ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0762/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(13 mars 2000)

Ämne: Humanitärt stöd till den eritreanska befolkningen

Konflikten mellan Eritrea och Etiopien, som inleddes i maj 1998, har lett till ett stort antal offer i båda lägren, liksom deportation av tiotusentals civila. Europeiska unionen borde i samarbete med FN på ett mer framträdande sätt ingripa i regionen, dels genom att övertyga Etiopien att i helhet godkänna det fredsavtal som utarbetats av Afrikanska enhetsorganisationen, dels genom att skicka större humanitärt stöd till de invånare som fallit offer för konflikten. Europeiska unionen har endast beviljat 40 procent av det humanitära stöd som de eritreanska myndigheterna begärt och detta stöd når sitt mål med allvarliga förseningar.

Kan kommissionen mot bakgrund av ovanstående besvara följande:

1. Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att öka det humanitära stödet till dem som drabbats av konflikten?

2. Vilka åtgärder har den vidtagit, eller avser den att vidta, för att stödet i fråga skall komma fram snabbare?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(4 april 2000)

Alltsedan fientligheter och militär konfrontation bröt ut mellan Etiopien och Eritrea har kommissionen, i synnerhet genom sitt humanitära kontor (ECHO), aktivt deltagit för att ge bistånd till de krigsdrabbade befolkningarna i Eritrea. Kommissionen stödjer en lång rad olika humanitära verksamheter på området för vattenförsörjning och sanitära installationer, kompletterande näringstillförsel, logi, distribution av mat och andra produkter än livsmedel. Detta stöd är särskilt viktigt för cirka 200 000 tvångsförflyttade människor och deporterade som samlats i läger.

Kommissionen ställde 1999 humanitärt bistånd till ett värde av 9,8 miljoner euro till förfogande till utsatta befolkningar som påverkats av kriget mellan Etiopien och Eritrea. Av detta belopp avsåg 23,5 miljoner euro Etiopien och 6,3 miljoner euro Eritrea. Gemenskapen är därmed en av de största givarna av humanitärt bistånd till de tvångsförflyttade och deporterade befolkningarna i Eritrea. Kommissionen är medveten om behovet att förhålla sig opartisk till båda länder. De humanitära behoven och omständigheterna i Eritrea kräver dock ett mer omfattande stöd.

Kommissionen kommer att fortsätta att nära följa den humanitära situationen i Eritrea. Om situationen skulle försämras kommer behovet att anpassa kommissionens biståndsprogram att ses över.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0828/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(10 mars 2000)

Ämne: TV-apparaters brandsäkerhet

Är kommissionen medveten om en rapport som Sveriges provnings- och forskningsinstitut nyligen gett ut och enligt vilken de lägre krav som infördes under 1990-talet i brandsäkerhetsbestämmelserna för utrymmen där man tittar på TV haft till följd att TV-apparater som säljs i Europa utgör en större brandrisk än TV-apparater som säljs i USA?

Enligt bevis som ingår i rapporten säljer man på den europeiska marknaden TV-apparater som är lättantändliga och som ifall av eldsvåda brinner explosionsartat, vilket kännbart förkortar människors potentiella räddningstid. Detta har konsekvenser för hushåll utöver hela Europa och särskilt för sjukhus och vårdanstalter där man med hjälp av brandsäkerhetsbestämmelser strävar efter att kontrollera antändbarheten av material och följaktligen även deras farlighet, eftersom det ifall av en eldsvåda kan uppstå svårigheter att evakuera patienterna.

Kommer kommissionen att utan dröjsmål granska brandsäkerhetsbestämmelserna för TV-apparater som säljs i Europa för att se till att de svagaste grupperna i samhället ges skydd mot eldsvådor i samma eller större utsträckning som i USA?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(18 april 2000)

Brandsäkerhet är en fråga som kommissionen prioriterar högt.

