SKRIFTLIG FRÅGA E-1388/02

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(15 maj 2002)

Ämne: Skäktning utan bedövning

Den österrikiska författningsdomstolen beslutade år 1999 att religiöst påbjuden rituell skäktning inte fick förbjudas, eftersom ett förbud strider mot den grundläggande rätten till fri religionsutövning.

Skäktning utan bedövning strider dock mot nationella rättsnormer, särskilt djurskyddsbestämmelserna i de enskilda delstaterna, enligt vilka ett djur endast får slaktas med föregående bedövning. Vid skäktning får djuret strupen avskuren utan föregående bedövning och förblöder långsamt.

Genom Europeiska kommissionens beslut 2000/418/EG(1) förbjöds användningen av den så kallade ryggmärgsförstörarstaven. Med hjälp av denna stav förstörde man centrala nervsystemet hos djuret. Därigenom bedövades det så att det kunde slaktas utan smärta.

1. Ett upphävande av förbudet mot staven skulle väsentligen bidra till att de djur som i enlighet med vissa trosföreskrifter endast får skäktas kan bedövas i förväg. På detta sätt skulle deras smärtförnimmelser utsläckas. Överväger kommissionen möjligheten att sedan BSE-krisen avklingat på nytt införa respektive tillåta användningen av staven?

2. Delar kommission åsikten att det på grund av de mycket olika rättsliga bestämmelser som gäller för skäktning i EU-länderna krävs brådskande åtgärder för att harmonisera bestämmelserna och samtidigt göra dem förenliga med nationella normer? I vilken utsträckning och när kommer en harmonisering i djurens intresse att genomföras?

(1) EGT L 158, 30.6.2000, s. 76.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 juni 2002)

1. Kommissionen skulle vilja erinra om att laceration inte i sig är en bedövningsmetod, utan användes för att förhindra djurets konvulsioner efter bedövningen innan djuret bands fast. Såvitt kommissionen vet har denna metod heller inte använts i rituell slakt, eftersom kraniet måste perforeras innan det stavformade instrumentet kan föras in i hjärnskålen. Denna perforering gjordes vanligen med en bultpistol, som inte får användas vid slakt enligt vissa religiösa riter.

Förbudet mot laceration som slaktmetod grundas på synpunkter från Vetenskapliga styrkommittén. Kommittén betonar att det vid vissa slaktmetoder, däribland laceration, frigörs hjärnvävnad som går in i blodomloppet och som kan innehålla höga titer av TSE-smitta (överförbar spongiform encefalopati). Kommissionen har därför inte för avsikt att lyfta förbudet.

2. Religionsfriheten värderas högt i EU-lagstiftningen och ingår även i EU:s stadga för grundläggande rättigheter enligt vilken alla människor har rätt att utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, andaktsövningar och iakttagande av religiösa sedvänjor.

I sjätte skälet i rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning(1) betonas behovet av att ta hänsyn till de särskilda krav som vissa religiösa ceremonier ställer. I artikel 5.2 i direktivet föreskrivs därför att kravet att medlemsstaterna skall se till att djuren bedövas före slakt inte skall tillämpas beträffande djur som slaktas med särskilda metoder som krävs i samband med vissa religiösa ceremonier.

Med tanke på medlemsstaternas befogenhet på det kulturella området och subsidiaritetsprincipen är det dock medlemsstaterna som fattar beslut inte om, utan under vilka omständigheter rituell slakt utan bedövning får ske på deras territorium. Därför kommer kommissionen inte att föreslå någon ytterligare harmonisering i denna fråga.

(1) EGT L 340, 31.12.1993.