ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2529/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(11 september 2002)

Ämne: Ny tragedi med tretton döda flyktingar i Gibraltar sund

Tretton döda män och kvinnor som givit sig av från Marocko hittades den första augusti i Gibraltar sund, utanför kusten vid Tarifa, på Spaniens och Europeiska unionens territorium. Så upprepas den tragedi som redan kostat tusentals människors liv under de senaste åren. Vad gör rådet för att få den spanska staten och Marocko att skapa de förutsättningar som behövs för att dessa förskräckliga olyckor inte skall upprepas?

Svar

(19 december 2002)

1. Rådet delar den ärade parlamentsledamotens uppfattning att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att undvika att tragiska händelser som den han nämner inträffar i framtiden. Det finns anledning att erinra om att de senaste ordförandeskapen har satt upp problemet med den olagliga invandringen samt effektivare och lämpligare medel för att förebygga och kontrollera den bland de prioriterade frågor som unionen är ställd inför.

2. Kampen mot olaglig invandring ägnas stort utrymme i slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla den 2122 juni i år. I dessa anges vilka åtgärder som skall vidtas för att på unionsnivå sörja för en effektiv kamp mot detta fenomen i syfte att förebygga och begränsa det.

Dessutom finns det skäl att erinra om att det spanska ordförandeskapet gav betydande impulser i denna fråga redan före Europeiska rådet i Sevilla den 2122 juni genom antagandet av två instrument av pragmatisk karaktär, i vilka inte bara ett visst antal åtgärder som skall genomföras identifierades utan även ramen inom vilken de framtida åtgärderna skall genomföras och utvecklas fastställdes. I föreliggande fall gäller det handlingsplanen mot olaglig invandring och människohandel i Europeiska unionen (antagen av rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 28 februari 2002) och handlingsplanen för förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser (antagen av rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 13 juni 2002).

3. Rådet behandlade dessutom efter antagandet av handlingsplanen mot olaglig invandring och människohandel i Europeiska unionen den mer specifika frågan om kampen mot olaglig invandring sjövägen och antog slutsatser i frågan vid sitt möte den 2526 april 2002. Som svar på en uppmaning i de nämnda slutsatserna undersöker kommissionen vid tekniska möten med medlemsstaternas företrädare vilka som är de lämpligaste och effektivaste åtgärderna som skall planeras och genomföras inom detta område på unionsnivå.

4. Mot bakgrund av slutsatserna från Sevilla har det följande danska ordförandeskapet i sitt arbetsprogram prioriterat kampen mot olaglig invandring för att kunna anta och genomföra de åtgärder som betonas i slutsatserna.

5. När det gäller Marocko slutligen finns det anledning att notera att kommissionen på grundval av det mandat som den fick av rådet år 2000 samma år förelade de marockanska myndigheterna ett utkast till återtagandeavtal. Efter en rad informella kontakter mellan kommissionen och de marockanska myndigheterna skall formella förhandlingar inledas inom de närmaste månaderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1418/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Språkval för rapport om svartarbete i Europa

Den 26 februari 2002 offentliggjorde Europeiska kommissionen en rapport om svartarbete i Europa. Rapporten kan enkelt läsas på den officiella webbplatsen för Europa på engelska, med kort sammanfattning på tyska och franska.

Kan kommissionen meddela mig utifrån vilka överväganden som den valde dessa tre språk?

Kommer kommissionen ändå att låta översätta denna rapport till unionens alla officiella språk?

Kommer kommissionen för framtiden att se till att de dokument som den sprider via den officiella europeiska webbplatsen är översatta till unionens 11 officiella språk?

Vidhåller kommissionen också här efter fastställandet att det är av väsentligt intresse att medborgarna i unionen på sina egna språk kan skaffa sig kännedom om de texter som har fastställts på unionsnivå? (Se http://www.europa.eu.int/comm/role_nl.htm

5).

Delar kommissionen min uppfattning, att denna begränsning i urvalet av språk innebär en överträdelse av art. 21, kapitel III, i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(3 juli 2002)

Dokument som kommissionen antar skall offentliggöras på EU:s elva officiella språk. Det är bland annat fallet med KOM-dokument, som innehåller kommissionens lagförslag och andra meddelanden av allmänt intresse som skall sändas över till de övriga institutionerna.

