ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1636/00

från Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Osäkra arbetstillfällen och olyckor på arbetsplatser i Spanien i regionen

Vid toppmötet i Lissabon beslöt man att satsa på full sysselsättning och jobb av god kvalitet i EU. Den franska regeringen har föreslagit att man skall följa dess exempel med kortare arbetsdag för att skapa fler arbetstillfällen, men den spanska och brittiska regeringen har enats om att

man i stället skall öka avregleringen av arbetsvillkoren för att öka antalet arbetstillfällen. Den spanska erfarenheten från de senaste fyra åren har visat att denna metod leder till att arbetstillfällen faktiskt skapas, men att de är mycket osäkra och tillfälliga, och att arbetsskador förekommer mycket ofta. Regionen Murcia är den region där antalet arbetsplatsolyckor är det högsta.

I Spanien inträffade 1999 totalt 1 671 000 arbetsskador (dvs. 12,44 procent mer än året dessförinnan). 930 151 arbetare var tvungna att ta sjukledigt och 1 512 miste livet, de flesta på själva arbetsplatsen. I Murcia-regionen inträffade 68 587 arbetsplatsolyckor förra året och 29 personer förolyckades på arbetsplatsen. Detta år har bara under det första kvartalet 17 arbetstagare redan avlidit på arbetsplatsen.

Detta är resultatet av de rådande arbetsvillkoren och särskilt av den extrema bristen på säkerhet och de vanligt förekommande tillfälliga arbetena. I Spanien är 92 procent av de arbetskontrakt som varje dag tecknas av tillfällig karaktär, och mer än 32 procent av arbetstagarna har ett tillfälligt kontrakt. Ändå har Murcia-regionen inte särskilt mycket högre andel tillfälliga jobb eller lägre arbetssäkerhet än genomsnittet.

Tycker inte kommissionen att man borde kontrollera hur arbetstillfällen skapas i de olika länderna och regionerna inom EU, så att man kan se till att det inte sker på bekostnad av arbetstagarnas stabilitet och värdighet, särskilt avseende unga människor som för första gången träder ut på arbetsmarknaden?

Anser inte kommissionen att man borde analysera förutsättningarna för och följderna av försöken att skapa jobb i Murcia-regionen, i det fall de leder till större osäkerhet och fler arbetsskador?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Anna Diamantopoulou

(20 juni 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans muntliga fråga nr H-0419/00 ställd under frågetiden vid parlamentets möte den Mai II 2000(1).

(1) Parlamentsdebatter (Mai II 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0985/00

från Bill Miller (PSE) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Loi Evin-fallet

Kommissionsledamot Bolkestein har tidigare uppgett att den föregående kommissionen beslutat att en uppförandekod som inte är av rättslig karaktär är ett lämpligt medel som kan användas i det fall nationell lagstiftning står i strid med bestämmelserna om den inre marknaden. Kan kommissionsledamoten förse parlamentet med protokollet från sammanträdet där detta beslut fattades?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0984/00, E-0985/00 och E-0986/00 ingivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 maj 2000)

Kommissionen vill åter påminna om att den undersöker detta ärende mycket noggrant, inte bara på grund av de stora farhågorna i parlamentet, utan även därför att kommissionens är mycket mån om att se till att bestämmelserna om den inre marknaden efterlevs.

Kommissionens huvudsakliga mål i detta fall är att se till att de utomterritoriella effekterna av Loi Evin stämmer överens med artikel 49 i EG-fördraget (f.d. artikel 59), dvs. att de står i ett rimligt förhållande till skydd av folkhälsan, ett mål som kommissionen stöder fullt ut. I detta avseende anser kommissionen att uppförandekoden från 1995 i princip kan vara ett adekvat medel för att se till att proportionalitetskraven tillgodoses. Kommissionen anser dock att det är nödvändigt att de franska myndigheterna ytterligare förbättrar koden när det gäller en inskränkning av dess tillämpning till ett begränsat antal väl definierade fall, för att se till att den ger större rättssäkerhet och förutsägbarhet för alla parter, inklusive dem som organiserar sportaktiviteter i andra medlemsstater. Kommissionen har för avsikt att diskutera dessa punkter med de franska myndigheterna inom en snar framtid. När kommissionen fattat ett slutligt beslut i denna fråga kommer beslutet att offentliggöras enligt gällande förfaranden och kommissionen kommer, givetvis, att med största nöje besvara alla ytterligare frågor som parlamentsledamoten kan tänkas vilja ställa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0975/00

