SV Europeiska unionens officiella tidning CE 70/65

(2004/C 70 E/068)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1865/03

från Anders Wijkman (PPE-DE) till kommissionen

(6 juni 2003)

Ämne: Nationell tolkning av EU:s regelverk om skydd av utrotningshotade djur

Den ljusröda aran är en fågelart som finns med på EU:s lista över utrotningshotade djur (Annex A). EU:s regelverk, som är baserat på och förstärker CITES-konventionen (Convention on International Trade In Endangered Species of Wild Fauna and Flora), syftar till att skydda vilda växter och djur från utrotning genom att begränsa och kontrollera handel med dessa.

Jordbruksverket är den svenska myndighet som ansvarar för implementeringen av EU-regelverket. Enligt personal på jordbruksverket kan EU-reglerna tolkas så, att en ljusröd ara som levt i Sverige i femtio år, först i en zooaffär och sedan i ett Tropikhus, och vars ursprung inte finns dokumenterat, inte längre får visas för allmänheten utan måste beslagtas för att eventuellt sedan avlivas. Fågeln är dock ”pre-convention”, det villl säga att den infördes i landet innan EU-regelverket och CITES började gälla. Därmed borde den vara undantagen. Dessutom verkar Jordbruksverkets tolkning gå tvärt emot andan i regelverket, som ju är till för djurens bästa.

Anser kommissionen att jordbruksverket gör en rimlig tolkning av EU-regelverket?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(17 juli 2003)

Huvudsyftet med CITES och rådets förordning (EG) nr 338/97 (1) genom vilken CITES strategi genomförs i gemenskapen, är att skydda arter av vilda djur och växter från ohållbar handel.

De arter som anges i tillägg I till konventionen, som motsvarar bilaga A i förordningen, är de som löper störst risk. Med tanke på detta är kommersiell användning av exemplar som har fångats i vilt tillstånd förbjuden. Den ljusröda aran är en av dessa arter.

Undantag görs i detta hänseende om exemplaret införts i medlemsstatens territorium innan CITES-förordningen trädde i kraft. Sådana undantag bevilja emellertid endast från fall till fall där CITES förvaltningsmyndighet i den berörda medlemsstaten har blivit övertygad vad gäller uppgifterna i detta fall och utfärdar ett certifikat i enlighet därmed. Annars skulle det vara möjligt att handla kommersiellt med olagligt insamlade vilda djur eller växter genom att felaktigt ange dem som ”förkonventionsexemplar” och målet med förteckningen i bilaga A skulle undergrävas.

Om exemplaret används för kommersiella ändamål och inget undantag beviljas utgör detta ett brott och exemplaret måste beslagtas och konfiskeras. Om de inte på ett genomförbart sätt kan skickas tillbaka till sitt ursprungsland skickas levande exemplar (av djur eller växter) till ett utsett räddningscenter vid sådana tillfällen. Om de inte kan vara kvar där på lång sikt skickas de oftast vidare till ansedda zoo eller uppfödare men förbudet om kommersiell användning kvartstår.

Kommissionen har kontaktat den svenska förvaltningsstyrelsen om detta fall. De svenska myndigheterna hade fått kännedom om att fågeln förevisades utan ett intyg. Ägaren fick helt korrekt rådet att ansöka om ett intyg. Detta intyg har sedan beviljats. Under tiden uppstod det, på grund av rapporter i massmedia, ett missförstånd om att fågeln skulle dödas om intyget inte beviljades. Kommissionen har blivit informerad om att detta aldrig var den svenska förvaltningsstyrelsens avsikt.

Kommissionen är övertygad om att de svenska myndigheterna har tolkat gemenskapslagstiftningen och handlat korrekt i detta fall. Det var aldrig någon risk för fågelns hälsa och det övergripande målet att förhindra bedräglig eller ohållbar användning av utrotningshotade arter i bilaga A respekterades.

(1) Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, EGT L 61, 3.3.1997.