SKRIFTLIG FRÅGA E-2477/98

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Bioterrorism

Enligt uppgifter i en facktidning inom medicinsk forskning konstateras att det vore förhållandevis enkelt för en hänsynslös terroristorganisation att, t.ex. i en storstad, utlösa en terrorattack med biologiska vapen såsom Anthrax. Konstgjorda epidemier skulle kunna sprida sig med okontrollerbar hastighet.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att minska risken för ett terroristdåd med biologiska vapen, och i fall så ändå skulle ske, för att begränsa skadeverkningarna?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(21 september 1998)

Den internationella medvetenheten är stor om riskerna för att biologiska vapen, toxinvapen och andra massförstörelsevapen skall användas av mindre nogräknade stater eller terroristorganisationer. Kommissionen är deltar fullt ut i det arbete som pågår inom Europeiska unionen i denna viktiga fråga, både inom andra och tredje pelaren.

Det är en prioriterad fråga inom EU att främja internationellt deltagande i och efterlevnad av multilaterala nedrustnings- och ickespridningsavtal, t.ex. fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, konventionen om kemiska vapen och konventionen om biologiska (bakteriologiska) vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), och att samtidigt stärka exportkontrollmekanismerna.

BTV-konventionen förbjuder utveckling, framställning och lagring av biologiska vapen. Medlemsstaterna och övriga deltagare vid den fjärde översynskonferensen 1996 insåg behovet av att säkerställa ett uppfyllande i praktiken av förpliktelserna enligt konventionen, vilket skulle bidra till att förhindra att biologiska vapen och toxinvapen kommer till användning vid terroristaktioner.

Europeiska unionen anser att 1998 är ett år av största betydelse för förhandlingarna om ett protokoll - innehållande bl.a. kontrollmekanismer - för att förbättra efterlevnaden av BTV-konventionen och gav uttryck för detta i en gemensam ståndpunkt som antogs den 4 mars 1998. EU förbereder utspel för att öka anslutningen till konventionen och informella sammanträden med tekniska experter fortsätter att äga rum.

Samtidigt ökar informationsutbytet och samarbetet mellan polis och tull inom EU. Den 23-24 mars 1998 anordnade ordförandelandet Förenade kungariket t.ex. ett seminarium om kemisk och biologisk terrorism som samlade 27 länder, bl.a. medlemsstater och kandidatländer samt Förenta staterna och andra medlemmar i G8-gruppen. Kommissionen bidrog med ekonomiskt stöd genom Oisin-programmet. Vid seminariet behandlades det hot som kemisk och biologisk terrorism utgör och olika sätt att bemöta detta hot. Ett av seminariets resultat var en överenskommelse om att utöka terroristbekämparna med experter på kemisk och biologisk terrorism.

Vid toppmötet den 18 maj 1998 mellan EG och Förenta staterna, där kommissionen deltog, nämndes kemisk och biologisk terrorism särskilt i ett uttalande om gemensamma mål för EU:s och Förenta staternas terrorismbekämpning som ett område av ömsesidigt intresse där synpunkter utbytts och metoder jämförts.

Av det ovan sagda framgår att medlemsstaterna och kommissionen är fast beslutna att vidta politiska och praktiska åtgärder för att minska risken för terroristattacker med biologiska vapen och att arbetet för att utveckla effektivare bekämpningssätt fortsätter på det bredare internationella planet.