från Christel Fiebiger (GUE/NGL) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Nedskärningar i underavsnitt B1 Jordbruk i budgeten för 2001 och ändring av den finansiella programplaneringen för åren 20002006

Den senaste tiden har många förslag från kommissionen om nedskärningar i budgeten för 2001 i underavsnitt B1 Jordbruk blivit kända. Skall dessa nedskärningar i första hand tjäna till att täcka det finansiella behovet inom området utrikespolitik (återuppbyggnadsåtgärder i Kososvo i storleksordningen 300 miljoner euro per år)? Planerar kommissionen därutöver ändringar i förhållande till den av Europeiska rådet i Berlin i Agenda 2000 beslutade finansieringsramen?

Hur stora finansiella besparingar önskar kommissionen göra i synnerhet genom följande åtgärder:

- Ändringar av den gemensamma organisationen av marknaden, bland annat för socker, humle, ris, oliver, lin och hampa?

- Nya rättsakter, exempelvis inrättande av en svinregleringsfond?

- Reform av budgetförordningen, bland annat genom ändring av fördelningen av de så kallade negativa utgifterna i underavsnitt B1 Jordbruk?

- Beslut i förvaltningskommittéerna, exempelvis om minskning av bidragen genom att ändra kvalitetskraven för spannmål?

- Fastställande av priser på jordbruksprodukter?

Planerar kommissionen att inte hålla sig till den av Europeiska rådet i Berlin beslutade finansiella programplaneringen för budgetåren 20002006 för underavsnitt B1 Jordbruk, och stämmer pressmeddelandena enligt vilka generaldirektoratet för budget anser att dessa mycket väl kan ifrågasättas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 maj 2000)

Kommissionen föreslår en minskning av taket för underrubrik 1 a med 300 miljoner euro för såväl 2001 som 2002.

De senaste prognoser som finns disponibla för utgifter som hänför sig till underrubrik l a visar en outnyttjad marginal på 400 miljoner euro för 2001. Prognoserna har utarbetats på basis av den nuvarande lagstiftningen liksom de förslag som redan lagts fram av kommissionen. För 2002 bör de redan planerade åtgärderna för omläggning av den gemensamma organisationen av marknaden för socker leda till resultat som motsvarar de som förväntas 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1446/00

från Massimo Carraro (PSE) till kommissionen

(3 maj 2000)

Ämne: Vänortssamarbete

Den 20 mars 2000 ifrågasatte kommissionsledamot Kinnock i en intervju för den italienska dagstidningen La Repubblica lämpligheten i att fortsätta planera vänortssamarbete mellan städer och kommuner i Europa med tanke på personalbristen inom den berörda enheten.

Kan kommissionen klargöra om kommissionärskollegiet står bakom denna linje och om detta samarbete inte längre, vilket den ansvarige kommissionsledamoten påstår, utgör en handlingsprioritet inom kommissionen?

Anser inte kommissionen att Europaparlamentet på lämpligt sätt bör konsulteras innan beslut fattas i denna fråga?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1366/00, P-1446/00, E-1467/00 och E-1519/00 ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(28 juni 2000)

I den intervju i La Repubblica som parlamentsledamoten nämner tillfrågades vice ordförande Neil Kinnock om den översyn av arbetsuppgifter och resurser som då var på förslag inom kommissionen. Som tillkännagivits offentligt har denna översyn nu inletts. Kommissionens vice ordförande påpekade bland annat att en del av den verksamhet som kommissionen idag bedriver formellt sett inte kan betraktas som kommissionens kärnverksamhet enligt fördraget, men anses ändå vara av värde för EU:s utveckling. Han nämnde vänortsprojekten när han ombads ge exempel på den typen av verksamhet.

