SKRIFTLIG FRÅGA E-2634/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Bestämmelser om efterföljare till den rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG)

Den rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) skall efter femtio års arbete inlemmas i Ekonomiska och sociala kommittén. I EKSG:s rådgivande kommitté sitter 108 företrädare för producenter, arbetstagare, konsumenter och aktörer från kol- och stålsektorn i alla femton medlemsstaterna. Tidigare har inga företrädare för miljöområdet suttit med i vare sig EKSG:s kommitté eller Ekonomiska och sociala kommittén.

1. Avser kommissionen att efter att EKSG:s rådgivande kommitté slagits samman med Ekonomiska och sociala kommittén också låta företrädare för miljöområdet bli ledamöter?

2. Hur många ledamöter anser kommissionen att den nya kommittén bör ha?

3. Anser kommissionen att det för att förankra Agenda 21-processen är nödvändigt att också låta företrädare för miljöområdet ingå i den nya utvidgade Ekonomiska och sociala kommitténs behörighetsområden?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(21 november 2001)

Kommissionen har lagt fram sina förslag gällande EKSG:s rådgivande kommitté i meddelandet Den strukturerade dialogen efter EKSG-fördragets utgång, som antogs den 27 september 2000(1).

I meddelandet konstaterar kommissionen att hela det juridiska systemet och alla förfaranden som rör EKSG upphör att gälla när EKSG-fördraget löper ut. Kommissionen framhäver betydelsen av den rådgivande kommitténs erfarenheter och dess unika insatser för beslutsprocessen och det sociala samförståndet, särskilt vad gäller de djupgående förändringarna inom kol- och stålsektorn.

För att dessa erfarenheter skall kunna tillvaratas i den nya situation som uppstår när EKSG-fördraget upphör att gälla har kommissionen föreslagit att en del av rådgivande kommitténs uppgifter skall överföras på Ekonomiska och sociala kommittén (ESK). ESK kan ses som den naturliga efterföljaren till EKSG:s rådgivande kommitté eftersom den inrättades 1957 på grundval av erfarenheterna av rådgivande kommitténs arbete, och ESK är ett av de allmänna rådgivande organ som anges i EG-fördraget. Kommissionen har också föreslagit att ESK anpassar sin organisation och sina arbetsmetoder så att den kan dra full nytta av rådgivande kommitténs fördelar.

Kommissionen har särskilt föreslagit att en ny organisationsstruktur skall inrättas vid ESK, som skulle ha behörighet inte bara i frågor som gäller kol- och stålsektorn utan också när det gäller industriella förändringar och strukturomvandlingar i vidare bemärkelse. En sådan permanent organisationsstruktur skulle möjliggöra ömsesidiga fördelar och utbyte av bästa praxis mellan kol- och stålsektorn och övriga branscher som är företrädda inom ESK. Detta gäller särskilt miljöområdet och en hållbar utveckling, dit Agenda 21-programmet hör. Företrädare för kol- och stålsektorn skulle i framtiden kunna föra en regelbunden dialog med övriga rådgivare inom ESK.

Rådgivande kommittén och ESK planerar som bäst den nya strukturens organisation och verksamhetsformer.

Enligt artikel 259 i EG-fördraget skall rådet fatta beslut om ESK:s sammansättning.

Med beaktande av de berörda sektorernas relativa betydelse och den omfattande samrådsverksamhet som sannolikt kommer att uppstå föreslår kommissionen en struktur bestående av 25-30 personer. Det totala antalet ledamöter i ESK måste dock hålla sig inom den gräns som fastställs i artikel 258 (tidigare artikel 194) i EG-fördraget, det vill säga 222 ledamöter. Senare, efter utvidgningen av unionen, får antalet ledamöter i ESK enligt Nicefördraget uppgå till högst 350.

(1) KOM(2000) 588 slutlig.