SKRIFTLIG FRÅGA E-3967/98

från Paul Rübig (PPE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kostnadsberäkning i samband med europeiska rättsakter

Både i medlemsstaterna och på europeisk nivå har man erkänt att konkreta rättsakter skall antas så snart det uppstått ett trängande behov. Subsidiaritet, SLIM eller kostnadsberäkning (Fiche d'Impact) är slagord som står för mer effektivitet och insyn på detta område.

Till en rationell och förnuftig lagstiftning hör i synnerhet en ingående bedömning av de ekonomiska konsekvenserna såväl för administrationen som för bestämmelsernas adressater innan man fattar beslut. De externa kostnaderna uppgår i allmänhet till betydande belopp.

1. Är kommissionen nöjd med den nuvarande utformningen av de finansieringsöversikter som ingår som bilaga till dess förslag till rättsakter?

2. Finns det några riktlinjer eller allmänna grundvalar för beräkningen av de ekonomiska konsekvenserna?

3. Hur kan man i framtiden ta större hänsyn till de kostnader som uppstår i samband med lagstiftningen?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(2 mars 1999)

1. Till alla förslag och meddelanden från kommissionen som kan få konsekvenser för gemenskapsbudgeten skall bifogas en finansieringsöversikt, i enlighet med artikel 3 i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom förordning nr 2779/98(1) (i den svenska versionen används termen "redovisning av budgetkonsekvenser", övers. anm.). Finansieringsöversikten gör det möjligt för lagstiftaren att avgöra om en gemenskapsåtgärd är nödvändig, står i proportion till sitt syfte och är rimligt kostnadseffektiv. Bland de bestämmelser som kommissionen antagit inom initiativet SEM 2000 syftar flera just till att förbättra kvalitén på den information som på detta sätt läggas fram till den lagstiftande och budgetansvariga myndigheten.

2. och 3. Kommissionen arbetar sedan många år med löpande utvärdering av effekterna av sina lagstiftningsförslag, i synnerhet konsekvenserna för medborgare och företag. Kommissionen har också rekommenderat sina generaldirektorat och övriga avdelningar att utvärdera förslagen, inte enbart när de antas, utan också under den fortsatta lagstiftningsprocessen.(2)

För att finna en bästa praxis för sådana utvärderingar bedriver kommissionen också ett löpande informationsutbyte med såväl medlemsstater som företag, särskilt små och medelstora företag.

I detta sammanhang kan särskilt följande initiativ från kommissionens sida nämnas:

a) "Fiche d'impact PME" (redogörelse för inverkan på små och medelstora företag). Denna typ av redogörelse bifogas sådana förslag som kan komma att ha konsekvenser för små och medelstora företag, och innehåller en fördjupad utvärdering av bestämmelserna, där så är möjligt åtföljd av en kostnadsanalys.

b) I juli 1998 skapades såsom ett pilotprojekt en s.k. "företagspanel". Projektet är ett komplement till de redogörelser för inverkan på små och medelstora företag som bifogas förslagen. Genom direkt rådfrågning av företagen syftar projektet till att, i samarbete med medlemsstaterna, bedöma vilka kostnader och administrativa bördor lagförslag som gäller den inre marknaden för med sig för företagen. Projektet har fungerat tillfredsställande, och Europaparlamentet har informerats enligt gällande praxis (se meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: "Företagspanelen - ett pilotprojekt"(3)).

(1) EGT L 347, 23.12.1998.

(2) Jfr. hänvisningen till allmänna riktlinjer för lagstiftningspolitiken, Europeiska unionens bulletin 11/2, 1996, punkt 1.10.11.

(3) KOM(98) 197 slutlig.