SKRIFTLIG FRÅGA E-2970/01

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(26 oktober 2001)

Ämne: Liberalisering av posttjänsterna i Grekland

Direktiv 97/67/EEG(1), om gemensamma regler för utvecklandet av gemenskapens inre marknad för posttjänster och förbättring av kvaliteten på tjänsterna, stipulerar att medlemsstaterna bör se till att de bestämmelser som anpassningen till detta direktiv kräver senast träder i kraft den 21 oktober 1999.

Mot bakgrund av de problem som konstaterats med avseende på hur de grekiska postkontoren fungerar, och med beaktande av att ett nytt förslag till direktiv undersöker möjligheten att liberalisera posttjänsterna i EU med ytterligare 20 procent år 2003 önskar jag fråga kommissionen om följande:

1. Har den grekiska lagstiftningen anpassats till gemenskapens lagstiftning i enlighet med ovanstående, och vad har resultatet varit av anpassningen av bestämmelserna om liberalisering (kvantitativ marknadsandel) och om förbättring av kvaliteten på posttjänsterna, till exempel när det gäller de dagar som stadgas för utdelning av gränsöverskridande post?

2. Har Grekland inlett en liberalisering av marknaden för posttjänster för att därigenom, precis som de andra medlemsstaterna, säkra allmänna posttjänster, garantera definitionskriterier för icke exklusiva tjänster, principer för fakturering, öppenhet i räkenskaper, fastställande av kvalitetsnivå, harmonisering av tekniska specifikationer samt inrättande av oberoende nationella myndigheter?

3. Har Grekland infört allmänna förfaranden för utfärdande av tillstånd, för att säkra de grundläggande krav som garanterar att de allmänna grekiska posttjänsterna fungerar väl och att postnätet är lättillgängligt för användarna?

4. Är den grekiska statens aktier och aktieposter uppförda bland tillgångarna i balansräkningen för år 2000 under obligationer och andra värdepapper med fast avkastning, och vilket värde har dessa aktier och aktieposter?

5. Utgör aktieposterna, förhandsintäkterna och emissionen av värdepapper en förtäckt form av statligt stöd för att täcka statliga instansers offentliga utgifter och skulder, och har Grekland om så är fallet meddelat om beviljande av statligt stöd till det grekiska postverket, i enlighet med artikel 87.3 om statligt stöd i EU-fördraget?

(1) EGT L 15, 21.1.1998, s. 14.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(18 januari 2002)

Enligt direktiv 97/67/EG(1) skulle alla medlemsstaterna ha införlivat bestämmelserna senast den 10 februari 1999, med undantag för vissa krav på redovisningsförfaranden för dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster. Dessa bestämmelser skulle medlemsstaterna har införlivat senast den 10 februari 2000.

1. Huvuddelen av direktivet har införlivats korrekt i den grekiska lagstiftningen.

Kommissionen anser emellertid att det finns ett antal områden där den grekiska lagstiftningen fortfarande inte överensstämmer med direktivet. Till dessa hör bl.a. följande:

- Att de nationella tillsynsmyndigheterna inte är tillräckligt oberoende i förhållande till de offentliga postoperatörerna.

- Ett tillståndssystem som innebär för tung byråkrati och för höga avgifter för vissa postoperatörer.

- Att företag som levererar tjänster som inte räknas som samhällsomfattande tjänster kan vara skyldiga att bidra till en kompensationsfond för kostnaderna för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster.

På kommissionens begäran översände de grekiska myndigheterna i oktober 2001 information om ett antal åtgärder som syftar till att få den grekiska lagstiftningen att helt överensstämma med direktivet. Ny lagstiftning om registreringsavgifter har redan införts och föreslagna ändringar av gällande lagstiftning kommer snart att läggas fram för det grekiska parlamentet.

Nedan anges närmare uppgifter om kvaliteten på posttjänsterna, som också är ett område där kommissionen anser att Grekland inte helt uppfyller kraven enligt direktivet.

Kommissionen beräknade att i genomsnitt mindre än 2 % av brevmängden och mindre än 3 % av de offentliga operatörernas inkomster skulle konkurrensutsättas genom direktiv 97/67 EG.

Kommissionens beräkningar för Grekland var mindre än 4 % av inkomsterna för den offentliga operatören (ELTA), som skulle beröras av den marknadsöppning som direktivet innebär.

I praktiken har direktivet tillämpats på ett sådant sätt att de flesta offentliga operatörerna har behållit en avsevärd del av det marknadssegment som utsatts för konkurrens och motsvarande inkomster. Så har det varit även i Grekland, även om kommissionen inte har några mer detaljerade uppgifter om detta.

