SKRIFTLIG FRÅGA E-3159/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(5 november 2002)

Ämne: Effektivaste sättet att förhindra bedrägerier hos företag som är verksamma eller börsnoterade inom och utom EU

1. Vilken är orsaken till att kommissionen genom sin ledamot Bolkestein klagat på att den amerikanska lagen Sarbanes-Oxley skall tillämpas på europeiska företag som är noterade också på fondbörsen i New York eller som har dotterföretag i Förenta staterna? Lagen innehåller krav på att företag som är etablerade i Förenta staterna skall göra det omöjligt för sig att tillhandahålla vilseledande uppgifter om sin ekonomi, vilket skall ske genom att deras högsta ledning åläggs vissa skyldigheter och genom ett system för oberoende övervakning.

2. Inriktar sig klagomålen i punkt 1 framför allt på skyldigheten att inrätta en oberoende kommission som kontrollerar dem som utövar tillsyn och på att företagen förbjudits att bevilja lån till dem som sitter i företagens styrelser? Vad är det för fel på sådana krav?

3. Varför skall det anses som en form av exterritoriell lagstiftning att företag med verksamhet utanför EU i det land där de bedriver verksamheten eller är börsnoterade åläggs följa gällande lagar avsedda att motverka bedrägerier från företagens sida? Skulle det inte med mycket större fog kunna kallas exterritoriell lagstiftning om de företag som verkar på eget territorium inte vore skyldiga att följa den nationella lagstiftningen?

4. Är kommissionen, i syfte att få till stånd ett heltäckande system med regler avsedda att motverka bedrägerier från företagens sida, beredd att tillsammans med Förenta staterna söka uppnå en överenskommelse om att de mest effektiva tillsynsreglerna skall tillämpas på vardera partens företag med gränsöverskridande verksamhet, utan att någondera parten därvid gör anspråk på undantag eller beviljar motparten sådana, så att amerikanska företag som är börsnoterade i Europa och/eller etablerade inom EU:s medlemsstater också omfattas av de regler som nu gäller i EU eller som i framtiden kommer att gälla där?

Källa: Den nederländska dagstidningen de Volkskrant av den 9 oktober 2002.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(19 december 2002)

1. Kommissionen har i sin skriftväxling med ordföranden i US Securities and Exchange Commission (SEC), Mr. Pitt, samt med de amerikanska kongressledamöterna Sarbanes och Oxley, konsekvent visat att den fullt ut stöder målsättningarna med SarbanesOxley-lagen, nämligen att säkerställa en korrekt finansiell rapportering och därigenom återställa investerarnas förtroende för kapitalmarknaderna. SarbanesOxley-lagen, som antogs utan något föregående samråd, innehåller flera bestämmelser som är oproportionerliga och betungande för EU-företag och EU-revisionsbolag eftersom de redan omfattas av motsvarande gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser. I vissa fall föreligger också tydliga lagkonflikter.

2. Europeiska kommissionen har identifierat sju nyckelfrågor där det finns problem, exempelvis registreringen av revisionsbolag med säte i gemenskapen hos tillsynsmyndigheten Public Company Accounting Oversight Board (PCAOB), amerikanska myndigheters tillgång till revisionsarbetsdokument i EU, krav på revisionskommittéer, revisorns oberoende, lån till styrelseledamöter och företagsledning, certifiering av finansiella rapporter och certifiering av interna kontrollsystem. Dessa frågor diskuterades med Mr Pitt när kommissionsledamoten med ansvar för inre marknaden samt tull och beskattning mötte honom i början av oktober 2002 och följdes upp inom ramen för mekanismen för dialog mellan EU och USA på tillsynsområdet.

En registrering hos PCAOB av EU-revisionsbolag som reviderar EU-företag med dubbel notering i USA skulle betyda dubbel tillsyn (medlemsstaten + USA) för alla större revisionsbolag med säte i EU. Detta är onödigt, betungande och ineffektivt och kan till och med ge upphov till konflikter mellan två tillsynsordningar. Som en följd av registreringskraven skulle EU-revisionsbolag vara skyldiga att tillämpa amerikanska normer för etik, revision, kvalitetssäkring och revisorsoberoende även för vissa revisioner som görs i EU. EU-revisionsbolag skulle (även inom EU) omfattas av inspektioner av PCAOB, vilket skulle dubblera medlemsstatens kvalitetssäkringssystem.

Vad gäller lån till styrelseledamöter och personer i företagsledningen, undantas i SarbanesOxley-lagen uttryckligen företagsledningen i amerikanska banker från förbudet. Däremot omfattas inte i USA börsnoterade bankemittenter med säte i EU av undantaget, även om de är underställda heltäckande konsoliderad tillsyn av tillsynsmyndigheterna i sina medlemsstater. SEC har medgivit att detta är diskriminerande, och kommission har begärt att denna diskriminering skall avskaffas.

3. Samtidigt som de amerikanska myndigheterna med all rätt förväntar sig att samma uppförandenormer från bolag som anskaffar kapital på de amerikanska marknaderna oberoende av om de har säte i Förenta staterna eller i andra länder, är de inte nödvändigtvis bättre lämpade än andra behöriga myndigheter att fastställa exakta regler som borde gälla utanför Förenta staternas jurisdiktion. Om inget undantag beviljas kommer många EU-bolag och revisionsbolag att omfattas av en stapling på varandra av likvärdiga regler, vilket i bästa fall leder till dubblering av regler och i sämsta fall till regelkonflikter, osäkerhet, dubbel påtalan och säkerligen onödiga kostnader.

4. Kommissionen anser att SarbanesOxley-lagen erbjuder en utmärkt möjlighet att forsätta en dialog om tillsyn mellan EU och USA som syftar till att lösa tillsynsfrågor på ett positivt och konstruktivt sätt. Eftersom gemenskapen i snabb takt är på väg att integrera sin kapitalmarknad, lagstiftning och tillsyn på det finansiella tjänsteområdet kommer en sådan dialog mellan EU och Förenta staterna att bli allt viktigare. Kommissionen kommer att fortsätta diskussionerna med SEC kring alla dessa problemområden under de kommande månaderna i takt med att genomförandebestämmelserna definieras.