ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3589/01

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Den inre marknaden

Kontrollerna av import av färsk fisk från tredje länder vid de olika gränskontrollstationerna varierar mycket från land till land inom EU när det gäller mikrobiologiska normer.

Denna situation för med sig att europeiska importörer som införselpunkt systematiskt väljer flygplatser i EU-länder med gränskontrollstationer som har lägre fytosanitära krav och fraktar sedan varorna landvägen till slutdestinationen.

Detta får till indirekt till följd att det skapas en klar snedvridning av den inre marknaden för flygfrakt då denna typ av fraktflyg går till vissa flygplatser av skäl som till exempel inte har med vissa anläggningars konkurrenskraftiga villkor eller geografiska närhet att göra, och paradoxalt nog leder detta till stora förluster för flygfraktcentra i de länder som mer samvetsgrant ser till konsumenternas hälsa.

Känner kommissionen till denna situation?

Vilka åtgärder kommer man att vidta för att lösa detta problem? På vilken sikt?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(14 mars 2002)

Kontrollerna i fråga om import av produkter av animaliskt ursprung är harmoniserade ock klart fastställda i gemenskapens lagstiftning. I denna föreskrivs obligatoriska dokument- och identitetskontroller och fysiska kontroller vid varje gränsstation.

Reglerna för de mikrobiologiska tester som krävs för särskilda högriskprodukter som omfattas av beslut om skyddsåtgärder, inklusive fisk, fastställs vanligtvis i själva beslutet. Medlemsstaterna skall göra mikrobiologiska tester enligt de nationella reglerna på andra produkter av animaliskt ursprung än de som omfattas av skyddsåtgärder och som rutinmässigt kontrolleras vid gränsstationerna.

Kommissionens tjänstemän kontrollerar regelbundet gränsstationerna i medlemsstaterna för att se till att gemenskapens krav i fråga om standarder, personal och rutiner uppfylls. Om kommissionen underrättas om avvikelser i tillämpningen av gemenskapens lagstiftning kommer detta att utredas och nödvändiga åtgärder att vidtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2906/01

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(22 oktober 2001)

Ämne: Alqueva-dammen i Portugal

Stämmer det att EU skall finansiera halva det belopp på 1,25 miljarder euro som Europas största dammprojekt i regionen Alqueva kommer att kosta?

Stämmer det att Världsbanken redan 1975 sade nej till att finansiera detta projekt på grund av ekonomiska betänkligheter?

Finns det garantier för investeringens ekonomiska och ekologiska hållbarhet?

Stämmer det att mer än en miljon träd skall fällas för denna sjö och att beståndet av ett flertal endemiska arter hotas?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(14 december 2001)

Regionen Alentejo är en av de mest missgynnade i Portugal och i Europeiska unionen som helhet. Det är en jordbruksregion som ofta drabbas av torka och som visar upp en svag ekonomisk struktur och en befolkning med låg utbildning.

För att stödja den hållbara utvecklingen i den här regionen samfinansieras inte bara projektet med flera syften för Alqueva genom strukturfonderna under programperioderna 19941999 och 20002006, utan även en mängd åtgärder som syftar till att bredda den produktiva strukturen och öka utbildningsnivån, samtidigt som man minskar miljöeffekterna. För det här ändamålet har 193 133 miljoner euro investerats i det integrerade utvecklingsprogrammet för Alqueva-området för perioden 19941999 och 1 088 miljoner euro har avsatts för det regionala operativa programmet för Alentejo för perioden 20002006.

När det gäller projektet med flera syften för Alqueva har dammen i floden Guadiana som syfte att skapa en strategisk reserv för dricksvattenförsörjningen för Alentejos befolkning och att garantera energiproduktionen och bevattningen för den här regionen. Före beslutet om samfinansiering utfördes flera studier för att analysera det här projektet i ekonomisk och i miljömässigt hänseende. Dessa studier utfördes antingen på de portugisiska myndigheternas begäran eller på kommissionens begäran, eller de båda tillsammans, och de visar alla på vikten av genomförandet av det här projektet för Alentejos utveckling.

I dessa studier föreslås en utarbetning av en mängd åtgärder för minskning och kompensation av miljöeffekterna av ovannämnda projekt. För det ändamålet har en miljöförvaltningsplan utarbetats som åter tar upp alla dessa åtgärder liksom dem som syftar till att minska trädavverkningen i översvämmningszonen. Genomförandet av denna plan, som för närvarande håller på att genomföras, följs av en kommitté där icke-statliga miljöorganisationer är representerade.