Hänvisningen var rent saklig och avsåg inte något beslut eller planerat beslut att slopa stödet till vänortsprojekten.

Vänortsverksamheten i EU har i flera år tilldelats anslag från EU:s budget. I år har 10 miljoner euro anslagits för denna verksamhet. Dessa anslag administreras av två tjänstemän (lönegrad A) inom generaldirektoratet för utbildning och kultur.

Den genomgripande översyn av kommissionens arbetsuppgifter och resurser som nu genomförs är en förutsättning för att kommissionen skall kunna sköta sin förvaltning på ett ansvarsfullt sätt. Syftet är att förbättra och tydliggöra förhållandet mellan kommissionens verksamhet och den personal som finns tillgänglig för att tillhandahålla dessa tjänster på ett effektivt sätt. En rapport grundad på denna översyn kommer att utarbetas och läggas fram för kommissionen och senare under året även för parlamentet och rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1023/00

från Niels Busk (ELDR) till kommissionen

(29 mars 2000)

Ämne: Betalning av medansvarsavgift

Genom rådets förordning (EG) nr 603/95(1) om den gemensamma marknaden för torkat foder infördes ett kvotsystem för fodertorkningsindustrin som

innebär att en produktionskvot fastställs för varje medlemsstat. Om produktionskvoten överskrids på EU-nivå skall alla medlemsstater böta genom att betala en gemensam medansvarsavgift på upp till 5 procent.

Härigenom straffas en medlemsstat som inte har överskridit sin kvot (och som kanske inte har förbrukat den) för att de andra medlemsstaterna har överskridit kvoten.

Finner kommissionen denna medansvarsavgift lämplig?

Kommer kommissionen att agera för att ändra den gemensamma marknaden för torkat foder?

(1) EGT L 63, 21.3.1995, s. 1.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 april 2000)

Vid denna reform godkände medlemsstaterna en kompromisslösning varvid man införde principen om en allmän sänkning av stödet vid överskridandet av den högsta garanterade kvantiteten. Detta var en av reformens grundläggande punkter vid sidan om fastställandet av nationella garanterade kvantiteter (NGK), fastställandet av ett fast stöd per ton och tillämpningen av ett integrerat kontroll- och förvaltningssystem.

Syftet med medansvarsbestämmelsen är att minskningen av enhetsstödet skall tillämpas lika i alla medlemsstater för de första fem procenten som överstiger den maximala garanterade kvantiteten. Denna princip godkändes frivilligt av samtliga medlemsstater som en integrerande del av kompromissen. Kommissionen anser följaktligen att medansvarsavgiften är berättigad.

Om man ville avskaffa denna bestämmelse, som hittills endast tillämpats efter regleringsåret 1998/1999, skulle diskussionerna om den nya organisationens andra aspekter också komma att tas upp igen: medlemsstaternas kvoter (MGK), stödbeloppet, tillämpningen av kontrollbestämmelserna, osv. Eftersom det inte finns några andra giltiga och välgrundade skäl som skulle motivera en omfattande ändring av sektorn på begäran av en majoritet av medlemsstater, har kommissionen för närvarande inte för avsikt att föreslå rådet att ändra den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0038/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(19 januari 2000)

Ämne: Nya åtgärder för Poseima-programmet gällande jordbruket på Azorerna

I motsats till vad som är fallet för andra regioner i gemenskapens yttersta randområden, nämner kommissionen inte någonting om några nya åtgärder för jordbruket på Azorerna i sin rapport om regionerna i gemenskapens yttersta randområden och åtgärder för att genomföra bestämmelserna i artikel 299.2 i EG-fördraget.

