ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0615/98 från Angela Billingham (PSE) till kommissionen (25 februari 1998)

Ämne: Studier kring cancerrisker förbundna med textilier och lädervaror

Anser kommissionen att det man kommit fram till vid en studie av de cancerrisker som är förbundna med textilier och lädervaror vilka färgats med azofärgämnen av det slag som omfattas av anbudsinfordran nr III/96/61 av juli 1996 kommer att framtvinga några åtgärder från skohandlarna inom Europeiska unionen?

Anser kommissionen att hälsoriskerna står i proportion till behovet av lagstiftning? Om så inte är fallet, tänker kommissionen vidta åtgärder för att upphäva förbud mot azofärgämnen som kommit till inom nationell lagstiftning och strider mot den inre marknaden?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (25 mars 1998)

Studien av risken för cancer orsakad av textilier och lädervaror som färgas med vissa azofärgämnen utgör en del av det program som startades av kommissionen för att undersöka dels behovet av harmoniserade begränsningar när det gäller saluföring och användning av cancerogena azofärgämnen och dels ekonomiska och andra konsekvenser av sådana begränsningar.

Riskbedömningen håller på att avslutas så det är för tidigt att dra några slutgiltiga slutsatser om behovet av åtgärder inom särskilda sektorer. Slutrapporten väntas dock snart vara klar.

Resultatet av riskbedömningen, samt resultaten av studien om för- och nackdelar när det gäller förbud mot vissa azofärgämnen och produkter som behandlats med dessa och resultaten av studier om konsekvenserna av ett sådant förbud för leverantörer i utvecklingsländer, kommer att ge information om behovet och omfattningen av harmoniserade begränsningar. Resultatet av studierna kommer att ligga till grund för vidare diskussioner med experter från medlemsstaterna samt eventuellt för ett förslag från kommissionen om att införa en harmoniserad lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0285/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Transport av tävlingsduvor

Skulle kommissionen kunna ange vilka bestämmelser om några, som gäller för transport av duvor till tävlingsplatser i medlemsstaterna? Gäller eventuella begränsningar både veckoslut och vardagar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

I direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport ((EGT L 340, 11.12.1991. )), ändrat genom kapitel II i bilagan till direktiv 95/29 (EG) ((EGT L 148, 30.6.1995. )), behandlas transportvillkoren för tamfåglar inbegripet tävlingsduvor.

Denna bestämmelse gäller både vardagar och veckoslut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0427/98 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Pensionsutgifter för personer i gemenskapens tjänst

De framtida pensionsutgifterna för personal i EU:s tjänst är inte täckta i EU:s budget. Medlemsstaterna kommer dock att få betala dessa utgifter i framtiden. Hur stora uppskattar kommissionen att de pensionsutgifter är som inte är täckta, och hur kan man bättre ta hänsyn till dem i kommande budgetar?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (2 april 1998)

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på artikel 83 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. Där sägs dels att medlemsstaterna gemensamt skall garantera utbetalningen av pensionsförmånerna, vilka skall belasta gemenskapernas budget, dels att tjänstemännen och andra anställda skall bidra med en tredjedel till finansieringen av pensionssystemet (för närvarande är detta bidrag 8,25 % av lönen), vilket tas upp som en inkomst i budgeten.

Problemet med den försäkringsmässiga belastning som pensionerna utgör för gemenskapens budget * de är en ekonomisk förpliktelse * har uppmärksammats av revisionsrätten, som uppmanat kommissionen att hädanefter föra in denna belastning i gemenskapernas balansräkning.

Denna uppgift, som skall utföras från och med budgetåret 1997 (den 31 december 1997), är särskilt svår och komplicerad då den aldrig har utförts tidigare och den kräver dels att uppgifter samlas in från alla institutioner och byråer som tillhör gemenskapernas pensionssystem, dels en särskild sakkunskap. Därför har kommissionen anlitat ett specialistföretag som skall göra en uppskattning av belastningen som ett led i en större försäkringsteknisk utredning som även avser frågor om själva pensionssystemet och särskilt dess långsiktiga balans. Denna utredning kommer emellertid inte att vara färdig förrän i slutet av september 1998, varför kommissionen bestämde sig för att i balansräkningen per den 31 december 1997 göra en ungefärlig beräkning av försäkringsskulden.

