SKRIFTLIG FRÅGA E-3241/00

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Hälsorisker på grund av olovliga tillsatser i smör

Den 6 juli 2000 offentliggjorde kommissionen ett pressmeddelande från OLAF i vilket det lämnades information om bedrägerier med smör som manipulerats.

Enligt dessa uppgifter har Camorran som opererar i Neapelområdet under flera år i stor skala förfalskat smör som sedan sålts med hjälp av italienska, franska och belgiska företag.

Det manipulerade smöret bestod till nästan en tredjedel av kemiska tillsatser, vegetabiliskt fett, talg från nötkreatur och andra tillsatser som normalt används vid framställning av kosmetika. Under tidsperioden 1997 till 1999 framställdes sammanlagt cirka 16 000 ton av denna förfalskade produkt.

En del av det manipulerade smöret exporterades till tredje land. För detta utbetalades exportstöd från gemenskapsbudgeten. En annan del av smöret användes för framställning av bakverk. Även för detta tog man i anspråk bidrag från gemenskapsbudgeten.

I det ovannämnda pressmeddelandet förekom inga som helst uppgifter angående eventuella hälsorisker.

1. Kan kommissionen bekräfta att det enligt den italienska finanspolisen som leder utredningen har förelegat hälsorisker?

2. Vid vilken tidpunkt erhöll kommissionens ansvariga GD information om detta, och vilka uppgifter har man angående riskerna med de substanser som använts och angående vilken slags hälsorisker dessa medför?

3. När och på vilket sätt informerades medlemsstaternas hälsovårdsmyndigheter?

4. Har kommissionen under tiden fått tillgång till en förteckning över de företag som har utnyttjat det manipulerade smöret vid framställningen av kex, kakor, glass och andra livsmedel? Om detta inte är fallet, varför inte? Och om så är fallet, skulle man då kunna sända mig en kopia av förteckningen?

5. Var har de berörda produkterna saluförts, och vad har kommissionen gjort för att se till att produkter som fortfarande förekommer tas bort ur hyllorna?

6. Vilka slutsatser drar man inom kommissionen utifrån det faktum att ett bedrägeri i så stor skala i vilket ledande företag i branschen varit involverade uppenbarligen snarast upptäcktes av en slump i samband med en maffiautredning, och att denna upptäckt inte skedde på grund av de kontroller som genomförs av de myndigheter som ansvarar för hälsoskydd?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

Syftet med de bedrägerier med smör som parlamentsledamoten hänvisar till var att på ett olagligt sätt få gemenskapsstöd. Utredningarna om dessa bedrägerier görs av medlemsstaternas rättsliga myndigheter i samarbete med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

När bedrägeriet avslöjades den 5 juli 2000 nämndes det i ett pressmeddelande från allmänna åklagaren i Neapel att det fanns en hälsorisk.

Kommissionen började genast samla in information om en sådan potentiell risk. Systemet för snabbt informationsutbyte användes för att meddela alla medlemsstater om situationen och för att be de berörda medlemsstaterna att meddela resultaten av utförda analyser. Vidare diskuterades frågan om hälsoriskerna vid ett samordningsmöte mellan de belgiska och de italienska myndigheterna den 14 juli 2000, i närvaro av kommissionens företrädare. Efter detta möte begärde de belgiska och de italienska myndigheterna att få ett expertutlåtande från toxikologer. De resultat som hittills har överlämnats tyder på att det inte förekommer några kemiska föreningar som kan utgöra hälsorisker, som exempelvis polyklorerade bifenyler (PCB), organiska klorföreningar och tungmetaller.

På grundval av den utredning som gjorts av de italienska myndigheterna har man kunnat fastställa att det förfalskade smöret dels hade använts till framställning av bakverk, dels hade exporterats, och i båda fallen hade gemenskapsbidrag betalats ut. OLAF har uppgett att man vet vilka företag som har köpt produkterna från Italien och att man inte när det gäller något av dessa företag kan dra slutsatsen att de deltog i bedrägeriet. Företagens namn är fortfarande hemliga av utredningsskäl, enligt den nationella lagen, och på grund av de bestämmelser om sekretess och uppgiftsskydd som gäller för OLAF och för kommissionen.

OLAF har uppgett att de nationella myndigheterna i samarbete med OLAF:s avdelningar fortfarande utreder produkternas slutdestination. Kommissionen konstaterar att frågan om att dra tillbaka produkterna från marknaden ingår i medlemsstaternas behörighet och att dessa har fått fullständig information om de preliminära resultaten av utredningen.

Denna händelse visar den stora vikten av att livsmedelsprodukter går att spåra genom hela produktions- och distributionskedjan och av att man kan definiera de ekonomiska aktörernas roll och ansvarsområden bättre. Kommissionen betonade detta i den vitbok om säkra livsmedel som antogs den 12 januari 2000(1). Förslag i denna anda har lagts fram för parlamentet och rådet i samband med översynen av lagstiftningen om livsmedelshygien. Medlemsstaternas kontrollorgans betydelse i detta sammanhang är av yttersta vikt.

OLAF (f.d. Uclaf) informerade de italienska myndigheterna om misstankarna i början av 1999 och inbjöds då att samarbeta med polismyndigheter och rättsliga myndigheter. Det var tack vare dessa myndigheters utredningar som man kunde avslöja bedrägeriet.

(1) KOM(2000) 719 slutlig.