Hur och när tänker kommissionen föreslå nya åtgärder för Azorernas jordbruk?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 och E-0052/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(28 februari 2000)

Parlamentsledamoten har ställt en hel rad frågor om Poseima-programmet för Azorerna.

Vad gäller kommissionens rapport om åtgärderna för att genomföra artikel 299 (tidigare artikel 227) punkt 2 i EG-fördraget så är denna under utarbetande.

Kommissionen kan för närvarande inte svara på de frågor som parlamentsledamoten ställt om rapporten, dvs. innan kommissionen har antagit den.

Vad gäller kommissionens arbetsprogram för år 2000 föreskriver detta att rådet och Europaparlamentet skall föreläggas en rapport om genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter(1) (Poseima). Rapporten skall konkret behandla genomförandet vad avser jordbrukssektorn inom Poseima och vid behov innehålla förslag till anpassningar som visar sig behövas för att uppnå programmets mål. Alla åtgärder som avser jordbruket på Azorerna kommer här att tas upp.

(1) EGT L 173, 27.6.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0145/00 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Utelämnande av referenser i kommissionens texter.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0186 - 0186



SKRIFTLIG FRÅGA E-0145/00 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (31 januari 2000) Ämne: Utelämnande av referenser i kommissionens texter Är kommissionen medveten om att det fortfarande utelämnas referenser i kommissionens svar på frågor från Europaparlamentets ledamöter? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (18 februari 2000) Kommissionen tackar ledamoten för påpekandet att referenser bör anges när brev besvaras, och bekräftar att personalen fått en påminnelse om det.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0135/00

från Gerhard Hager (NI) till rådet

(31 januari 2000)

Ämne: Framsteg beträffande inrättandet av en Europeisk polishögskola

Vid toppmötet i Tammerfors beslutade Europeiska rådet inrätta en Europeisk polishögskola. Konceptet för denna är inrättandet av ett nätverk för de bestående nationella utbildningsinrättningarna.

1. Hur långt har man kommit med de konkreta planerna på inrättandet av en Europeisk polishögskola?

2. Vilket tidsschema har man satt upp för uppbyggnaden av denna utbildning, och när avser man att den skall påbörja sin verksamhet?

3. Vilken utformning skall man ge dess konkreta verksamhetsområde?

4. Hur stor personalstyrka anser rådet att detta kommer att kräva?

5. Hur stora ekonomiska resurser anser rådet att detta kommer att kräva?

Svar

(28 mars 2000)

Den 14 december 1999 beslutade kommittén som åsyftas i artikel 36 i Fördraget om Europeiska unionen att göra en första utredning om det framtida nätverket av europeiska polishögskolor. Generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd håller för närvarande på med denna utredning. Den kommer att granskas av nämnda kommitté den 28 och 29 februari.

Efter det att den första utredningen granskats kommer det att bestämmas hur man i detalj skall genomföra den idé om nätverk som medlemsstaterna gav sitt stöd till. Det finländska ordförandeskapet bestämde den 1 januari 2001 som mål för att börja arbetet med nätverket.

En detaljerad beskrivning av verksamhetsområdena kommer att göras längre fram. För närvarande kan man föreställa sig att uppgifterna för nätverket kommer att bli fler än de som nu tilldelats de europeiska polisskolornas förbund (AEPC).

Inga exakta uppgifter kan ges om personalbehovet för nätverket förrän den första eller andra utredningen är tillgänglig.

Inga exakta uppgifter kan ges om nätverkets finansiella behov förrän vid en senare tidpunkt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0498/00

från Luciana Sbarbati (ELDR) till kommissionen

(17 februari 2000)

Ämne: Åtgärder för personer med nervdegenererande sjukdomar

Med beaktande av att medellivslängden ökar, aktualiseras problemet med den allmänna ökningen av åldersbetingade hälsoproblem. Att göra det möjligt för äldre att så länge som möjligt bibehålla sin självständighet, i synnerhet genom förebyggande vård, assistenttjänster och information om sjukdomar prioriteras av Europeiska unionens socialpolitik.