Parlamentsledamoten kommer således att kunna finna de uppgifter han söker i skriften Inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för verksamheten under budgetåret 1997, som är under utarbetande.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0693/98 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Genomförandet av det operativa programmet på området för turism

I sitt svar på min fråga H-0813/96 ((Europaparlamentets debatter (oktober 1996).)) om genomförandet av det grekiska operativa programmet på området för turism betonade kommissionen den låga utnyttjandegraden av medlen för detta ändamål och sade att den bett de nationella myndigheterna vidta åtgärder beträffande de resterande resurserna. Vidare inväntade den de nationella myndigheternas slutgiltiga beslut och planer beträffande småbåtshamnar och de så kallade integrerade turistområdena.

Mot bakgrund av att det nu är över ett år sedan kommissionen gav detta svar, och av att det operativa programmet upphör den 31 december 1999 vill jag fråga kommissionen om följande:

1. Hur stor är utnyttjandegraden idag av det operativa programmet på området för turism?

2. Har man nu valt ut de platser där de integrerade turistområdena skall placeras och vilka är de i så fall?

3. Har man fastställt vilka utgiftskategorier det är som skall finansieras?

4. Kommer man att finansiera endast offentliga eller både offentliga och privata områden?

Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (23 mars 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0289/98 från Blaise Aldo (UPE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Kostnader för transport mellan öarna

Skulle kommissionen vilja ange varför gemenskapens bidragssystem för spannmålsförsörjning i regioner i gemenskapens yttersta randområde inte tar hänsyn till kostnaden för transporter mellan olika öar, vare sig det gäller öar inom en och samma region såsom Azorerna, Kanarieöarna eller Guadeloupe, eller öar inom ett och samma geografiska område såsom de franska Antillerna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 och E-0400/98 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (17 mars 1998)

Parlamentsledamöterna hänvisas till kommissionens svar på skriftliga frågan P-327/98 från Dominique Souchet ((Se s. 78. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0531/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Raphael-programmet

Kommissionen har valt ut 92 av de 841 projekt som lagts fram för skydd av det kulturhistoriska arvet inom ramen för Raphael-programmet. Totalt kommer dessa 92 projekt, som har fördelats på fem olika åtgärder, att erhålla anslag på 9,2 miljoner ecu. Mot bakgrund av detta, kan kommissionen, för var och en av dessa åtgärder, ange vilka projekt som har godkänts för de olika medlemsstaterna, vilken organisation som har fått stödet, det aktuella beloppet och syftet med detta?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (14 april 1998)

Kommissionen vill upplysa ledamoten om att genomförandet av Rafael-programmet 1997 omfattade valet av 92 projekt totalt för dess fem åtgärder. Antalet projekt och budgetanslag per åtgärd fördelar sig enligt följande:

- Åtgärd 1 - Arrangemang och information om initiativ med en europeisk dimension för att bevara och öka medvetenheten om det europeiska kulturarvet: 43 projekt har valts ut bland 511 förslag med ett budgetanslag på 1,8 miljoner ecu.

- Åtgärd 2 - Samarbete för att utveckla tematiska nätverk mellan europeiska muséer: 13 projekt har valts ut bland 103 förslag med ett budgetanslag på 2,55 miljoner ecu.

- Åtgärd 3 - Ytterligare utbildning och rörlighet bland yrkesverksamma inom vården av kulturarvet: 14 projekt har valts ut bland 92 förslag med ett budgetanslag på 742 000 ecu.

- Åtgärd 4 - Studium, bevarande och renovering av dekorerade fasader i Europa: 10 projekt har valts ut bland 65 förslag med ett budgetanslag på 1,74 miljoner ecu.

- Åtgärd 5 - Studium, bevarande och renovering av Europas förindustriella arv: 12 projekt har valts ut bland 70 förslag med ett budgetanslag på 2,66 miljoner ecu.

Projektets samordnare eller ledare, som mottager gemenskapens stöd, fördelar gemenskapens ekonomiska stöd för de utvalda projekten mellan alla parter som deltar i genomförandet av vart och ett av projekten. Mot bakgrund av detta och då den europeiska dimensionen är uppenbar kan projekten inte rubriceras efter nationalitet.

Vad gäller det ekonomiska stöd som anslås till varje projekt sänder kommissionen en utförlig förteckning till parlamentsledamoten och till parlamentets kansli av vilken det framgår vilka parter som deltar i varje projekt (den förste är samordnaren), vilka mål som skall uppfyllas och vilka belopp som beviljats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0063/98 från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Kostnaderna för svinpesten i Nederländerna lägre än vad som antagits

I nederländsk press har nyligen meddelats att kostnaderna för krisen i samband med svinpesten i Nederländerna kommer att bli lägre än vad som antagits.