Denna princip gäller även för offentliggörande i elektronisk form: kommissionens officiella handlingar offentliggörs på webbplatsen Europa på de elva officiella språken.

Rapporten Undeclared labour in Europe. Towards an integrated approach of combating undeclared labour har inte antagits av kommissionen, utan är slutrapporten från en extern utredning med specialiserad information.

Därför har rapporten offentliggjorts på webbplatsen Europa på originalspråket (engelska), med en kort sammanfattning på franska och tyska.

Kommissionen har alltså inte för avsikt att låta översätta rapporten, som är på totalt 158 sidor, till de övriga officiella språken.

Kommissionen anser att det är av största vikt att EU:s medborgare kan läsa de dokument som EU antar på deras eget språk och vi strävar efter att så skall kunna ske. Det är emellertid inte möjligt att översätta rapporter från externa utredningar av det här slaget. Att rapporten har offentliggjorts är dock ett handfast bevis för att kommissionen lever upp till sitt åtagande att bli öppnare och göra information allmänt tillgänglig, inklusive rapporter från externa utredningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1948/02

från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Begränsning av rörelsefriheten

Känner kommissionen till att EU-medborgare och personer med kinesiskt pass, som är medlemmar av Falun Gong-rörelsen, nekades inresa i Island på grund av den kinesiske presidenten Jiang Zemins förestående besök i början av juni (2002)?

Detta är första gången landet har förbjudit medlemmar av en rörelse eller en internationell organisation att besöka Island.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att stoppa kränkningarna av europeisk och internationell rätt och av de mänskliga rättigheterna? Kommer kommissionen att framföra sina synpunkter till Islands regering?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(29 juli 2002)

Sedan mars 2001 tillämpar Island Schengenregelverket, som innebär att inre gränser i princip kan passeras utan några personkontroller.

Enligt artikel 2.2 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet får medlemsstaterna dock under begränsad tid återinföra gränskontroller när allmän ordning eller statens säkerhet så kräver. Detta får göras vid exceptionella omständigheter som en förebyggande åtgärd för att undvika att människor utnyttjar rätten till fri rörlighet för att störa allmän ordning eller säkerhet i en medlemsstat, bland annat när en demonstration skall hållas där.

Island underrättade kommissionen och medlemsstaterna innan landet återinförde gränskontroller som skulle utföras mellan den 7 och 16 juni 2002 i samband med den kinesiske presidenten Jiang Zemins statsbesök.

Man bör komma ihåg att det huvudsakliga ansvaret för upprätthållande av lag och ordning och skydd av den inre säkerheten vilar på medlemsstaterna. EG-domstolen är inte behörig att pröva åtgärder eller beslut om att återinföra gränskontroller på sådana grunder. Därför är kommissionens roll begränsad när det gäller beslut om att återinföra gränskontroller.

Vad beträffar begränsningen av EU-medborgares rätt till fri rörlighet hänvisar kommissionen till svaret på de båda skriftliga frågorna P-1975/02 från Ilda Figueiredo och P-1987/02 från Carlos Lage(1).

Medborgarnas rätt att fritt uttrycka sina åsikter och att delta i fredliga sammankomster finns angivna både i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. De måste kunna utöva dessa rättigheter utan att deras säkerhet, andra människors säkerhet eller egendom hotas. Medlemsstaterna befinner sig ibland i den situationen att människor missbrukar dessa rättigheter och utnyttjar lagliga demonstrationer till att utföra våldshandlingar.

Kommissionen erinrar återigen om att det huvudsakliga ansvaret för upprätthållande av lag och ordning vilar på medlemsstaterna.