Fem procent av de europeiska medborgare som är äldre än 65 år lider av Alzheimers sjukdom, mot vilken det för närvarande inte finns något botemedel som förmår att på ett grundläggande sätt bota det nervdegenererande förloppet.

Kan kommissionen säga vilka förfaranden och kriterier den avser att använda sig av för att använda medel ur den nya budgetposten B3-4307N, vilken inrättats för att förbättra livskvaliteten för personer som är drabbade av nervdegenererande sjukdomar, exempelvis Alzheimers sjukdom och liknande sjukdomar, och för de personer som bistår dem på icke yrkesmässiga grunder?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(22 mars 2000)

Kommissionen är medveten om vilka konsekvenser demografiska faktorer och särskilt den åldrande befolkningen i EU kommer att få för samhället i stort och för hälso- och sjukvårdssystemen i synnerhet. Kommissionen betonade dessa konsekvenser i sitt meddelande om utvecklingen av folkhälsopolitiken i Europeiska gemenskapen(1), och den framhåller det även i ett kommande meddelande och förslag om ett handlingsprogram på området folkhälsa. Dessutom har man inom det nuvarande åtgärdsprogrammet för främjande av och upplysning, undervisning och utbildning om hälsa inom verksamheten på folkhälsoområdet prioriterat utveckling av strategier som syftar till att förbättra de äldres hälsa.

Som ett resultat av att befolkningen åldras kommer antalet människor som drabbas av Alzheimers sjukdom med all säkerhet att öka i framtiden, och kommissionen är väl medveten det stora lidande som denna sjukdom förorsakar inte bara patienterna utan även deras familjer. Det faktum att det varken finns beprövade behandlingar eller effektiva förebyggande åtgärder gör situationen ännu allvarligare och begränsar samtidigt utrymmet för åtgärder både på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

I budgetpost B3-4307 ingår verksamhet som syftar till att förbättra livskvaliteten för patienter som lider av nervdegenerativa sjukdomar som Alzheimers sjukdom och för personer som vårdar Alzheimer-patienter på icke-professionella grunder. Kommissionen håller för närvarande på att utreda vilka följder genomförandet av den budgetposten får, bland annat för utgifter för annan gemenskapsverksamhet på folkhälsoområdet. När denna utredning har avslutats kommer kommissionen att överlämna resultaten direkt till parlamentsledamoten.

(1) KOM(1998) 230 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0206/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(4 februari 2000)

Ämne: Transport av levande husdjur

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta med avseende på novemberrapporten från byrån för livsmedel och veterinära frågor i vilken

- allvarliga brister konstaterades vid italienska gränskontroller beträffande iakttagandet av EU:s bestämmelser om transporttider, viloperioder, utfodring och vattning av djur,

- det rekommenderades att de italienska myndigheterna omedelbart vidtar åtgärder för att säkerställa att djur som har transporterats långa sträckor från avlägsna platser i tredje land får vila 24 timmar när så är möjligt, och

- det rekommenderades att de italienska myndigheterna inom tio arbetsdagar bör reagera på resultaten i rapporten och lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits och vilka åtgärder som planeras för att ta itu med problemen?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(21 mars 2000)

Rapporter från kommissionens veterinärinspektion, reaktionen från de italienska myndigheterna och klagomål från olika organisationer som verkar för djurens välbefinnande har alla bidragit till att kommissionen är väl medveten om att rådets direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport(1), ändrat genom rådets direktiv 95/29/EG, inte genomförts på ett tillfredsställande sätt när det gäller djurtransporter som anländer till vissa italienska gränskontrollstationer.

När djur kommer till gemenskapens gränser i ett tillstånd som gör att de klart inte kan transporteras vidare, är det medlemsstaten i fråga som måste vidta de nödvändiga åtgärderna för att se till att dessa djur får det bra, genom att ta hand om dem ordentligt och låta dem vila ut tillräckligt.

