SKRIFTLIG FRÅGA E-1848/01

från Angelika Niebler (PPE-DE) till kommissionen

(26 juni 2001)

Ämne: Bruket av geoinformation i Europeiska unionens medlemsstater

Geoinformation (orts- och platsanknutna data som beskriver vad som finns i ett land) ingår som en viktig beståndsdel av vetandet inom den moderna informations- och kommunikationsvetenskapen. Den behövs på alla nivåer, inom förvaltning, ekonomi, vetenskap och av medborgarna. Den bildar grunden för planmässigt handlande inom ett flertal områden, såsom infrastrukturprojekt för energi, vatten och telekommunikationer, avfallshantering, telematik, miljö- och naturskydd liksom inom försäkringsväsendet. Geoinformation är över hela världen en ekonomisk nyttighet med allt större betydelse. Att sådan information finns att tillgå är en viktig förutsättning för etablerings- och investeringsbeslut. Förenta staterna stöder årligen uppbyggandet av en geodatainfrastruktur med 7 miljarder USD.

1. I vad mån följer kommissionen den praxis som råder och den utveckling som äger rum inom medlemsstaterna i fråga om undersökning och insamling av geodata och överföring av dem till personer med intresse för saken (tillgång till uppgifter)?

2. Tycker inte kommissionen, med tanke på tillskapandet av en gemensam marknad för geoinformation, att det skulle behöva fastställas minimikrav för hela gemenskapen om hur geodata skall undersökas, insamlas och överföras på ett sätt som medger insyn?

3. Tycker kommissionen att samarbetet mellan de organ i medlemsstaterna som handhar förvaltningen av geodata borde förbättras? I vilken utsträckning kunde anslag i form av gemenskapsstöd komma till bruk i detta sammanhang?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(18 september 2001)

1. Kommissionen har för eget bruk etablerat ett geografiskt informationssystem (GISCO) som är tillgängligt för samtliga avdelningar och används av Gemensamma forskningscentret i Ispra och Europeiska miljöbyrån. Detta informationssystem innehåller topografiska och tematiska uppgifter av allmänt intresse och har en skala mellan 1:100 000 och 1:10 000 000. Uppgifterna kommer från olika källor. Kommungränserna har harmoniserats och levererats av de nationella kartverken, som också skapat en organisation (Eurogeographics - http://www.eurogeographics.org) som skall samordna och utforma europeiska produkter (metadatasystem, topografiska referensbaser osv.).

Utöver denna aktivitet följer inte kommissionen praxis i medlemsstaterna i fråga om registrering och insamling av geodata.

2. och. 3. För tillfället finns det en rad kommissionsinitiativ som på olika sätt bidrar till att stödja och främja geoinformation (GI) som på medellång sikt kommer att leda till att en europeisk infrastruktur för geografisk information skapas.

Två gemenskapsprogram, teknik för informationssamhället (IST), (som ingår i det femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration) och eContent, europeiskt digitalt innehåll i globala nätverk (som är en del av eEurope-initiativet), stöder aktiviteter inom områden som teknisk forskning och produktion samt spridning och användning av europeiskt digitalt innehåll. Båda programmen fokuserar speciellt på geoinformation, och tar särskild hänsyn till frågor som metadata, kompatibilitet, standarder, referensdata, tillgång och användning av data. I IST-programmet planeras en speciell anbudsinfordran för förslag till användning av geografisk information. De utvalda projekten kommer att pågå under de närmaste åren och kommer tillsammans med de program som för närvarande pågår i stor utsträckning bidra till att etablera en europeisk geodata-vision. eContent-programmet som omfattar perioden 20012004 kommer också genom utvalda projekt att bidra till att förbättra tillgången och utnyttjandet av information från den offentliga sektorn.

Ett kommande meddelande från kommissionen som följer upp grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället(1), antagen den 20 januari 1999, kommer att närmare definiera EU-initiativ och ramar för geoinformation som en del av den mer generella informationen från den offentliga sektorn. Meddelandet eEurope: Utarbetande av ramvillkor för EU avseende utnyttjande av information från den offentliga sektorn, bygger på reaktionerna på den ovan nämnda grönboken och på de erfarenheter som inhämtats under de senaste två åren. I meddelandet beskrivs samordnade åtgärder, inklusive förslag till en rättslig ram om utnyttjande av information från den offentliga sektorn samt etablering av en arbetsgrupp för främjandet av digital information från den offentliga sektorn. Dessutom innehåller det en uppdatering av EU-institutionernas politik om utnyttjandet av EU-information. Meddelandet diskuteras fortfarande och diskussionen inbegriper en ingående analys av vilken roll kommissionen skall spela. Hänsyn tas till å ena sidan dess samordnande roll och å andra sidan respekten för subsidaritetsprincipen.

Mer specifikt fastställer vissa lagförslag bestämmelserna för medlemsstaternas insamling av geodata och dess överföring till kommissionen. Detta regelverk, som för tillfället rör specifika områden (t.ex. miljö), bidrar till etableringen av gemensamma EU-regler.

Kommissionen etablerade själv i slutet av 1999 en intern grupp med företrädare från olika avdelningar för användning av geoinformation inom kommissionen, COGL (kommittén för geografisk

information). Dess mandat att samordna användningen av geodata inom kommissionens avdelningar för att förbättra effektiviteten och lönsamheten av EU:s kontrollfunktioner som kräver en spatial analys av EU:s territorium på europeisk och global nivå kan, även om det i första hand koncentrerar sig på kommissionens interna behov, bidra till etableringen av ett regelverk för en europeisk fysisk datainfrastruktur. Gruppens beslut att anta en gemensam standard för metadata och ett gemensamt referenssystem är ett första steg i riktning mot definitionen av ett integrerat geografiskt informationslandskap för Europa.

(1) KOM(1998) 585 slutlig.