Kommissionen har varit i kontakt med berörda svenska myndigheter för att få mer information om den rapport från Sveriges provnings- och forskningsinstitut som frågeställaren hänvisar till.

TV-apparaters säkerhet regleras i lågvoltsdirektivet 73/23/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser(1). Brandsäkerhetsfrågor behandlas närmare i den harmoniserade standarden EN 60065:1998 Audio-, video- och liknande elektronisk utrustning Säkerhet som antagits av den europeiska standardiseringsorganisationen Cenelec.

Hittills har kommissionen inte fått någon information från de nationella myndigheterna om att det skulle förekomma brister i ovannämnda standard då det gäller brandsäkerhet. Med anledning av parlamentsledamotens fråga kommer emellertid kommissionen nu att ta upp ärendet med de nationella myndigheter som svarar för överförandet av lågvoltsdirektivet vid deras nästa möte som planeras äga rum den 2627 april 2000.

Behovet av ytterligare åtgärder, däribland en eventuell översyn av gällande säkerhetsstandarder för TV-apparater, kommer då att övervägas på grundval av medlemsstaternas uppgifter.

(1) EGT L 77, 26.3.1973.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0754/00 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen. Grönlandssälar.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 026 E , 26/01/2001 s. 0104 - 0104



SKRIFTLIG FRÅGA E-0754/00 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen (13 mars 2000) Ämne: Grönlandssälar Den grymma jakten på grönlandssälungar i Vita havet inleds i slutet av februari eller början av mars. Har kommissionen några planer på att ta upp frågan med de ryska myndigheterna och Vladimir Putin? Svar från Chris Patten på kommissionens vägnar (5 april 2000) Unionen intensifierar sin dialog om miljöfrågor med de ryska myndigheterna inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet varvid man utnyttjar en särskild underkommitté i den samarbetskommitté som inrättats för detta ändamål. Nästa möte planeras till veckan 1519 maj 2000. Frågor som rör utrotningshotade arter och biologisk mångfald diskuteras i detta sammanhang.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0549/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 februari 2000)

Ämne: Den nuvarande konjunkturen inom den europeiska mjölksektorn

Mot bakgrund av den information som medlemsstaterna har gett kommissionen under det nuvarande produktionsårets fyra första månader (apriljuli) och enligt den prognos som kommissionen har utarbetat på grundval av denna information och som den offentliggjorde i november, framgår det att vissa medlemsstater har överskridit de fastställda mjölkkvoterna.

Kan kommissionen, nu när det innevarande produktionsåret snart är slut och eftersom den känner till den nuvarande konjunkturen inom den europeiska mjölksektorn, redogöra för de senaste uppgifterna om hur mycket mjölk de olika medlemsstaterna har producerat under det innevarande produktionsåret (1999/2000) och hur stor del av kvoterna som utnyttjats vid det datum uppgifterna utfärdats?

Kan kommissionen på grundval av prognoserna i slutet av produktionsåret ange vilka medlemsstater som sannolikt kommer att överskrida sina kvoter och med hur stora mängder de kommer att göra detta?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 mars 2000)

Först och främst skall medlemsstaterna meddela kommissionen de officiella uppgifterna rörande kvoterna före den 1 september varje år efter slutet av referensperioden (aprilmars), med hjälp av frågeformuläret i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 536/93 av den 9 mars 1993 om tillämpningsföreskrifter för tilläggsavgiften för mjölk och mjölkprodukter(1) enligt bestämmelserna i fjärde strecksatsen i artikel 8. Av denna anledning blir de uppgifter som hänför sig till referensperioden 1999/2000 inte tillgängliga förrän efter detta datum. Frågeformuläret utgör grundvalen för betalning av tilläggsavgiften.

Enligt gällande praxis meddelar emellertid medlemsstaterna kommissionen den beräknade förändringen av de genomförda leveranserna till industrin. För närvarande har kommissionen tillgång till dessa beräkningar för perioden aprildecember, utom för Grekland (augusti) och Spanien (november). Av denna beräkning kan man se att vissa medlemsstater överskrider den nivå som uppskattats för hela referensperioden. Som man kan se i den tabell som sänds direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat gäller detta Spanien, Italien, Luxemburg, Österrike, Finland, Sverige och Storbritannien.