(1) Se s. 124.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1762/02

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(19 juni 2002)

Ämne: Främjande av vätebränsle som utvunnits ur förnybara energikällor och regionalprogrammen

För att främja en hållbar transportpolitik som inte endast minskar nedsmutsningen i städerna och koldioxidutsläppen är det helt klart nödvändigt att främja användningen av alternativa bränslen, som utvunnits ur förnybara energikällor, genom EU:s regional- och strukturprogram. En lovande bränsletyp är väte, som också har den fördelen att ljudet reduceras när den används i bränsleceller. Den kan utvinnas ur alla former av elektricitet samt ur biomassa och naturgas och genom olika kemiska processer.

Främjar kommissionen användningen av vätebränsle som ett led i EU:s regionalprogram, t.ex. genom att ge stöd till kollektivtrafikprogram? Mot bakgrund av att programmen av olika skäl lägger tyngdpunkten vid förnybara energikällor, prioriterar kommissionen användningen av väte som utvunnits ur förnybara källor i regional- och strukturprogrammen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(31 juli 2002)

Strukturfondernas regionala program kan omfatta åtgärder för utveckling av förnybar energianvändning. I avsnittet om energi i riktlinjerna för programmen för perioden 20002006(1) behandlar kommissionen dessa energikällor och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja gemenskapsfinansiering för att utveckla dem. Prioriterade åtgärder omfattar investeringar för att främja användning av förnybar energi, investeringsstöd för att minska utsläppen av svaveldioxid (SO2) och koldioxid (CO2), energirevision och främjande av effektiv energihushållning i små och medelstora företag, byar och städer. Enligt subsidiaritetsprincipen är det dock de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna som har ansvaret både för urvalet av de projekt som skall medfinansieras och för genomförandet.

Användning av väte som bränsle utgör ett framtida alternativ till kolvätebränslen, i synnerhet om vätet har sitt ursprung i förnybara energikällor. Den nuvarande produktionstekniken och tekniken för säker användning av detta bränsle är emellertid fortfarande på utvecklingsstadiet. Därför kommer stor kraft att ägnas åt detta inom ramen för sjätte ramprogrammet för forskning, och användningen av väte kan komma att främjas genom erfarenheter från pilotprojekt.

(1) Meddelande från kommissionen om strukturfonderna och samordningen med Sammanhållningsfonden Riktlinjer för programmen för perioden 20002006 EGT C 267, 22.9.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2029/02

från Carlos Lage (PSE) till rådet

(9 juli 2002)

Ämne: Fri rörlighet för personer inom Schengenområdet

Den 22 juni 2002 hindrade spanska polisstyrkor med hjälp av våld inträde i landet för en grupp på nästan 500 portugisiska medborgare som var på väg till Spanien för att delta i en demonstration som man hade tillstånd att genomföra i samband med Europeiska rådets möte i Sevilla. Denna incident, som inträffade på gränsorten Vila Verde do Ficalho i Alentejo, inbegrep repressiva åtgärder från de spanska myndigheternas sida, vilka utsatte de portugisiska medborgarna (bland dessa en ledamot av det portugisiska parlamentet) för batongslag och knuffar. Portugiserna försökte endast få reda på varför de inte fick ta sig över gränsen. Den spanska polisen tog sig t.o.m. in de bussar som gruppen åkte i och konfiskerade fotografiskt material och bildmaterial. Det finns ingenting som motiverar denna typ av förfaranden och åtgärder, vilka överhuvudtaget inte är tillåtna i en union där respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna utgör en av grundprinciperna. Detta handlande kan inte ens motiveras av eventuella orsaker förknippade med den nationella säkerheten, såsom de orsaker som gör det möjligt för en medlemsstat som undertecknat Schengenavtalet att tillämpa artikel 2 i detta instrument och denna väg inrätta en kontroll av de inre gränserna. Jag tycker inte att gruppen av portugisiska medborgare i detta hänseende skulle kunna utgöra en särskilt fara, eller någon fara överhuvudtaget, för den spanska staten. Och även om det förhåll sig på annat sätt skulle man aldrig i Spanien, Portugal eller i något annat land inom unionen kunna acceptera en sådan våldsam reaktion och ett sådant maktmissbruk som de spanska myndigheterna tyvärr gjort sig skyldiga till.

Kan rådet ange vad det tillsammans med den spanska regeringen ämnar göra för att reda ut händelsen?