Fem veterinärinspektioner har utförts vid de italienska gränspunkterna i Gorizia och Prosecco-Fernetti under de senaste fem åren. Efter den senaste inspektionen i juli 1999 reagerade de italienska myndigheterna på rekommendationerna angående djurens välbefinnande. Myndigheterna försäkrade att man skulle vidta åtgärder för att se till att det fanns veterinärpersonal dygnet runt och att personalen skulle ges särskilda instruktioner för att se till att lagstiftningen om djurens välbefinnande iakttas.

Ytterligare en inspektion vid italienska gränskontrollstationer planeras under andra halvåret 2000, däribland till Gorizia och Prosecco.

Kommissionen granskar frågan för att eventuellt väcka talan enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-fördraget om det skulle visa sig nödvändigt.

Kommissionen överväger även möjligheterna till närmare samarbete med länderna i Östeuropa för att förbättra kontrollerna vid avresan och under transporten. De flesta länder utanför EU som berörs av frågan är kandidatländer, vilket innebär att de kan få hjälp av Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX). TAIEX har nyligen kontaktats beträffande förbättring av djurens välbefinnande i dessa länder och särskilt vad gäller transport av levande djur.

(1) EGT L 340, 11.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0078/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(24 januari 2000)

Ämne: Europeiska initiativ till minne av Giovannino Guareschi

Författaren, journalisten, tecknaren och humoristen Giovannino Guareschis verk, bland annat den julsaga han skrev när han satt i ett nazistiskt koncentrationsläger i december 1944 och novellerna om Don Camillo som skrevs efter kriget, har översatts till praktiskt taget alla EU:s språk och även till isländska, serbokroatiska, vietnamesiska, arabiska och litauiska.

Guareschis böcker, skrifter och skämtteckningar och hela det kulturarv han lämnat efter sig och som går ut på att försvara människans frihet och värdighet och bekämpa allt slags totalitarism (från den nazistiska och fascistiska till den kommunistiska och stalinistiska) utgör en viktig tillgång för EU:s alla medborgare.

På senare år har det på privatpersoners och offentliga organs initiativ i Roncole Verdi (Parma), Brescello (Reggio Emilia) och Fontanelle (Parma) inrättats museer, permanenta utställningar och turer för turister i den lilla världen, Bassa Emiliana på Poslätten, där författarens berättelser utspelar sig.

Vad anser kommissionen om idén att finansiera kulturprojekt som omfattar vänortsförbindelser och andra initiativ mellan olika EU-länder i anknytning till återupptäckten av Giovannino Guareschi och hela hans verk?

Vad anser kommissionen om idén att inrätta ett europeiskt Giovannino Guareschi-pris som främjas av EU och riktar sig till konstnärer och humorister som i sitt verk förespråkar tankefrihet och mänsklig värdighet genom den satir och humor som var typisk för Giovannino Guareschi?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(28 februari 2000)

Kommissionen kan endast stödja kulturella initiativ inom ramen för sina befintliga program, enligt de kriterier som gäller för dessa.

Kommissionen skulle vilja uppmärksamma frågeställaren på att det under mars 2000 kommer att offentliggöras en ansökningsomgång gällande det första ramprogrammet Kultur 2000, både i EGT (Europeiska gemenskapernas officiella tidning) och på Internet.

Anslaget till böcker, läsning och översättning inom Kultur 2000-programmet kommer att uppgå till uppskattningsvis 11 % av den årliga budgeten. Kulturaktörer som önskar få ekonomiskt stöd är därför välkomna att presentera projekt som uppfyller programmets villkor och kriterier.

När det gäller ett eventuellt pris vill kommissionen upplysa om att man helt i enlighet med programmet kommer att överväga bl.a. denna idé under det kommande året för att upprätta enhetliga riktlinjer för europeiska kulturpriser.