I samband med det beslut om samfinansiering som tas under genomförandet av det här projektet, övervakar kommissionen att politiken och gemenskapsrätten när det gäller miljön respekteras, särskilt de åtgärder som nämnts ovan.

Slutligen påminns parlamentsledamoten om att det inte tillkommer kommissionen att uttala sig om Världsbankens beslut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3484/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Upphandling av kontrakt

Vilket förfarande använder kommissionen för inköp av utrustning? Har kommissionens tjänstemän behörighet att göra inköp eller använder kommissionen en extern inköpare? Hur stor procentandel av pengarna har man fått tillbaka när tillhandahållaren inte fullgjort sina skyldigheter enligt kontraktet? Anser kommissionen att detta är en rimlig procentandel? Om så inte är fallet, vilka åtgärder vidtar man för att garantera att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(22 februari 2002)

Kommissionen köper in utrustning genom externa leveransavtal.

Avtalen ingås i enlighet med de rutiner för offentlig upphandling som fastställs i budgetförordningen. Exakt vilka administrativa rutiner som tillämpas beror på hur stort belopp beställningen eller avtalet gäller. Anbudsinfordringarna offentliggörs i EGT och följs av teknisk och finansiell utvärdering. Avtal på mer än 50 000 euro slutförs först efter formellt meddelande från kommissionens rådgivande kommitté för upphandling och avtal, där vice generaldirektören för Generaldirektoratet för budget (GD BUDG) är ordförande. Kommitténs medlemmar består av representanter från 9 andra tjänster, bland annat Generaldirektoratet för Personal och administration (GD ADMIN), Rättstjänsten och Ekonomistyrning.

Inköpen görs av administrationen och aldrig på enskilt initiativ.

Om en leverantör inte fullgör sina avtalsmässiga åtaganden kan upp till 10 % av avtalets totala uppskattade belopp återvinnas (omfattas av garantibrevet) i enlighet med de särskilda bestämmelserna och beroende på typen av avtal. Den exakta procentsatsen fastställs före uppköpsförfarandet och anpassas med hänsyn till hur betydande avtalet eller beställningen är. Utöver denna garanti införs det särskilda påföljdsklausuler för varje typ av avtal, beroende på användningsområde för den produkt som köps in.

Under de senaste fem åren har den centrala inköpsenheten vid GD ADMIN inte haft något fall där en leverantör inte fullgjort sina avtalsmässiga åtaganden om leverans av utrustning.

För att ytterligare effektivisera verksamheten är kommissionen för närvarande i färd med att utarbeta ramar för ett system med e-handel. Ett sådant system tillämpas för närvarande för kontorsutrustning och torde inom kort komma att användas även för möbler och teknisk utrustning.

Utöver frågan om leveransavtal är parlamentsledamoten möjligen intresserad av upplysningen att GD BUDG nu håller på att upprätta den centrala databas för avtal som föreslogs i åtgärd 74 i vitboken om reformstrategi (mars 2000). Därmed samlas kommissionens alla entreprenörs- och finansieringsavtal, inklusive samtliga leveransavtal. Detta kommer att möjliggöra en mer systematisk och centraliserad övervakning än vad som hittills varit fallet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3532/01

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Ordningen för bladtobak 2005

Genom Europeiska kommissionens förslag(1) fastställdes bidragsordningen för bladtobak för skördeåren 2002, 2003 och 2004. Tobaksodlarna måste känna till den ordning som gäller för deras bidragen åtminstone en handelsperiod på förhand. När ämnar kommissionen lägga fram det nya förslaget till ordning som kommer att reglera skördeåret 2005 och därpåföljande år?

(1) KOM(2001) 684 21.11.2001.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 januari 2002)

Kommissionen har, inom ramen för den fortlöpande utvärderingen av jordbruksåtgärder, inlett en undersökning av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak varigenom det bör bli möjligt att förutspå vilka effekter gemenskapslagstiftningen får för råtobakssektorn. Resultaten av undersökningen förväntas ligga klara i slutet av 2002.