Anser inte rådet att det vore nödvändigt att främja en klar definition av och en överenskommelse om de omständigheter och villkor som kan leda till att Schengenbestämmelserna inte tillämpas?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2021/02, E-2028 E-2029/02

(11 november 2002)

Rådet ber att få informera den ärade parlamentsledamoten om att artikel 2.2 i Schengenavtalets tillämpningskonvention från 1990(1) ger medlemsstaterna möjlighet att under begränsad tid återinföra nationella gränskontroller vid de inre gränserna.

Det åligger vare enskild medlemsstat att avgöra huruvida och i vilken mån denna möjlighet skall tillvaratas i det fall att de står som värdar för Europeiska rådet. I beslut SCH(Com-Ex (95) 20 Rev 2(2) fastställs förfarandereglerna för tillämpning av artikel 2.2 i Schengenavtalets tillämpningskonvention. I artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen och i artikel 64.1 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen föreskrivs att medlemsstaterna har ansvaret för att vidta konkreta åtgärder för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Det åligger således inte rådet att avgöra huruvida sådana åtgärder har vidtagits på lämpligt sätt.

(1) EGT L 239, 22.9.2000.

(2) EGT L 239, 22.9.2000, s. 133.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2805/02

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Direktiv 2000/35/EG om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner

Enligt artikel 6 i direktiv 2000/35/EG(1) om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner skulle EU:s medlemsstater senast den 8 augusti 2002 ha satt i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

Har direktiv 2000/35/EG redan införlivats i alla medlemsstaters lagstiftning? Om så inte är fallet, i vilka medlemsstater har det inte införlivats, och vad har kommissionen för avsikt att göra åt det?

(1) EGT L 200, 8.8.2000, s. 35.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(21 oktober 2002)

Över hälften av medlemsstaterna har redan införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner. Fram till och med den 30 september 2002 hade kommissionen emellertid ännu inte fått någon anmälan från Grekland, Spanien, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Portugal.

Eftersom ämnet är av stort intresse både för allmänheten och inte minst för de små och medelstora företagen har kommissionen skapat en webbplats som är öppen för alla. Bland den information som har lagts ut finns även en förteckning över nationell lagstiftning varigenom direktivet införlivas. Förteckningen uppdateras allt eftersom kommissionen får in dessa uppgifter från medlemsstaterna. Webbplatsen finns på följande adress: http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/late_payments/index.htm.

Vad beträffar de medlemsstater som ännu inte har införlivat direktivet så inledde kommissionen den 30 september 2002 överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1189/02

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(26 april 2002)

Ämne: Vidareutveckling av avtalet mellan EU och Mexiko

I sitt senaste betänkande om avtalet mellan EU och Mexiko (A5-0036/2001) uttryckte Europaparlamentet önskemål om att nära knytas till detta avtal och att informeras om hur det utvecklas. Efter ingåendet av avtalet har sammanträden hållits i det gemensamma rådet och den gemensamma kommittén.

Har kommissionen tillämpat några av rekommendationerna i ovannämnda betänkande inom ramen för de bilaterala sammanträden som faller under dess behörighetsområden?

Planerar kommissionen att införa en klausul om samråd med det civila samhället, liknande den som finns i förslaget till avtal med Chile?

Har kommissionen föreslagit eller är den beredd att föreslå ett förslag till ändring av det avtal som rör protokollet om biologisk mångfald, ILO:s rättighetskonventioner och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som båda parter har anslutit sig till?

Är kommissionen beredd att förhandla med de mexikanska företrädarna för att stryka de avtalspunkter som strider mot Basel- och Rotterdamkonventionerna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(24 maj 2002)

Med hänvisning till rekommendationerna i Europaparlamentets senaste rapport om avtalet mellan Europeiska unionen och Mexiko (A5-0036/200l) kan kommissionen försäkra parlamentsledamoten om följande:

- Det allmänna avtalet mellan Europeiska unionen och Mexiko när det gäller de ekonomiska bestämmelserna och samarbetsbestämmelserna är tillräckligt asymmetriskt för att beakta att Mexiko och EU inte befinner sig på samma utvecklingsnivå.

