SKRIFTLIG FRÅGA E-3075/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(9 november 2001)

Ämne: Stöd som Kanarieöarna erhållit perioden 19912001. De yttersta randområdena

År 2001 har det gått 10 år sedan rådets förordning (EEG) nr 1911/91(1) av den 26 juni 1991 om tillämpningen av gemenskapsrättens bestämmelser på Kanarieöarna antogs. I syfte att utvärdera inverkan av gemenskapens politik och stöd i detta yttersta randområde, ombeds kommissionen besvara följande fråga:

Vilket är det totala stödbelopp som Kanarieöarna mottagit under perioden 19912001 ur ERUF, ESF, FFU och EUGFJ garantisektionen, och hur fördelas detta belopp? Vad har detta ekonomiska stöd inneburit för utvecklingen av Kanarieöarnas BNP och sysselsättningen?

(1) EGT L 171, 29.6.1991, s. 1.

Kompletterande svarfrån Romano Prodi på kommissionens vägnar

(30 april 2002)

Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden

För strukturfondernas del (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och Fonden för fiskets utveckling) sammanfaller programplaneringsperioden tyvärr inte med den tioårsperiod (19912001) som parlamentsledamoten nämner.

Programplaneringsperioderna i fråga är 19891993, 19941999 och 20002006, och därför är det med undantag av utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och Fonden för fiskets utveckling (FFU) inte möjligt att uppge siffrorna för perioden 19912001. Det närmaste approximativa värdet för den nämnda tioårsperioden skulle man få om man tog summan av beloppen för de två första perioderna. Beloppen i tabell 1 anger (för utvecklingsfonden, socialfonden och initiativet för de yttersta randområdena, Regis) det sammanlagda anslag specifikt strukturfondsstöd till Kanarieöarna om vilket beslut fattats under de två perioderna. Det gjordes även vissa allmänna insatser för vilka det inte finns några tillgängliga uppgifter om regional fördelning och vilka bör läggas till beloppen i tabell 1.

Enligt ramen för gemenskapsstöd 19941999 skulle Kanarieöarna uppskattningsvis erhålla ca 530 miljoner EUR i stöd genom dessa insatser.

Den gemenskapsfinansiering på 1 650 miljoner EUR som Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) gav under perioden 19891999 var avsedd att främja den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen på Kanarieöarna, bl.a. genom förbättring av

den ekonomiska och sociala infrastrukturen, främjande av en omlokalisering av lämplig produktionsverksamhet och utveckling av regionens inneboende potential. Åtgärderna gällde huvudsakligen transport- och telekommunikationssystem för att minska öarnas isolering, vatten- och elförsörjning, vattenbehandling och rening av industriavloppsvatten, bättre hälso- och sjukvårdsresurser, produktions- och tjänstesektorn samt uppbyggnad av infrastruktur för att stödja ekonomisk verksamhet, utveckling av turismen (särskilt kvalitativt), utveckling av landsbygdsmiljön och fisket, uppbyggnad av infrastruktur för utveckling av utbildningssystemet och arbetskraften.

Det belopp som beviljats från Europeiska socialfonden (ESF), 545 miljoner EUR för perioden 19891999, har huvudsakligen använts för teknisk yrkesutbildning och fortbildning samt för integrering och återanpassning av arbetslösa. På detta sätt har man bidragit till en väsentlig minskning av antalet arbetslösa. För åren 2000 och 2001 skulle enligt planerna ett totalbelopp på ca 79 miljoner EUR användas.

Insatserna på Kanarieöarna genom utvecklingssektionen vid EUGFJ, till vilka totalt 133 miljoner EUR avsattes under perioden 19912001, består av ett operativt mål 1-program, ett program inom gemenskapsinitiativet Leader (I, II och +) och en del av programmet inom gemenskapsinitiativet Regis (I och II) (tabell 2). Utvärderingen av det operativa mål 1-programmet för perioden 19941999 pågår. I den utvärdering av programmet Leader II som de spanska myndigheterna nyligen presenterade konstateras det att programmet haft en mycket positiv inverkan.

För gemenskapsinitiativet Regis anges ett totalbelopp på 342 miljoner EUR för perioden 19891999. Detta initiativ fyllde en särskild funktion på Kanarieöarna genom att det stärkte lokal- och stadsutvecklingen, de små och medelstora företagen och de tekniska biståndet.

FFU bidrog under perioden 19912001 med ca 96 miljoner EUR till omstruktureringen av Kanarieöarnas fiskeflotta och till utvecklingen av vattenbruket och moderniseringen av industrin för förädling av fiskeprodukter inom ramen för anpassningen av kapaciteten efter de tillgängliga resurserna.

Sammanhållningsfonden har varit verksam i Spanien sedan 1993. Det sammanlagda stödet från denna fond till projekt på Kanarieöarna fram till 1999 uppgick till 263 miljoner EUR.