Med utgångspunkt från detta bör ett förslag till reform av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak läggas fram under första kvartalet 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3031/01

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Förtydliganden rörande svaret på muntlig fråga H-0751-01 om FN:s narkotikakontrollprogram (UNDCP) i Afghanistan

Kan kommissionen, mot bakgrund av att den har finansierat projekt i Afghanistan, vilket klargörs i det skriftliga svaret av den 2 oktober 2001 på muntlig fråga H-0751/01(1) om UNDCP:s verksamhet i Afghanistan, besvara följande frågor:

1. Vilka och hur många är målen och vad är kostnaden för dem?

2. Vem har organiserat och genomfört dem?

3. Genom vilken budgetpost har de finansierats?

(1) Skriftligt svar av den 2.10.2001.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 januari 2002)

För närvarande finansierar kommissionen inget projekt som särskilt rör bekämpningen av narkotika i Afghanistan. Genom budgetpost B7-302 finansierar kommissionen åtgärder till stöd för befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i Afghanistan och detta stöd kan gå till de invånare som drabbats av förbudet mot vallmoodling.

Av den tabell som skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat framgår vilka dessa åtgärder är, var de äger rum, kostnaden för dem, samt vilka organisationer som genomför dem.

På grundval av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats

lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika(1) pågår arbetet i kommissionen med att fatta beslut om projekt genomförda av icke-statliga organisationer till förmån för det afghanska folket på totalt ungefär 20 miljoner euro. Dessa åtgärder skall finansieras genom medel från samma budgetpost för 2001.

(1) EGT L 287, 31.10.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3652/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(15 januari 2002)

Ämne: Flera olika funktioner för det europeiska jordbruket

Vissa tredje länder har kritiserat gemenskapens stöd för export av jordbruksprodukter. Med beaktande av att man även diskuterar erkännande av det europeiska jordbrukets olika funktioner och sänkning av importtullarna uppmanas kommissionen att uppge

- vilken ståndpunkt den intar när det gäller jordbrukets olika funktioner och

- om den anser att man bör sänka vissa tullsatser för att uppnå jämvikt mellan tullsatser för produkter från Mellan- och Nordeuropa, som idag är överbeskyddade, och produkter från Medelhavsområdet (för närvarande gäller t.ex. en tullsats på 8 % för tomater, 86 % för smör och 68 % för socker)?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Jordbrukets multifunktionella roll är ett viktigt inslag i gemenskapens allmänna förslag i jordbruksförhandlingarna. Jordbruket liknar inte och kan inte liknas vid en industrisektor. Jordbruket har till uppgift att producera jordbruksvaror men bidrar även, både i industriländer och utvecklingsländer, till en hållbar utveckling, en livskraftig landsbygd, skyddet av miljön samt till kampen mot fattigdomen.

För övrigt stöder flera medlemmar av Världshandelsorganisationen (WTO) (Sydkorea, Japan, Mauritius, Norge ) gemenskapens återhållsamma syn på jordbrukspolitik och handeln med jordbruksprodukter. Precis som den gjorde i Doha, kommer kommissionen inom ramen för WTO-förhandlingarna att energiskt fortsätta att försvara sin syn på den europeiska jordbruksmodellen.

När det gäller problemet med att återställa jämvikten på tullområdet mellan s.k. kontinentala produkter och medelhavsprodukter kommer kommissionen att grunda sig på EU:s allmänna förhandlingsförslag som förespråkar ett förfarande för sänkning av de konsoliderade tullsatserna i likhet med det som användes under Uruguayrundan. Det bör även påpekas att det i fråga om tomater, förutom tullskyddet, finns ett särskilt system med ingångspriser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3568/01

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Folkresningen i Ungern 1956

Kan kommissionen ge besked om huruvida frågan om att straffrihet skall gälla i våra dagar för sådant som utspelat sig under folkresningen 1956 har kommit upp i samband med föranslutningsförhandlingarna mellan EU och Ungern?

Känner kommissionen till att Ungerns bestämmelser om när brott skall preskriberas i själva verket lett till att det dragit ut på tiden med att de som förövat brott under folkresningen 1956 ställts inför rätta och gjort så att många av dem kunnat undkomma sitt straff i Ungern?

Håller kommissionen med om att längden på det straff som i juni i år utmättes i fallet Mosonmagyaróvár i praktiken innebar att den åtalade Dudás benådades, genom att lag 39 om allmän amnesti av 1990 därvid åberopades?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

Inom ramen för strategin inför anslutningen bevakar kommissionen noga den politiska utvecklingen i kandidatländerna. I kommissionens återkommande rapporter bedöms årligen om länderna uppfyller de politiska anslutningskriterier som Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Köpenhamn i juli 1993.

