tyska posten har blivit attackerad för illegal mottagning av statligt stöd, och som säkert är av vikt som precedensfall för de ovannämnda belgiska aktörerna, har man dragits med sedan åtskilliga år utan att något utslag har kommit.

1. Var står kommissionen i förhållande till dessa utvecklingstendenser på området, vilka ytterst strider mot Europeiska kommissionens vilja att förverkliga en enhetlig marknad?

2. Vilka aktioner kommer kommissionen på kort sikt att företa när det gäller dessa mycket konkreta dossierer?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(2 juli 2002)

Avvecklingen av postmonopolen går framåt undan för undan och under den närmaste tiden kan vi räkna med att tjänster som omfattas av monopol och konkurrensutsatta tjänster kommer att existera sida vid sida. I ett sådant läge kommer kommissionen att vara utomordentligt vaksam och kontrollera att monopolinnehavarna inte använder inkomsterna från monopolet eller andra statliga medel som står till deras förfogande till att förbättra sin ställning på konkurrensutsatta marknader.

Under de senaste två åren har kommissionen gett prov på vaksamhet. Det är nödvändigt eftersom det ligger i konsumenternas och det europeiska näringslivets intresse att ha tillgång till moderna och konkurrenskraftiga posttjänster. Den elektroniska handeln i Europa kan inte utvecklas utan ett väl fungerande postväsen.

Mellan december 2000 och juni 2002 antog kommissionen därför sex beslut som berör postväsendet:

- December 2000: Kommissionen fattar ett beslut angående Italien och fastslår därigenom att nya tjänster, till exempel hybridpost med garanterad leveranstid, inte får ingå i postmonopolet. I fråga om sådana tjänster skall fri konkurrens råda.

- Mars 2001: Kommissionen bötfäller Deutsche Post AG (DPAG). Företaget missbrukar sin dominerande ställning genom att ge lojalitetsrabatter till i stort sett hela den tyska postorderbranschen. Kommissionen fastslår också att inkomster från monopol inte får användas för att finansiera prisdumpning på konkurrensutsatta marknader.

- Juli 2001: Kommissionen fattar beslut om DPAG och fastställer under vilka omständigheter en monopolinnehavare inte får ta ut inhemskt porto på post från utlandet.

- Oktober 2001: Kommissionen fattar ett beslut angående Frankrike och fastslår att myndigheterna måste utöva en adekvat och oberoende tillsyn över monopolinnehavaren.

- December 2001: Kommissionen finner i ett beslut att belgiska postverket har överträtt artikel 82 i EG-fördraget genom att ställa som villkor för lägre porto för brev, vilka omfattas av monopolet, att kunderna godtar ett tilläggsavtal som omfattar en ny företagsposttjänst. Företagsposttjänsten konkurrerar med dokumentutväxlingstjänster för företag som erbjuds av privata företag.

- Juni 2002: Kommissionen avslutar sin granskning av statligt stöd till DPAG och konstaterar att företaget har använt 572 miljoner euro av statliga medel som företaget har tagit emot för att kunna fullgöra sina uppgifter i allmänhetens tjänst till att under fem års tid dumpa priset på paketutbärningstjänster, som är en konkurrensutsatt tjänst. Kommissionen finner att denna försäljning till lägre pris än den verkliga kostnaden inte är kopplad till någon av DPAG:s uppgifter i allmänhetens tjänst, och beslutar att företaget har mottagit 572 miljoner euro i otillåtet stöd, som skall betalas tillbaka.

Alla dessa beslut visar att kommissionen inte godtar att monopolinnehavare utnyttjar sin monopolställning för att undanröja konkurrenter som är verksamma inom de delar av postväsendet som är konkurrensutsatt. De är viktiga prejudikat som visar offentliga postföretag att kommissionens målsättning är att skydda konkurrensen inom posttjänster som är klart åtskilda men ändå ligger nära postmonopolet.