1. Kan kommissionen ge besked om hur stora kostnader krisen i samband med svinpesten i Nederländerna och i de andra EU-medlemsstaterna där sjukdomen förekommit medförde för den europeiska budgeten och, underförstått, hur stora kostnaderna blev för medlemsstaternas nationella budgetar?

2. Ser kommissionen sig föranlåten att ändra sitt tillvägagångssätt i samband med framtida svinpestepidemier i och med att inom kort de så kallade markervaccinen kommer att komma ut på marknaden?

3. Ser kommissionen sig föranlåten att i anledning av att det under de senaste åren brutit ut kreaturssjukdomar som BSE och svinpest ändra bestämmelserna för finansiella bidrag från den europeiska budgeten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (12 mars 1998)

1. Följande belopp har betalats ut fram till den 31 december 1997:

>TABLE>

Dessa siffror gäller för beslut eller förordningar som redan har antagits av kommissionen på grundval av uppgifter som lämnats av de berörda medlemsstaterna, tillgängliga anslag och sjukdomsutveckling. Dessa siffror får därför inte betraktas som slutgiltiga. Dessutom bör påpekas att de inte omfattar utgifter som gjorts i samband med de senaste utbrotten av klassisk svinpest i Tyskland och vissa utgifter på veterinärområdet som inte har kunnat beaktats på grund av bristande anslag (uppskattningsvis 100 miljoner ecu).

De kostnader som belastar medlemsstaternas budget kan i grova drag uppskattas mot bakgrund av att kommissionen finansierar ungefär 50 % av utgifterna på veterinärområdet och ungefär 70 % av de exceptionella åtgärderna för marknadsstöd i medlemsstaterna.

2. Kommissionen är medveten om att markörvaccin mot klassisk svinpest håller på att utvecklas. Emellertid har ännu inga ansökningar om registrering av markörvaccin skickats in till Europeiska medicinska värderingskontoret i London. Det är därför föga sannolikt att det kommer att finnas ett markörvaccin på marknaden förrän tidigast om 12 till 15 månader.

Dessutom saknas uppgifter om hur ett sådant vaccin skall användas i en nödsituation. Dessa uppgifter är nödvändiga för att ändra gällande gemenskapsbestämmelser om klassisk svinpest och undvika att användningen av markörvaccin får negativa effekter på handeln med griskött och levande grisar.

I överensstämmelse med det yttrande som Vetenskapliga veterinärkommittén nyligen avgivit i detta avseende undersöker kommissionen för närvarande möjligheten att finansiera laboratorietester för att utvärdera användningen av sådana vaccin under fältmässiga förhållanden.

3. Kommissionen kommer att överväga en eventuell ändring av nuvarande system för finansiellt stöd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0662/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Installering av farlig kärnreaktor i Akköy

Som känt kommer Turkiet före utgången av april 1998 att välja vilken typ av kärnreaktor som skall installeras i Akköy-området, ett område där risken för jordbävningar är särskilt stor. I det här området lever för övrigt också den fridlysta sälen Monachus Monachus.

Enligt uppgifter har Turkiet tänkt välja den kanadensiska reaktorn Candu, med vilken det är möjligt att (genom en särskild metod) öka den producerade mängden av plutonium, som ju utgör en förutsättning för framställning av kärnvapen. Det är knappast någon tillfällighet att denna typ av kärnreaktor har installerats i länder som Sydkorea, Indien, Pakistan och Kina. I USA och Kanada har skarp kritik riktats mot de här rektorernas kvalitet och säkerhetsnivå, samtidigt som miljökonferensen i Kyoto (i december förra året) krävde att man i Kanada stänger sju kärnkraftverk med den här typen av reaktor.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen hur den ämnar agera för att hindra att denna typ av reaktor installeras i ett område som ligger endast några få sjömil från EU:s gräns.

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (23 mars 1998)

Frågeställaren hänvisas till kommissionens svar på hans fråga E-3787/97 ((EGT C 223, 17.7.1998, s. 22. )).

De turkiska myndigheterna kräver att de anbudssökande som väljs ut skall kunna visa att de stått för planering, uppförande och drift av minst två kärnkraftverk, varav åtminstone det ena måste kunna tjäna som referens för Akköyprojektet. De anbudssökande måste också kunna visa att de har kapacitet att leda internationella projekt. Anbuden måste komma från företag eller organisationer som har tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna påta sig de förpliktelser som följer med ett projekt av denna omfattning.