Vid läsningen av denna tabell måste man ta hänsyn till att de överlåtelser som anges i artiklarna 4 och 6 i rådets förordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(2) kan orsaka antingen en ökning eller en minskning av överskottet beroende på de konkreta omständigheterna.

Med hänsyn till ovanstående ger de tillgängliga uppgifterna bara en begränsad uppfattning om hur stort överskottet blir, eftersom beräkningar dessutom saknas för 25 % av referensperioden, nämligen månaderna januarimars 2000, vilket avsevärt kan förändra bilden av den hittillsvarande utvecklingen inom varje medlemsstat.

(1) EGT L 57, 10.3.1993.

(2) EGT L 405, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1054/00

från Theresa Villiers (PPE-DE) till rådet

(6 april 2000)

Ämne: Cypern

Kan rådet bekräfta eller förneka uppgifter om att cypriotiska medborgare kommer att nekas rätt till rörelsefrihet när Cypern ansluts till EU såvida inte Turkiet ansluter sig samtidigt?

Robin Cook, parlamentsledamot samt utrikes- och samväldesminister, uttalade sig den 15 februari 2000 (Hansard Column 781) i underhuset i samband med Cyperns anslutning till EU.

Han meddelade att rörelsefriheten mellan Cypern och den ockuperade norra delen endast skulle kunna garanteras om Turkiet anslöt sig till EU vid samma tillfälle.

Återspeglar detta uttalande rådets ståndpunkt? Kan rådet ange om några cypriotiska medborgare kommer att nekas rätt till rörelsefrihet när Cypern ansluter sig till EU?

Om svaret är jakande, kan rådet förklara varför cypriotiska medborgare (på obestämda grunder) kommer att nekas de grundläggande rättigheter som fastställs i fördragen? Kan rådet motivera beslutet att på detta sätt diskriminera cypriotiska medborgare?

Kan rådet förklara varför beslutet om Cyperns anslutning kopplas ihop med EU:s förbindelser med ett tredje land som har en illegal ockupationsstyrka på Cypern, vilket går stick i stäv med de ståndpunkter som angetts av FN, Europaparlamentet, Europeiska rådet och en överväldigande majoritet av det internationella samfundet?

Svar

(8 juni 2000)

Den ärade parlamentsledamoten uppmärksammas på rådets svar på den skriftliga frågan E-711/00 i samma ärende från Ioannis Marínos.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0269/00

från Jan-Kees Wiebenga (ELDR) till rådet

(8 februari 2000)

Ämne: Gränskontroller inom Schengenområdet på Schiphols flygplats

Det har rapporterats att det nederländska flygbolaget KLM tvingade en nederländsk medborgare att visa upp ett giltigt pass som identitetshandling vid en resa mellan två Schengenländer (Amsterdam-Rom).

1. På vilka bestämmelser i Schengenavtalet grundar sig kravet på ett giltigt pass?

2. Är det inte så att EU även erkänner andra rese- och identitetshandlingar för resor mellan Schengenländer? Om ja, vilka?

3. Begär även andra nationella flygbolag från Schengenländer, t.ex. Sabena, Air France eller Lufthansa, ett giltigt pass eller godtas även andra identitetshandlingar?

4. Om detta är i enlighet med någon gällande regel, är rådet villigt att ändra reglerna så att även andra identitetshandlingar kan komma i fråga?

Svar

(8 juni 2000)

Rådet uppmärksammar den ärade parlamentsledamoten på att Schengenbestämmelserna, när det gäller medborgare i medlemsstaterna, inte reglerar flygbolagens rätt att före incheckningen kontrollera att innehavaren av biljetten, som normalt är personlig och inte får överlåtas, verkligen är den person som förekommer i dokumentet.

