SKRIFTLIG FRÅGA E-1082/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(6 april 2001)

Ämne: Gränser suddas ut och konkurrensen snedvrids i samband med projektet Sensus

Projektet Sensus, en uppföljare till Aventinus, strävar efter att utveckla ett program för informationsutbyte mellan de europeiska polisväsendena och underrättelsetjänsterna. Sökandet efter intressant språkteknik ingår som en viktig del av projektet. Sensus stöds av kommissionen. Av svaret på fråga P-0009/01(1) framgår det att Sensus och Aventinus I och II bekostas med budgetposten B6-6121 113 inom programmet för telematiktillämpningar (19941998). För Aventinus I har ett belopp på maximalt 2 500 000 euro av gemenskapens medel godkänts, av vilka 2 341 190 därefter ansökts om och utbetalats. För Aventinus II har ett belopp på maximalt 550 000 euro av gemenskapens medel godkänts, av vilka 513 777 ansökts om och utbetalats. För Sensus har ett belopp på maximalt 2 250 000 euro av gemenskapens medel godkänts, av vilka 478 753 utbetalats den 31 december 2000.

Samordningen av projektet Sensus ligger i händerna på Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, en hemlig agent för Bundesnachrichtendienst. Denna person ligger också till grund för tre Language Development Companies hos Lernout & Hauspie (L & H). Till följd av personens dubbla roll kan Bundesnachrichtendienst göra anspråk på L & H:s språkteknik. Nu framstår det plötsligt som klart att kopplingen mellan Sensus och Bundesnachrichtendienst och L & H leder till att a) gränserna på ett betänkligt sätt suddas ut mellan den privata och den offentliga sektorn, b) olika polisväsen och underrättelsetjänster inte på lika villkor kommer att förfoga över språktekniskt kunnande och c) det uppstår illojal konkurrens mellan språktekniska företag, beroende på om dessa medverkar vid Sensus eller inte.

1. Erkänner kommissionen att Sensus-samordnarens dubbla roll leder till att gränserna på ett betänkligt sätt suddas ut mellan den privata och den offentliga sektorn (i detta fall Bundesnachrichtendienst)? Om inte: vilka garantier har kommissionen i så fall för att inte gränserna skall komma att utsuddas på ovannämnda sätt?

2. Erkänner kommissionen att Sensus-samordnarens dubbla roll leder till att olika polisväsen och underrättelsetjänster inte på lika villkor kommer att förfoga över språktekniskt kunnande, med framför allt den konsekvensen att Bundesnachrichtendienst kommer att gynnas? Om inte: vilka garantier har kommissionen i så fall för att inte en dylik obalans kommer att uppstå?

3. Erkänner kommissionen att Sensus-samordnarens dubbla roll leder till illojal konkurrens mellan språktekniska företag, beroende på om dessa medverkar vid Sensus eller inte? Om inte: vilka garantier har kommissionen i så fall för att inte illojal konkurrens kommer att uppstå?

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 154.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(1 augusti 2001)

1. Flera offentliga och privata organisationer deltog i Sensus-projektet, bl.a. olika polisväsenden och underrättelsetjänster. Förteckningen över deltagare är förenlig med projektets målsättningar, dvs. utveckling av teknik före marknadsintroduktion i syfte att bekämpa organiserad brottslighet.

2. Kommissionen anser inte att de polisväsenden som deltagit i Sensus-projektet lättare har fått tillgång till språkteknik än andra polisväsenden.

Europols deltagande och närvaron i konsortiet av en användargrupp med företrädare för olika polisväsenden i Europa säkerställde att projektet inte gynnade enskilda deltagares särskilda målsättningar. Detta överensstämmer med projektets öppna karaktär och med dess mål, och kommer också till uttryck genom att resultaten har gjorts tillgängliga för många polisväsenden och på relevanta mässor och utställningar.

3. Eftersom Sensus-projektet berör utveckling av teknik före marknadsintroduktion torde det inte finnas någon grund för påståendet att det skulle leda till illojal konkurrens.