Trots att ett antal bestämmelser har införts i Grekland för att förbättra kvaliteten på de gränsöverskridande tjänsterna (t.ex. ministerbeslut 79293/11.12.2000), anser kommissionen att den grekiska lagstiftningen inte fullt ut överensstämmer med direktivet. Detta gäller kvaliteten på tjänsterna, de gränsöverskridande grekiska posttjänsterna och den oberoende tillsynen.

På kommissionens begäran rapporterade de grekiska myndigheterna i juli 2001 att de håller på att vidta ett antal åtgärder för att gradvis förbättra posttjänsternas kvalitet. Kommissionen följer upp detta noggrant och kan komma att begära att ytterligare åtgärder vidtas för att se till att Grekland vidtar alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla direktivbestämmelserna i dessa hänseenden.

2. Genom direktivet harmoniseras alla tjänster som en medlemsstat kan reservera för den/dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster för att se till att dessa tjänster tillhandahålls på ekonomiskt rimliga villkor. Grekland har fortsatt att reservera ett antal tjänster för den grekiska operatören ELTA motsvarande det högsta antal som tillåts enligt artikel 7 i direktivet.

Grekland har även i sin lagstiftning infört möjligheten att inrätta en kompensationsfond, som ett sätt att ytterligare skydda de samhällsomfattande tjänsterna. Denna fond (tillåten enligt artikel 9.4 i direktivet) kan i förlängningen användas för att kompensera den/dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster för eventuella orättvisa ekonomiska belastningar som skyldigheten att tillhandahålla dessa tjänster medför.

Grekland har definierat de monopoliserade tjänsterna i överensstämmelse med direktivet. Icke-monopoliserade tjänster definieras som alla posttjänster som inte överensstämmer med definitionen av monopoliserade tjänster.

Det är den lösning som de flesta medlemsstaterna har valt och förmodligen den som är bäst lämpad att för att genomföra direktivet i detta avseende.

Grekland har reglerat de icke-monopoliserade tjänsterna genom tillståndsförfaranden. Närmare uppgifter om detta anges nedan som svar på den tredje frågan.

Som nämnts ovan har Grekland infört lagstiftning som skall göra att denna överensstämmer med alla bestämmelserna i direktivet, inklusive de som nämns i frågan. De enda undantagen rör kvaliteten på tjänsterna, fullständigt oberoende när det gäller tillsynsmyndigheten, tillståndsförfarandena och kompensationsfonden.

3. Grekland har infört lagstiftning för tillståndsgivningen för icke-monopoliserade posttjänster, vilket tillåts enligt artikel 9 i direktiv 97/67/EG. Dessa bestämmelser är närmare bestämt lag nr. 2668 och ministerbeslut 57810, men ytterligare detaljerade bestämmelser väntas om enskilda licenser.

Detta tillståndssystem syftar till att garantera de väsentliga krav som medlemsstaterna måste skydda när det gäller de samhällsomfattande tjänsterna enligt artikel 2.19 och artikel 5 i direktivet (posthemlighet, säkerheten för nätet med hänsyn till transport av farligt gods och, när det är berättigat, dataskydd, miljöskydd och regionplanering).

Genom lag nr. 2668 har även ett antal bestämmelser införts i syfte att uppfylla kraven enligt direktivet om användarnas tillgång till postnätet, dvs. allmän och icke-diskriminerande tillgång, hur tätt expeditionsställena skall ligga för att beakta användarnas behov, insamling och överlämnande fem dagar i veckan och införande av därmed sammanhängande skyldigheter för den som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster.

4. och 5. För att kunna avgöra om åtgärder som t.ex. deltagande i ett bolags kapital eller förhandsintäkter utgör stöd, bör man tillämpa kriteriet om företaget har möjlighet att få ifrågavarande medel på den privata kapitalmarknaden. Om det rör sig om ett företag vars kapital nästan helt ägs av offentliga myndigheter måste man i synnerhet bedöma om ett privat företag under liknande omständigheter och med beaktande av de förutsebara möjligheterna till avkastning, utan hänsyn tagen till sociala, regionalpolitiska eller sektoriella faktorer, skulle ha fått ett sådant kapitaltillskott. När en offentlig investerares kapitaltillskott, även långsiktigt, inte innebär några möjligheter till avkastning är sådana kapitaltillskott att betrakta som stöd.

Kommissionen har inte fått någon anmälan enligt artikel 87.3 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget angående stöd som ges av Grekland till posten. Eftersom den har blivit underrättad om stora kapitaltillskott till det grekiska postverket har kommissionen dock begärt att få upplysningar av det grekiska myndigheterna, för att kontrollera att dessa åtgärder överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna om statligt stöd. För närvarande har kommissionen inga uppgifter om huruvida posten obligationer och andra värdepapper med fast avkastning i budgeten för år 2000 omfattar den grekiska statens aktier och aktieposter. Kommissionen undersöker nu detta.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna, EGT L 15, 21.1.1998.