De turkiska myndigheterna har för övrigt anlitat ett flertal konsultföretag som är specialiserade på teknisk utvärdering av anbud, förhandling av kontrakt samt rättsliga och ekonomiska frågor. Bland dessa finns det koreanska institutet för kärnenergiforskning och det spanska företaget Empresarios Agrupados Internacional.

Vad beträffar de förhållanden som frågeställaren tar upp erinrar kommissionen om att gemenskapsdirektiven inte är tillämpliga på anläggningar som ligger utanför gemenskapens territorium.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 223 , 17/07/1998 s. 0175



SKRIFTLIG FRÅGA E-0463/98 från Allan Macartney (ARE) till kommissionen (27 februari 1998) Ämne: Administrationskostnader i samband med kompensationsbidrag för boskapsskötsel i bergsområden Hur stora administrationsavgifter uppbär de enskilda medlemsstaterna för att behandla ansökningar om kompensationsbidrag för boskapsskötsel i bergsområden? Kan kommissionen uppge de mest aktuella siffrorna? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (17 mars 1998) Kommissionen förfogar inte över uppgifter gällande administrationskostnaderna för förvaltningen av kompensationsbidrag för jordbrukare i mindre gynnade områden såsom bergsområden. Dessa uppgifter finns inte med i den lagstiftning som medlemsstaten meddelat och som godkänts av kommissionen. Följaktligen är det inte möjligt för kommissionen att tillhandahålla de uppgifter som parlamentsledamoten begärt. I detta sammanhang bör det understrykas att administrationskostnader inte kan komma i fråga för medfinansiering från gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0174/98 från David Bowe (PSE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Kontroller av importerade livsmedel

För närvarande underkastas alla livsmedel av animaliskt ursprung som importeras av Europeiska unionen från tredje land stränga kontroller. De får endast föras in via särskilda gränsövergångar med möjligheter för inspektioner. Importören måste 24 timmar i förväg förvarna om att en transport anländer. Partiet måste genomgå veterinärkontroll i enlighet med ett särskilt kontrollförfarande, och importören måste erlägga avgiften för veterinärkontrollen innan partiet kan tullklareras. När det gäller livsmedel av icke-animaliskt ursprung föreligger emellertid inte något krav på förvarning angående import. Det existerar inte heller något särskilt kontrollförfarande och kostnaderna för eventuella inspektioner åligger kontrollmyndigheterna.

Eftersom ett stort antal livsmedel av icke-animaliskt ursprung kan medföra avsevärda hälsorisker för allmänheten, exempelvis eftersom många av dem kan innehålla mykotoxiner, undrar jag om kommissionen har för avsikt att harmonisera EU:s bestämmelser när det gäller livsmedelskontroller för livsmedel av icke-animaliskt ursprung så att dessa kontroller blir lika omfattande som de för livsmedel av animaliskt ursprung. Om inte, av vilket skäl?

Svar avgivet av Emma Bonino på kommissionens vägnar (17 april 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0526/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till rådet (27 februari 1998)

Ämne: Fri rörlighet för personer inom Schengenområdet

Schengenavtalet innefattar en av den europeiska integrationens stora utmaningar, nämligen den fria rörligheten för personer inom gemenskapen. Ett av syftena med avtalet är att upphäva såväl tull- som poliskontroller vid de inre gränserna mellan de medlemsstater som undertecknat avtalet utan att för den skull göra avkall på upprätthållandet av den allmänna ordningen och den nationella säkerheten. I gengäld stärks kontrollerna vid de yttre gränserna.

Vad anser rådet om flygbolaget Sabenas praxis att vid incheckningen begära att resenären skall visa upp sitt nationella identitetskort, och sedan kontrollera att detta är giltigt?

Svar (11 maj 1998)

Den ärade parlamentsledamotens fråga, som berör Schengenområdet, vilket har upprättats mellan vissa stater som dessutom är medlemmar av Europeiska unionen, faller inte under rådets behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0026/98 från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Stöd till handikappade

Ett unikt projekt för integrering av handikappade kommer att genomföras i Österrike 1998. Den 20-26 juni 1998 kommer Special Olympics att äga rum i Wien. Över 1 000 handikappade vuxna och ungdomar från 14 länder kommer att delta i detta stora sportarrangemang.

Kommer kommissionen att med anledning av detta arrangemang engagera sig ytterligare för integreringen av handikappade?

Anser kommissionen att det är möjligt att ekonomiskt stödja detta arrangemang?