- Beslutsfattandet inom det gemensamma rådet sker enligt interna lagar och förfaranden. Varje gång det gemensamma rådet skall vidta en åtgärd, görs detta på en specifik rättslig grund. Vid samråd med Europaparlamentet kommer det att tas vederbörlig hänsyn till dess åsikter. Mexiko tillämpar också egna inhemska lagar.

- Kommissionen använder sig när det gäller de mänskliga rättigheterna av befintliga mekanismer för att följa situationen i Mexiko och Europa. Den politiska dialogen inom det gemensamma rådet och den gemensamma kommittén möjliggör utbyte av uppgifter i denna fråga.

Kommissionen har för närvarande inte för avsikt att göra några tillägg till avtalet. Eftersom båda parter fäster stor vikt vid dialogen med det civila samhället, gick kommissionen vid den gemensamma kommitténs möte den 2 oktober 2001 med på att organisera ett forum för det civila samhället i slutet av 2002.

Besluten om att inrätta ett frihandelsområde mellan EG och Mexiko innefattar översynsklausuler rörande särskilda produkter eller sektorer som inte ingick i det första beslutet. Kommissionen kommer vid sin översyn av besluten om frihandelsområdet att beakta alla nya multilaterala protokoll, konventioner och riktlinjer som båda parterna anslutit sig till.

Kommissionen fäster stor vikt vid alla multilaterala instrument och kan försäkra parlamentsledamoten att inga bilaterala avtal eller tolkningar av dessa kommer att strida mot gemenskapens multilaterala förpliktelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1099/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Skatteåterbetalning och EG-domstolens beslut i mål C-249/00

Efter EG-domstolens beslut av den 2 augusti 2001 i mål C-249/00 försvann möjligheten för greker som arbetat i utlandet, grekiska sjömän och utlandsgreker att få en lägre skattesats för överlåtelse av fast egendom via marknaden för fast egendom i valuta.

Eftersom det förekommer krav på skatteåterbetalning från utlänningar som är EU-medborgare för överlåtelse av fast egendom under olika tidsperioder, vill jag fråga kommissionen om den kronologiskt kan specificera när en sådan eventuell skatteåterbetalning är berättigad i ovanstående fall? Från det datum beslutet offentliggjordes, från det datum då det motiverade yttrandet sändes, eller från någon annan tidpunkt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 juni 2002)

Domstolen har inte meddelat någon dom i målet utan endast fattat beslut om att avskriva målet(1). Kommissionen avstod från att gå vidare med överträdelseförfarandet inför domstolen efter det att Grekland avskaffat de bestämmelser som diskriminerade mot icke-grekiska europeiska medborgare.

Den grekiska lagstiftningen från 1950 (som delvis ändrades på det aktuella området 1997) medgav en förmånsbehandling i skattehänseende av grekiska medborgare. När Grekland 1981 blev medlem i Europeiska gemenskapen blev denna ordning oförenlig med EG-fördraget. Avskaffandet av denna förmånsbehandling är endast tillämplig från och med beskattningsåret 2001 och inte retroaktivt för perioden 1981 till 2001.

I kraft av den gemenskapsrättsliga principen om icke-diskriminering kan unionsmedborgare kräva att behandlas på samma sätt som grekiska medborgare. I princip kan de därför för beskattningsåren före år 2001 åtnjuta den skattenedsättning som ursprungligen var avsedd endast för grekiska medborgare. Nationella regler i Grekland, liksom i övriga medlemsstater, begränsar emellertid möjligheterna att på nytt ta upp avslutade ärenden. Normalt kan återbetalning av felaktigt betalda skatter endast ske så länge som de relevanta taxeringsbesluten inte vunnit laga kraft (vanligtvis genom att beslutet ifråga överklagats på administrativ eller rättslig väg).

Dessa nationella regler får dock inte i jämförelse med verkställigheten av krav grundade i nationell rätt äventyra eller verka diskrimerande mot verkställigheten av krav som har sin grund i gemenskapsrätten.

(1) EGT C 348, 8.12.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2138/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Jamaica

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Jamaica som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.