Enligt dessa kriterier måste ett kandidatland ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. De senaste återkommande rapporterna gavs ut i november 2001.

Enligt rapporten om Ungern uppfyller landet de politiska Köpenhamnskriterierna.

I princip uttalar sig kommissionen emellertid inte om enstaka beslut som fattats av en behörig ungersk domstol. I det av frågeställaren uppmärksammade fallet Dudás har för övrigt ett slutgiltigt beslut ännu inte fattats av den ungerska högsta domstolen sedan Dudás överklagat det beslut som fattades i första instans.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3423/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: VM 2002 Kommissionens samarbete med de japanska och koreanska myndigheterna

Tänker kommissionen samordna underrättandet av japanska och koreanska myndigheter beträffande EU-medborgare som dömts för fotbollsrelaterade brott eller som har utvisats från någon medlemsstat för att de japanska och koreanska myndigheterna skall kunna kontrollera vem som kommer in på VM-matcherna i juni 2002?

Om kommissionen har för avsikt att bidra till att lämna denna information, hur tänker den säkerställa att enskilda personer informeras om att de kan nekas inträde?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(19 februari 2002)

Kommissionen har inte för avsikt att samordna information om unionsmedborgare till de japanska och koreanska myndigheterna inför fotbolls-VM 2002 och har heller ingen behörighet att göra något sådant.

Dessutom har kommissionen, eftersom VM går i Asien, inga uppgifter om hur turneringen skall anordnas.

Kommissionen är dock medveten om att vissa medlemsstater har kontakter med organisationsländerna Japan och Korea vad gäller eventuella uppgifter om nationella supportrar så att organisationsländerna kan vidta bättre förberedande säkerhetsåtgärder. I vilken utsträckning unionsmedborgare kommer att informeras om att personuppgifter översänds till de japanska och koreanska myndigheterna beror på medlemsstaternas lagstiftning.

Som ledamoten känner till har samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna i medlemsstaterna varit framgångsrikt vad gäller allmän ordning och säkerhet under sportevenemang som anordnats inom unionen under de senaste åren.

Några exempel på detta:

- En möjlighet för medlemsstaterna att skicka polis till den medlemsstat där en internationell tävling går av stapeln, med uppgift att spåra upp supportrar, och om så tillåts, samarbeta med de lokala myndigheterna.

- Utarbetandet av gemensamma normer för medlemsstater som är värdar för internationella sportevenemang.

- Rådet har antagit rekommendationer om förebyggande arbete och kontroll av oroligheter under fotbollsmatcher.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3207/01

från Robert Goebbels (PSE) till kommissionen

(22 november 2001)

Ämne: Skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum

I sitt meddelande nyligen om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum framlade kommissionen förslag om att det skulle inrättas ett regelverk för hela unionen, medan organet Eurocontrol skulle få ha hand om det som sammanhänger med den praktiska driften och tillhandahållandet av olika tjänster.

Denna arbetsfördelning kan i och för sig försvaras, men det finns en risk för att den kan komma att ställa till med problem för privat- och sportflyget. Företrädarna för privat- och sportflyget, vilka representerar tiotusentals privatflygare, har hittills haft möjlighet att inom Eurocontrol samråda om alla påtänkta ändringar av gällande bestämmelser.

I kommissionens förslag talas det också om samråd med användarna av det gemensamma europeiska luftrummet. Vore det inte på sin plats att inrätta en struktur för formellt samarbete, där även företrädarna för privat- och sportflyget skulle få vara med?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 januari 2002)

Den 10 oktober 2001 lade kommissionen fram en rad förslag avseende inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum(1) som skall skapa beslutsmässiga och rättsliga ramar som är bättre anpassade till hindren för den europeiska luftfarten.

På det institutionella planet grundar sig det gemensamma europeiska luftrummet på samspelet mellan unionens rättsskipande befogenheter och den befintliga sakkunskapen inom Eurocontrol och i medlemsstaterna. Konkret betyder det att kommissionen ger Eurocontrol i uppdrag att utföra de tekniska undersökningar som behövs för att man skall kunna utveckla gemenskapsbestämmelser.

För att råda bot på den bristande harmoniseringen i fråga om klassificering av det europeiska luftrummet syftar förslagen till att definiera luftrummet som en gemensam resurs som måste organiseras och förvaltas på ett effektivt och säkert sätt om man skall kunna motsvara användarnas förväntningar och möjliggöra en rättvis och icke-diskriminerande uppdelning av resurserna mellan alla användare, inbegripet mellan den privata luftfarten och sportflyget.

