SKRIFTLIG FRÅGA E-0024/03

från Yves Piétrasanta (Verts/ALE), Catherine Guy-Quint (PSE),Harlem Désir (PSE), Renzo Imbeni (PSE), Gérard Onesta (Verts/ALE),Francis Wurtz (GUE/NGL), Charles Tannock (PPE-DE),Alonso Puerta (GUE/NGL), Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE),Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE), Monica Frassoni (Verts/ALE),Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL),Alexander de Roo (Verts/ALE), Didier Rod (Verts/ALE),Danielle Auroi (Verts/ALE), Paul Lannoye (Verts/ALE),Bart Staes (Verts/ALE), Caroline Jackson (PPE-DE),Struan Stevenson (PPE-DE), Theodorus Bouwman (Verts/ALE),Armando Cossutta (GUE/NGL), Nuala Ahern (Verts/ALE),Jan Wiersma (PSE) och Robert Goodwill (PPE-DE) till kommissionen

(20 januari 2003)

Ämne: Stöd till och åtgärder till förmån för Tjernobyloffren

När kärnkraftverket i Tjernobyl exploderade 1986 var detta den allvarligaste olyckan i kärnkraftens historia och alltsedan dess och för sekler framöver belastas i synnerhet de europeiska staterna Ukraina och framför allt Vitryssland, som redan drabbats hårt av en brutal ekonomisk, social och politisk omvandling, av ett fruktansvärt och förödande radioaktivt arv.

Det stora antalet direkta strålningsoffer bland invånarna och de 600 000 som kom för att röja upp på platsen för denna industriålderns stora tragedi måste hädanefter utökas med dem som av ekonomiskt trångmål eller brist på politisk visdom nödgats bo på eller återvända till olycksområdet.

Radionukleiderna cesium 137 och strontium 90, som är osynliga och dock allestädes närvarande och har en halveringstid på omkring 30 år, har för en överskådlig framtid kommit att förgifta 5 procent av marken i Ukraina och 23 procent av marken i Vitryssland, samma mark som den lokala befolkningen till följd av det svåra ekonomiska läget tvingas använda för jordbruk på självhushållningsbasis. Redan i dag utmärks situationen av att sköldkörtelcancer, leukemi och medfödda missbildningar blivit folksjukdomar samt av ett miljömord av aldrig förut skådat slag, som är långt värre än vad enskilda staters budgetar och hälso- och sjukvårdsväsen har resurser att klara av, i all synnerhet om det rör sig om stater som blivit arvtagare till sovjetstatens konkursbo. Vetenskapsmännen förutspår att det värsta fortfarande är på väg i fråga om ekologiska konsekvenser för ekosystemen och patologiska följdverkningar för dessa Tjernobylgenerationer.

Bland dessa vetenskapsmän märks professor V. B. Nesterenko(1), föreståndaren för Vitrysslands oberoende strålskyddsinstitut Belrad. Han arbetar med banbrytande forskning kring sjukdomstillstånd som förorsakats av strålning och lägger ner all sin energi och alla de knappa resurser hans institut förfogar över för att utveckla ett sätt att följa upp och medicinskt behandla befolkningen i dessa strålningsförorenade regioner, trots de många svårigheter och den ansträngda situation som råder i Vitryssland.

Instämmer kommissionen med att man inför ett sådant mänskligt drama och inför den utmaning i fråga om behov och resurser inte kan ta det politiska läget i Vitryssland som en förevändning för att friskriva sig eller ens distansera sig från det ansvar Europeiska unionen har för att ge humanitärt och medicinskt bistånd till detta europeiska folk, utan att det snarare är påkallat med ökade insatser och en ökad närvaro för att hjälpa detta lidande folk och dess oberoende vetenskapsmän och personal inom hälsovården?

Hur avser kommissionen stöda institutet Belrad och dess föreståndare professor Nesterenko, såsom en uppföljning av den förklaring som avgavs av kommissionsordföranden Romano Prodi den 8 april 2002(2)?

Varför kan kommissionen inte utveckla ett program för att barn från Vitryssland, Ryssland och Ukraina inom ramen för EU:s sjuk- och hälsovårdsväsen skulle kunna få vistas i EU i syfte att få behandling?

Hur ser det för närvarande ut med de stödstrategier som kan tillgripas framöver för att komma tillrätta med de problem som är följden av olyckan och som kommissionen nämnt om i sitt svar av den 3 september 2001 på skriftliga frågan E-1570/01(3) från ledamoten av Europaparlamentet Isler Béguin?

(1) http://www.fortunecity.com/boozers/vines/860/indexfr.htm.

(2) () De stödprogram som avser att lindra de mänskliga konsekvenserna av Tjernobylkatastrofen samt stöda det civila samhället måste ovillkorligen få finnas kvar.

(3) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 54.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(26 februari 2003)

Kommissionen är djupt oroad över de humanitära, miljömässiga och medicinska följderna av Tjernobylkatastrofen i Vitryssland, Ukraina och Ryssland.

Kommissionen har varit en aktiv givare i Tjernobylområdet i mer än tio år. Inledningsvis bestod stödet främst av nödhjälp och bidrag till gemensam forskningsverksamhet. Under de senare åren har kommissionen inom de begränsningar som det politiska sammanhanget medför stött en rad projekt rörande konsekvenserna av Tjernobylkatastrofen när det gäller hälso- och sjukvård, ekonomi, sociala förhållanden och miljö. I synnerhet på hälso- och sjukvårdsområdet har stöd tillhandahållits till ställande av diagnos och behandling av sköldkörtelcancer och utbildning med anknytning till detta, till en anläggning för tillverkning av thyroxin, ett läkemedel som de som genomgår sköldkörteloperation behöver. Sammanlagt har mer än 60 miljoner euro avsatts för stöd med anknytning till Tjernobyl, däribland mer än 100 projekt för bedömning av katastrofens effekter ur hälso- och miljösynpunkt.

Intrycket att det inte finns något Tjernobylprogram för Vitryssland beror på den omständigheten att merparten av verksamheten genomförs inom ramen för regionala program som är utformade gemensamt för Vitryssland, Ukraina och Ryssland. Ur budgeten för 1996 har kommissionen finansierat ett regionalt projekt med en budget av 1,5 miljoner euro för att åtgärda de sociala och medicinska konsekvenserna av Tjernobylolyckan. Detta projekt avslutades 2001 och ledde till 15 pilotprojekt i dessa tre länder för att åtgärda ovan nämnda frågor.

Vad framtiden beträffar planeras för åren 2003 och 2004 anslag från både det begränsade (sammanlagt 5 miljoner euro) nationella Tacisprogrammet för Vitryssland och från kärnkraftssäkerhetsprogrammet för stöd avsett att lindra de sociala följderna av Tjernobylkatastrofen.

Kommissionen befinner sig för närvarande på projekturval under 2003 och 2004 stadiet för programmet i fråga. Såsom parlamentsledamöterna säkert förstår är det för tidigt att i detta skede diskutera enskilda projekt. Kommissionen väntas fatta beslut om Tacis åtgärdsprogram för Vitryssland under maj eller juni 2003.