SKRIFTLIG FRÅGA E-3681/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(29 november 2000)

Ämne: Mjölkkvoter och EU:s utvidgning

Inför de följder som EU:s utvidgning kommer att få för den gemensamma jordbrukspolitiken och, i synnerhet, för den europeiska mjölksektorn, skulle kommissionen kunna upplysa om anslutningsvillkoren, i kapitlet om mjölkprodukter, för de olika kandidatländerna?

Vilka konsekvenser kommer, enligt kommissionen, utvidgningen att få för den nuvarande europeiska mjölksektorn?

Hur förutser kommissionen att utvidgningen kommer att påverka det befintliga systemet med europeiska mjölkkvoter?

Vilket scenario tänker man sig när det gäller mjölkkvoter för de olika kandidatländerna?

På vilket sätt kommer de nya mjölkkvoterna att påverka de nuvarande medlemsstaterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 januari 2001)

I gemenskapens gemensamma ståndpunkt om jordbruk som godkändes i juni 2000 framhävde gemenskapen vissa nyckelprinciper som skall styra förhandlingarna med kandidatländerna. För det första skall länderna, i god tid före anslutningen, bevisa att de förfogar över administrativ kapacitet för att effektivt tillämpa och verkställa gemenskapslagstiftningen, och att de har de mekanismer som krävs för att förvalta gemensam organisation av marknader. För det andra skall kandidatländernas lagstiftning vid anslutningen vara fullt förenlig med gemenskapens krav på säkra livsmedel och konsumentskydd. För det tredje får övergångsåtgärder endast finnas i undantagsfall och måste vara begränsade i tid och till omfattning samt åtföljas av en plan på hur gemenskapslagstiftingen skall tillämpas. För det fjärde medför godkännandet av gemenskapens lagstiftning en skyldighet att tillämpa gemenskapens priser på jordbruksprodukter från och med anslutningen.

Enligt prognoser på medellång sikt kommer mjölkproduktionen i kandidatländerna att öka något under kommande sju år, men de överskott som går till export kommer att förbli mer eller mindre konstanta. I detta avseende kan utvidgningen förvärra den europeiska mjölksektorns befintliga problem med marknadsbalansen något, men bör den inte skapa nya svårigheter.

Samtliga kandidatländer har accepterat nödvändigheten att till fullo uppfylla kraven i gemenskapens lagstiftning och tillämpa samtliga förordningar om gemensam organisation av marknader. Kandidatländerna har ombetts tillhandahålla en detaljerad plan för upprättandet av den officiella administration som kommer att ansvara för förvaltningen av mjölkkvotsystemet, och planer för att ta upp problem rörande jordbruksföretagens struktur och direktförsäljning.

När det gäller fastställande av kvoter, skall vid beräkningen av referenskvantiteten för mjölk hänsyn tas till uppgifter om historisk produktion under en viss referensperiod och krav på att undvika att öka gemenskapens överskott, samtidigt som skyldigheterna inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) beaktas. Kommissionen anser att denna period bör vara från senare år för att återspegla nuvarande produktions- och konsumtionsmönster och förbättrad statistisk tillförlitlighet.

På grund av dessa inbyggda säkerheter i gemenskapens förhandlingsposition förväntas inte anslutningen av nya medlemsstater i den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter påverka de nuvarande medlemsstaterna.

Det bör hållas i åtanke att det i rådets förordning (EG) nr 1256/1999 av den 17 maj 1999 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(1), särskilt i artikel 3 i denna, oberoende av utvidgningen, föreskrivs en översyn efter halva tiden: På grundval av en rapport från kommissionen skall rådet år 2003 genomföra en översyn efter halva tiden i syfte att det nuvarande kvotsystemet skall kunna löpa ut efter år 2006.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.