Rådet informerar dessutom den ärade parlamentsledamoten om att varje medborgare i en medlemsstat vid förflyttningar inom EU enligt direktiv 68/360/EEG och 73/148/EEG samt EG-domstolens rättspraxis skall inneha ett identitetskort eller ett giltigt pass. Eftersom identitetskort inte är obligatoriskt i Nederländerna bör varje nederländsk medborgare åtminstone ha ett giltigt pass när han reser till en annan medlemsstats territorium.

Under alla förhållanden betonar rådet att fördraget överlåter åt kommissionen och EG-domstolen att övervaka att gemenskapsrätten tillämpas korrekt i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0651/00

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Miljöskatt

I februari ägde ett möte rum i Palma de Mallorca där Eusebio Murrillo från styrelsen för regionalpolitik medverkade. Vid mötet diskuterades den regionala regeringens förslag om att införa en miljöskatt för de turister som besöker Balearerna.

Har Europeiska kommissionen tagit emot något förslag eller någon förfrågan om denna miljöskatt på Balearerna?

Om så är fallet, vilka rekommendationer har kommissionen givit den regionala regeringen på Balearerna angående miljöskatteprojektet?

På vilka villkor kan enligt Europeiska kommissionens uppfattning en sådan skatt införas?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(18 april 2000)

Kommissionen kan informera ledamoten om att inget förslag om miljöskatt på Balearerna inkommit.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1315/00

från Cristiana Muscardini (UEN) och Gianfranco Fini (UEN) till kommissionen

(27 april 2000)

Ämne: Tillämpningen i Italien av direktiv 86/653/EEG

Ett italienskt kommersiellt företag har erlagt avgångsvederlag till en anställd (handelsrepresentant) med tillämpning av ett ekonomiskt avtal av den 25 juli 1989 och inte med tillämpning av lagdekret nr 303 av den 10 september 1991, i vilket hänvisas till direktiv 86/653/EEG(1) om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter, i enlighet med artikel 15 i lag nr 428 av den 29 december 1990.

Företagets har genom sitt handlande minskat vederlaget betydligt, medan lagdekret nr 303, i vilket hänvisas till direktivet, gynnar arbetstagaren som rätteligen, men utan att vinna gehör, har åberopat att dekretet skall tillämpas.

Kan kommissionen meddela

- om den anser att det europeiska direktivet har företräde framför 1989 års avtal,

- om den europeiska lagstiftningen har företräde framför nationell lagstiftning,

- och, om så är fallet, vilka åtgärder arbetstagaren kan vidta för att utverka de rättigheter han tillerkänns enligt direktivet?

(1) EGT L 382, 31.12.1986, s. 17.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(15 juni 2000)

I artikel 1.2 i rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter definieras begreppet handelsagent på följande sätt: Med handelsagent avses i detta direktiv en självständig agent med varaktig behörighet att förhandla om försäljning eller köp av varor för en annan persons räkning, här nedan kallad huvudman, eller att förhandla om och slutföra sådana affärsuppgörelser i huvudmannens namn och för dennes räkning.

Direktivets definition av handelsagent innebär att det inte omfattar vissa kategorier av handelsagenter. Detta gäller särskilt för handelsrepresentanter som inte är självständiga agenter, utan arbetstagare som avlönas av ett företag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0406/00

från Gerhard Schmid (PSE) till rådet

(16 februari 2000)

Ämne: Ersättning till tyska företag som bedriver sjöfart på Donau och tyska speditionsföretag på grund av att den jugoslaviska delen av Donau spärrats av

I staden Regensburg i Tyskland har flera företag sitt säte som enbart ägnar sig åt transporter på Donau från Tyskland till destinationsorter som ligger nedanför Jugoslavien. Kosovo-kriget, förstörandet av broarna över Donau och den därpå följande avspärrningen av den jugoslaviska delen av Donau har medfört att dessa företags verksamhet har upphört. Eftersom dessa företag är i hög grad specialiserade på en viss typ av trafik på Donau finns i stort sett ingen möjlighet att övergå till andra verksamhetsområden.

