SKRIFTLIG FRÅGA P-2105/02

från Gianni Vattimo (PSE) till kommissionen

(10 juli 2002)

Ämne: Främjande av vegetarianism

Allt fler näringsforskare och vetenskapsmän har betonat att det är viktigt för människans hälsa att man skär ned på konsumtionen av animaliska proteiner och fetter. Epidemiologiska undersökningar har visat att vegetarianer är mer sällan sjuka.

Vid FAO:s toppmöte om livsmedel påpekades det upprepade gånger att det skulle bli mycket större mängder föda till förfogande om man direkt konsumerade vegetabiliska livsmedel i stället för att använda dem som foder för slaktdjur. Detta vore en utmärkt lösning när det gäller livsmedelsförsörjningen till Södra halvklotet.

För närvarande används 50 procent av all den säd och 75 procent av all den soja som produceras i världen för att utfordra kreatur, vilket är ett uppenbart slöseri med livsmedel.

Intensivdrift är för närvarande den mest utbredda formen av djuruppfödning, vilket har betydande negativa konsekvenser för djurens väl, och den stora koncentrationen av jordbruksföretag som föder upp djur på industriell basis har ofta medfört stora skador på miljön. Även fiskuppfödningsanläggningarna får allt större spridning, vilket ger upphov till många föroreningsproblem och intensiv användning av antibiotika för att fiskarna skall kunna överleva under så olämpliga förhållanden.

Ändå har kommissionen ett flertal gånger beviljat medel till stöd för konsumtionen av kött och fisk i medlemsstaterna för att hjälpa djuruppfödare och fiskare. Det finns emellertid inte några projekt som syftar till att informera unionsmedborgarna och få dem att avstå från att konsumera livsmedel av animaliskt ursprung, vilket miljoner av dem faktiskt redan har gjort.

Kan kommissionen besvara följande frågor: Vet den om det har planerats åtgärder för att främja vegetarianism av etiska skäl, hälsoskäl och med tanke på mänsklig solidaritet och miljöskydd?

Om så inte är fallet undrar jag om kommissionen inte anser att man bör inleda kampanjer för att informera studerande samt medborgarna generellt och göra dem medvetna om denna fråga?

Anser kommissionen inte att det bör inledas en radikal reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som prioriterar produktion av vegetabiliska livsmedel, eftersom detta kan främja djurens väl och medborgarnas hälsa samt minska miljöskyddskostnaderna och öka solidariteten gentemot utvecklingsländerna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Kommissionen har inte för avsikt att främja en viss sorts kost, exempelvis vegetarianism, och utesluta alla andra kostalternativ. Kommissionen måste i detta hänseende respektera subsidiaritetsprincipen och individernas frihet att själva bestämma om sin kost.

Syftet med unionens kost- och näringspolitik är att genom främjande av hälsosam kost och livsföring förbättra befolkningens hälsa och livskvalitet under hela livet och minska risken för sjukdomar. Kommissionen anser att hälsosam kost kan uppnås på flera sätt, med ledning av olika kulturella traditioner, tillgång till livsmedel och andra faktorer. Vegetarianism är en av dessa traditioner, men inte den enda. Gemenskapens åtgärder syftar till att göra sådana livsmedel som ingår i hälsosam och näringsrik kost tillgängliga till rimliga priser, och att upplysa konsumenterna om hur man kan välja rätt kost. Den mest angelägna frågan är möjligheterna att få tillgång till livsmedel (inbegripet aspekter som gäller inköp, transport och distribution) snarare än tillgången på sådana produkter på världsmarknaderna.

Gemenskapen har gett bidrag till reklam- och informationskampanjer på den inre marknaden för ett antal jordbruksprodukter, inte bara nötkött. Man har även bekostat kampanjer för bland annat färsk och bearbetat frukt och färska och bearbetade grönsaker, olivolja, vin samt mjölk och mjölkprodukter, och även ekologiska produkter. Initiativen till sådana kampanjer tas av olika organisationer i medlemsstaterna.

Kommissionen har nyligen lagt fram sin granskning efter halva tiden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet är att se till att den gemensamma jordbrukspolitiken möter det europeiska samhällets förväntningar genom att stödja jordbruksinkomster, förbättra livsmedelskvaliteten, främja bevarandet av miljön, djurens välbefinnande, landskap, kulturarv och verka för jämvikt i samhället.

Vid Europeiska rådets möte i Göteborg (den 1516 juni 2001) åtog sig kommissionen att verka för hållbar utveckling. En av åtgärderna är att omdirigera stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken till att belöna hälsosamma produkter och metoder av hög kvalitet snarare än kvantitet.