Kommissionen håller för närvarande på att diskutera med Eurocontrol för att komma fram till hur de båda organisationerna skall kunna samarbeta. Hit hör också att Eurocontrol åtar sig att respektera vissa krav på att konsultera berörda parter. Kommissionen kommer att se till att dessa samrådsmekanismer gör det möjligt att ta hänsyn till de berörda grupperingarna.

Därigenom kommer företrädarna för privat- och sportflyget även framöver att spela en viktig roll i samrådsförfarandet.

(1) KOM(2001) 123 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3213/01

från Philip Bradbourn (PPE-DE), Philip Bushill-Matthews (PPE-DE),Martin Callanan (PPE-DE), Jacqueline Foster (PPE-DE), Daniel Hannan (PPE-DE),Christopher Heaton-Harris (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE),Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Timothy Kirkhope (PPE-DE),Neil Parish (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)och Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2001)

Ämne: Den nya 500-eurosedeln och penningtvätt

Endast två av EU:s medlemsstater (Tyskland och Nederländerna) använder sedlar i valörer jämförbara med 500-eurosedeln, som kommer att börja användas i januari 2002. Den tyska marken har i ett antal år varit brottslingarnas favoritsedel i stora delar av Europa. Varför tror kommissionen att det finns behov av en sedel den kallas redan gangstersedeln av så hög valör? Har polisen rådfrågats innan beslut fattades i ärendet? Är kommissionen beredd att rekommendera indragning av sedeln, om Europol eller Interpol efter att sedeln införts drar slutsatsen att den avsevärt underlättar organiserad brottslighet och bland annat köp av stora mängder droger och kärnmaterial?

Hade det varit möjligt att till januari 2002 skapa tillräcklig likviditet i euroområdet, om man beslutat att låta 200-eurosedeln bli den högsta sedelvalören?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(16 januari 2002)

Vissa av de deltagande medlemsstaterna Belgien, Tyskland, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Österrike har för närvarande sedlar i höga valörer motsvarande mellan 200 och 600 euro. I Tyskland finns till exempel 1000-marksedlar i omlopp. Således är åtminstone en del av den europeiska befolkningen van vid att använda sedlar i höga valörer för transaktioner och som värdebevarare. I detta avseende ersätter eurosedlar med höga valörer vissa stora nationella sedlar.

Det är naturligtvis svårt att bedöma i vilken omfattning euron kommer att användas vid olagliga transaktioner. Det är ännu svårare att förutsäga om 200- och 500-eurosedlarna kommer att ha någon inverkan på denna verksamhet.

Inom sin behörighet kommer kommissionen att bemöda sig om att spåra eventuella bevis för en orimligt stor användning av eurosedlar i olagliga transaktioner efter 2001.

Kommissionen känner inte till några undersökningar om hur sedelvalörerna påverkar likviditeten i euroområdet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3539/01

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Statligt stöd till nöjesparken Terra Mítica

När den mark som Terra Mítica förfogar över värderades av den provinsiella expropriationsjuryn i Alicante avvek denna värdering från dem som tidigare gjorts av de närbelägna markerna som tycks ha samma värde, vilket framgår av bifogade tabell:

>Plats fÄHor tabell>

Man skall inte glömma att den provinsiella expropriationsjuryn i Alicante är ett administrativt organ under finansdepartementet och att en värdering av marken till ett pris som understiger marknadspriset och lägre än det pris som tidigare fastställts skulle kunna ses som statligt stöd till nöjesparken Terra Mítica, eftersom man skulle kunna köpa marken till ett lägre pris än dess konkurrenter, och på så sätt får konkurrensfördelar.

Anser kommissionen att dessa uppgifter har någon betydelse i samband med en utredning om huruvida nöjesparken Terra Mítica erhåller statligt stöd?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(15 februari 2002)

Kommissionen har utrett misstänkt stöd till nöjesparken Terra Mítica i Benidorm, Alicante(1) och inledde ett förfarande enligt artikel 88.2 (f.d. artikel 93) i EG-fördraget, men ansåg inte att den marköverlåtelse till parken efter expropriering som parlamentsledamoten nämner utgjorde statligt stöd. Den närmare motiveringen finns i beslutet(2). Uppgifterna är inte relevanta för utredningen av övriga frågor i det ärende som lett till ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

(1) EGT C 300, 26.10.2001.

(2) Se punkt 50 i beslutet.