Därför ställs dessa frågor till rådet:

1. Bör dessa företag betraktas som drabbade av Kosovo-kriget, på samma sätt som företagen i Kosovo?

2. Kan dessa företag erhålla ekonomiskt uppbyggnadsstöd som kompensation för den skada som de drabbats av?

3. Är dessa företag berättigade till ett uppbyggnads- respektive företagsstöd utan återbetalningsskyldighet som kompensation för de löpande förlusterna och till stödmedel för investeringar med offentlig borgen?

Svar

(2 maj 2000)

Rådet meddelar den ärade parlamentsledamoten att det åligger kommissionen att uttala sig om det statliga stöd som medlemsstaterna beviljat enligt bestämmelserna i artikel 87 och följande i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2237/00

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(29 juni 2000)

Ämne: Bedrägeri i samband med bananimporterna

Sedan ungefär ett år tillbaka har falska importintyg för bananer påträffats inom Europeiska unionen. På så vis har 164 000 ton bananer från tredje länder införts olagligt på det europeiska territoriet. De berörda aktörerna betalade en avgift på 75 euro i stället för 750 euro per ton, som de skulle ha betalat för import av bananer utanför den tilldelade kvoten.

Det prisfall som registrerats under de senaste månaderna, och som fått allvarliga konsekvenser för ett stort antal producenter i de yttre randområdena, skulle alltså kunna förklaras med vissa aktörers föga skrupulösa beteende.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta, och inom vilka tidsfrister, för att avhjälpa de skador dessa producenter lidit?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(13 juli 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2319/00

från Véronique Mathieu (EDD) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Räddningstjänsten och kampen mot bränder efter stormar

En följd av stormarna i december 1999 är att brandrisken är stor i de europeiska skogar som drabbades av ovädret. Flera bränder har redan uppstått i skogarna.

För att katastroferna skall kunna förebyggas måste brandsäkerheten förbättras.

1. Anser inte kommissionen att förebyggandet av bränder efter stormar hör till tillämpningsområdet för ett program för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten som rådet inrättade genom ett beslut den 9 december 1999?

2. Hur tillämpar kommissionen försiktighetsprincipen, som behandlas i ett meddelande från kommissionen den 2 februari 2000, när det gäller att förebygga bränder efter stormar?

3. Kan kommissionen meddela om man på gemenskapsnivå utvärderat brandriskerna efter stormarna?

4. Vilka åtgärder har samfinansierats i enlighet med förordning (EEG) nr 2158/92(1) som fastställer åtgärder för att skydda gemenskapens skogar mot bränder och som har som mål

- att fastställa orsakerna till skogsbränderna och

- att fastställa medel för att bekämpa dem?

5. Vilka initiativ ämnar kommissionen ta för att förbättra systemet för att övervaka skogarna efter naturkatastrofer och olyckor till följd av tekniska fel?

(1) EGT L 217, 31.7.1992.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(13 juli 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0951/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(29 mars 2000)

Ämne: Mål 2-området Hainut

Att den vallonska provinsen Hainut blivit mål 2-område har medfört att många företag som sedan länge varit verksamma i den angränsande provinsen Västflandern nu flyttar till Hainut. Företagsledarna i fråga erkänner att de flyttar sin verksamhet helt och hållet på grund av att de får mål 2-bidrag. Skulle företagen inte få EU-stöd skulle de stanna kvar i Västflandern. För att få detta stöd måste företagets huvudkontor ha sitt säte i Hainut.

1. Hur många och vilka ansökningar om mål 2-stöd för nya ekonomiska verksamheter i Hainut har inkommit sedan 1 januari 2000?