Vilka konkreta åtgärder är planerade under 1998 för att stödja handikappade?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Ingen ansökan har lämnats till kommissionen om stöd från det Europeiska programmet för handikappidrott för Special Olympics i Österrike år 1998. Special Olympics känner till att ansökningar för år 1998 skulle ha lämnats till kommissionen senast den 1 september 1997.

Kommissionen arbetar för att integrera handikappade och har fått in drygt 100 ansökningar inom ramen för 1998 års program. Organisationer för handikappidrott i alla medlemsstater har företrädare i den europeiska kommittén för handikappidrott, som har lämnat råd om de ansökningar som kommit in. Kommittén förordade 75 projekt, som kommissionen har för avsikt att stödja.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0329/98 från Luisa Todini (UPE) till kommissionen (10 februari 1998)

Ämne: Reform av strukturfonderna

Kan kommissionen redogöra för hur långt man kommit med utarbetandet av den nya förordningen för mål 2?

Hur gör kommissionen för att fastställa kriterier och parametrar för områden som skall höra till mål 2?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Kommissionen är i färd med att utarbeta ett förslag till nya rambestämmelser för strukturfonderna för perioden 2000-2006 grundade på kommissionens dokument Agenda 2000 ((KOM(97)2000 slutlig. )) vilket offentliggjordes i juli 1997. Enligt kommissionens arbetsprogram skall förslagen antas den 18 mars 1998 och omedelbart därefter föreläggas Europaparlamentet och rådet. Parlamentet hålls regelbundet underrättat om utvecklingen av kommissionens tankegångar vad gäller strukturpolitik i allmänhet och det nya mål 2 i synnerhet.

Det är därför för tidigt att göra ett definitivt uttalande om kriterierna för det nya mål 2-området, men grundförutsättningarna är de som fastställdes i Agenda 2000. Kommissionen föreslår att förteckningen över de områden som kommer att omfattas av det nya mål 2 skall fastställas utifrån enkla, objektiva och tydliga kriterier. Kriterierna bör utformas så att de kan användas för att identifiera de områden som drabbas mest av den ekonomiska omvandlingen på industri- eller tjänsteområdet, landsbygdsområden på tillbakagång, tätorter med svårigheter och krisdrabbade områden som är beroende av fiskerinäringen. Det är meningen att den slutliga förteckningen över områden skall fastställas i samarbete med de nationella myndigheterna för att kunna ta hänsyn till nationella prioriteringar. För områden där situationen har förbättrats och som därför inte längre uppfyller kriterierna föreslår kommissionen avvecklingsplaner.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0029/98 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Försäljning av biljetter till Världsmästerskapet

Anser inte kommissionen att franska fotbollsförbundets beslut att reservera 80 % av biljetterna till det kommande världsmästerskapet för franska medborgare och personer bosatta i Frankrike strider mot EU:s konkurrenslagstiftning?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (20 februari 1998)

Den franska organisationskommittén för världsmästerskapen i fotboll planerade ursprungligen ett biljettförsäljningssystem enligt vilket ett företag endast skulle få sälja biljetter i det egna landet, däremot inte över gränserna inom gemenskapen. Kommittén hade också planer på att knyta biljettförsäljningen till andra tjänster som exempelvis övernattning och resor. Efter påpekanden från kommissionen gick organisationskommittén med på att ändra systemet så att de godkända researrangörerna och resebyråerna kan sälja både enstaka biljetter eller paketarrangemang till kunder i alla medlemsstater. Därigenom säkerställs konkurrens mellan olika distributörer i hela gemenskapen.

Av de uppgifter som föreligger kommissionen framgår det klart att mer än 20 % av biljetterna kommer att säljas till personer bosatta utanför Frankrike. Eftersom förköpsförsäljningen fortfarande pågår i de flesta europeiska länderna, är det inte möjligt att säga vilken andel som slutligen kommer att säljas till personer i Frankrike eller i något annat land inom UEFA-området (UEFA = europeiska fotbollsförbundet) som omfattar hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Kommissionen tog kontakt med den franska organisationskommittén och de fem researrangörer som valts ut för att sköta biljettförsäljningen inom UEFA-området, mot bakgrund av anklagelser i pressen om överträdelser av den europeiska konkurrenslagstiftningen i samband med försäljningen av biljetter till världsmästerskapen i fotboll 1998. Med hjälp av deras svar bör kommissionen kunna skapa sig en bättre uppfattning om hur den franska organisationskommittén har fördelat biljetterna.

För närvarande har det inte konstaterats någon överträdelse av den europeiska konkurrenslagstiftningen i samband med försäljningen av biljetter till världsmästerskapen i fotboll 1998.