SKRIFTLIG FRÅGA E-0392/03

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(13 februari 2003)

Ämne: Läget för Tohti Tunyaz, en uigur som har blivit dömd till 11 års fängelse

Tohti Tunyaz, som är uigur och som kommer från uigurernas autonoma område Xinjiang, var på besök i Xinjiang som doktorand vid Tokyouniversitetets School of Humanities (Japan) där han specialiserat sig på kinesisk regeringspolitik gentemot minoriteter då han blev arresterad den 6 februari 1998 anklagad för att ha fått tag i och kopierat en del av ett 50 år gammalt dokument som han hade hittat med en statligt anställd bibliotekaries hjälp.

Den 10 november 1998 åtalades Tunyaz av de kinesiska myndigheterna för att ha stulit statshemligheter för utlänningar och för att ha underblåst nationell splittring. Den senare åtalspunkten grundades på en bok som han skulle ha givit ut i Japan 1998 med titeln The Inside Story of the Silk Road i vilken, enligt den kinesiska regeringen, det framförs idéer om att separera folkgrupperna. Denna bok har emellertid enligt japanska forskare i Tokyo inte skrivits av Tunyaz.

Den 10 mars 1999 förklarades Tunyaz skyldig av Folkdomstolen i Urumqi och sedan han överklagat dömdes han den 15 februari 2000 av Kinas högsta domstol till 11 års fängelse samt till ytterligare två års förlust av de medborgerliga rättigheterna.

Tunyaz avtjänar för närvarande sitt 11-åriga straff i det autonoma området Xinjiangs fängelse nr 3 i provinshuvudstaden Urumqi. Det meddelas att han inte har några fler möjligheter att överklaga och därför kommer han sitta i fängsligt förvar tills han friges den 31 mars 2009 efter att han avtjänat sitt straff.

Har kommissionen tagit några initiativ i fallet Tohti Tunyaz? Har kommissionen för avsikt att på något sätt se till att deklarationen från FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande efterlevs genom att ge Tunyaz ställning som godtyckligt fängslad? Vilka initiativ tänker kommissionen ta på ett mer allmänt plan för att skapa förutsättningar för en politisk dialog om Östra Turkmenistans framtida status mellan de kinesiska myndigheterna och de östturkmenska oppositionsrörelserna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(12 mars 2003)

Kommissionen tackar parlamentsledamoten för uppgifterna om fallet Tohti Tunyaz.

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro över situationen för den uiguriska minoriteten i Xinjiang när det gäller de mänskliga rättigheterna.

Frågor som rör de mänskliga rättigheterna, bl.a. religionsfrihet och respekt för etniska minoriteters grundläggande rättigheter, tas systematiskt upp i samband med EU:s regelbundna politiska kontakter med de kinesiska myndigheterna, särskilt inom ramen för dialogen mellan unionen och

Kina om de mänskliga rättigheterna. Unionen gav i samband med förberedelserna inför den senaste omgången möten inom ramen för dialogen om de mänskliga rättigheterna, den 56 mars i Aten, återigen uttryck för sin oro över den allmänna situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna och betonade särskilt frågor av betydelse för etniska minoriteter, såsom kulturella rättigheter och yttrandefrihet.

Kommissionen uppmanar dessutom vid varje lämpligt tillfälle Kina att stärka samarbetet med Förenta nationerna på området för de mänskliga rättigheterna. Vissa framsteg har gjorts i detta avseende, med tanke på att Kina har gått med på att inbjuda FN:s rapportörer för religionsfrihet, rätt till utbildning och domares och advokaters oberoende samt ordföranden i arbetsgruppen om godtyckligt frihetsberövande. Dessutom väntas FN:s nye kommissarie för de mänskliga rättigheterna, Sergio Vieira de Mello, besöka Kina i vår.

EU kommer att fortsätta att noga följa hur väl den kinesiska staten respekterar yttrandefriheten och etniska minoriteters, bl.a. den uiguriska minoritetens, medborgerliga och politiska rättigheter. Unionen kommer även att fortsätta att uttrycka oro över kränkningar av sådana grundläggande rättigheter, t.ex. över de pågående kraftåtgärderna mot uigurerna i den autonoma regionen Xinjiang. Nästa omgång möten inom ramen för dialogen mellan unionen och Kina om de mänskliga rättigheterna erbjuder det första av ett antal tillfällen att ta upp dessa frågor under 2003.