2. När och var registrerades företagens huvudkontor?

3. a) Hur många av företagen var tidigare verksamma i provinsen Västflandern?

b) Hur många av företagen är fortfarande verksamma i Västflandern?

4. Har företagen i fråga uttryckligen tillfrågats om deras flytt från Västflandern till Hainut beror på att de får mål 2-stöd?

a) Om ja, Hur många företag i Västflandern skulle välja att flytta till Hainut utan mål 2-stöd?

b) Om nej, kommer kommissionen att fråga företagen i vilken mån flytten beror på mål 2-stödet?

5. Är kommissionen villig att vidta åtgärder för att förhindra att företag från Västflandern flyttar till Hainut?

a) Om ja, vilka åtgärder?

b) Om nej, varför inte?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(12 maj 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1040/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 april 2000)

Ämne: Finansiellt stöd till den brittiska oljeindustrin

I sitt svar på fråga E-0218/00(1) meddelar de Palacio att kommissionen sedan 1975 givit finansiellt stöd till Förenade kungariket till ett totalt belopp av 189,05 miljoner euro.

Kan kommissionen ange hur detta belopp fördelat sig per år och per subventionerat företag i Förenade kungariket?

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000, s. 104.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1040/00, E-1041/00 och E-1042/00 ingivet av Fran Loyola de Palacio för kommissionen

(16 maj 2000)

Sedan 1975 har gemenskapen haft program som syftar till att ge ekonomiskt stöd åt innovativ teknologi för utvinning, produktion och transport av oljeprodukter. I sitt svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-0218/00(1) lämnade kommissionen en redovisning av detta stöd, uppdelat på år och medlemsstater. När det gäller begäran om en detaljerad redovisning uppdelad på varje bolag kan kommissionen ge sådana data för perioden 1990-1998. Denna information skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Det bör emellertid påpekas att uppgifterna om stöd till vissa medlemsstater kan vara något missvisande, eftersom kontrakten utöver huvudentreprenören ofta omfattar en rad andra inblandade från olika medlemsstater.

När det gäller de begärda uppgifterna för perioden 1975-1990 är det tyvärr så att avsaknaden av elektroniskt datastöd under den aktuella tidsperioden gör att ett svar på parlamentsledamotens fråga skulle kräva tidskrävande och komplicerade efterforskningar, som kommissionen inte anser sig ha resurser att utföra.

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000, s. 104.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1388/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Faderskapsledighetsfrämjande åtgärder

I Sverige, men på sistone också till exempel i Italien, används ett särskilt slags bonus för att ge papporna en ökad anledning att ta ut sin faderskapsledighet. Systemet går ut på att om pappan tar tre månader vårdledigt, så har familjen rätt till ytterligare en månad vårdledigt. Av statistiken har det framgått att detta medfört att 80 procent av papporna i Sverige numera tar ut sin faderskapsledighet.

Tänker inte kommissionen försöka att driva på sådana föredömliga exempel också i de övriga medlemsstaterna och på det sättet nå fram till en större balans mellan könen i fråga om uttagen av vårdledigt?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(16 juni 2000)

De exempel som parlamentsledamoten tar upp innebär att pappor uppmuntras att ta ut föräldraledighet och bidrar till att skapa ökad jämvikt när det gäller föräldrarnas engagemang i att ta hand om barnen. Kommissionen anser dock att det är medlemsstaternas uppgift att införa god praxis på detta område.

På gemenskapsnivå omfattas lagstiftningen om föräldraledighet av ett ramavtal som slutits mellan UNICE, CEEP och EFS och som genomförs genom rådets direktiv 96/34/EG av den 2 juni 1996(1). I artikel 2.2 i detta ramavtal fastställs det att rätten till föräldraledighet i princip skall vara en icke överlåtbar rättighet i syfte att främja lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män. Eftersom ramavtalet avser införande av minimikrav har medlemsstaterna själva full frihet att anta mer gynnsamma bestämmelser på detta område.

(1) EGT L 145, 19.6.1996.