De tillgängliga uppgifterna i olika utvärderingsrapporter samt ökningen av bruttonationalprodukten (BNP) och den minskade arbetslösheten (tabell 4) pekar på att fonderna i betydande omfattning bidragit till ekonomin. Det har också skett tydliga framsteg när det gäller infrastrukturutvecklingens bidrag till att avhjälpa strukturella brister. Under den pågående programplaneringsperioden (20002006) har betydande tilläggsresurser från strukturfonderna, uppskattningsvis över 2 700 miljoner EUR, allokerats till Kanarieöarna.

Garantisektionen vid EUGFJ (den gemensamma organisationen av marknaden och Poseican)

De kanariska jordbruksprodukterna omfattas fullt ut av den gemensamma jordbrukspolitiken

- genom de gemensamma organisationerna av marknaden och

- genom de jordbruksåtgärder som grundar sig på programmet Poseican, som inrättades 1992 (rådets förordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om särskilda åtgärder för Kanarieöarna rörande vissa jordbruksprodukter(1)) och vars syfte är att anpassa den gemensamma politiken efter regionens särdrag.

Utgifterna för den gemensamma organisationen av marknaden gäller i detta fall huvudsakligen bananer, dvs. sammanlagt 829 miljoner av 871 miljoner EUR mellan 1994 och 2001 (se tabell 3).

Jordbruksåtgärderna på grundval av Poseican har totalt sett gjort det möjligt att kompensera för en betydande del av de begränsningar i det kanariska jordbruket som beror på öarnas geografiska läge i gemenskapens yttersta randområde. Det rör sig om följande åtgärder:

- Den särskilda försörjningsordningen föreskrev såväl befrielse från avgifter eller tullar för nödvändiga produkter importerade från tredjeland och avsedda för konsumtion eller för bearbetning på Kanarieöarna som stöd beviljat för försörjningen av sådana produkter med ursprung i medlemsstaterna. Totalt uppgick utgifterna 19932001 till 213 miljoner EUR för vegetabiliska produkter och till 616 miljoner EUR för animalieprodukter (se tabell 3).

- Det direkta stödet för lokala jordbruksprodukter, som beviljades för att förbättra konkurrenskraften, uppgick mellan 1999 och 2001 till 67 respektive 33 miljoner EUR för vegetabiliska produkter respektive animalieprodukter (se tabell 3).

År 1999 gjordes en detaljerad utvärdering av dessa åtgärders inverkan. Kommissionens rapport om åtgärder för genomförande av artikel 299.2 i EG-fördraget(2) återger resultatet av denna utvärdering, som generellt pekade på ett positivt utfall. Kommissionens förslag, som därefter togs fram på denna grundval, syftade till att förenkla, befästa och förbättra den befintliga ordningen genom anpassningar på de områden där detta visade sig vara nödvändigt. Förslaget ledde till antagande den 28 juni 2001 av rådets förordning (EG) nr 1451/2001 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn(3).

Övergripande resultat, BNP per capita samt arbetslöshet

Det har inte gjorts någon detaljerad utvärdering av vilken inverkan gemenskapens stöd haft på BNP och ökad sysselsättning på Kanarieöarna. Medan detta stöd, enligt vad som redan konstaterats, uppenbart har haft en positiv inverkan på den socioekonomiska situationen, är det inte möjligt att i detta skede tydligt särskilja det från andra faktorers inverkan, särskilt nationella och regionala åtgärder såsom skatteordningar, system för social trygghet eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det bör även noteras att tillväxten i en region trots gemenskapsstöd ändå är beroende av makroekonomiska förändringar. Den drastiskt avtagande tillväxten av BNP per capita från 1992 till 1996 visar vilken inverkan en internationell finanskris har. Den kraftiga tillväxten och minskningen av arbetslösheten 19951999 pekar emellertid på att situationen på Kanarieöarna har förbättrats märkbart under den tid som gemenskapen genomfört de särskilda programmen, genom att dessa med största sannolikhet har dämpat det ogynnsamma ekonomiska klimatets negativa inverkan.

I tabell 4 visas hur BNP och sysselsättningen har utvecklats sedan 1991. Det finns inga uppgifter om BNP per capita i förhållande till genomsnittet i gemenskapen före 1995, eftersom beräkningsmetoderna har förändrats och uppgifterna därmed inte är jämförbara. BNP per capita (index EU-15 = 100) har ökat från 75 % år 1995 till 77 % år 1998 och arbetslösheten har minskat från 22 % år 1989 (24 % år 1991) till 14,5 % år 1999.

En kopia av de nämnda tabellerna kommer att skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.

(2) KOM(2000) 147 slutlig.

(3) EGT L 198, 21.7.2001.