ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1498/98

från Peter Skinner (PSE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Sierra Leone

Kan kommissionen, mot bakgrund av vad som nyligen hänt i Sierra Leone, kommentera vad som görs för att stabilisera ett demokratiskt styre? Kan kommissionen dessutom kommentera sina diskussioner om det nuvarande läget för flyktingar som söker politisk asyl?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(23 juni 1998)

Sedan president Kabbah återvänt från sin exil och det demokratiska styret återupprättats i Sierra Leone den 10 mars 1998 har prioritet givits åt att söka stabilisera och befästa demokratin för att skapa en fast grund för landets återuppbyggnad och vidare utveckling.

Landets inre säkerhet kommer ännu en tid att vara beroende av att Ecomog (Groupe de contrôle de la Communauté économique des Etats de l'Afrique de l'ouest) är närvarande. Framgången för Ecomogs verksamhet kommer att avgöra när och hur den lokala förvaltningen skall återupprättas i enlighet med den nuvarande regeringens planer.

Vad gäller den centrala förvaltningen har regringen förbundit sig att medge ökad insyn i insamlandet och förvaltningen av de offentliga medlen för att råda bot på det missnöje och den oro i befolkningen och inom de väpnade trupperna som årtionden av utbredd korruption och vanstyre har givit upphov till. Kommissionen finansierar ett program för institutionellt stöd i samarbete med finansministeriet. Programmet syftar till att förstärka regeringens förmåga att förvalta och redovisa statens finanser, och kommissionen planerar att utvidga denna typ av bistånd i sina framtida program som kommer att finansieras inom den åttonde Europeiska utvecklingsfonden.

Vad gäller resten av landet underlättar regeringen - med bistånd av olika givare - för fördrivna personer att återvända till sina byar och städer. Humanitär katastrofhjälp tillhandahålls i form av omsorgsfullt riktade livsmedelsprogram och medicinska program (2,9 miljoner ecu) och även i form av program för tillhandahållande av utsäde och redskap (1,9 miljoner ecu) för att bidra till en återhämtning inom jordbruket. Kommissionen förbereder sig också för att återuppta sina återuppbyggnadsprogram på landsbygden för att hjälpa till att återskapa en social infrastruktur som skadats av de senaste sju årens oro i samhället liksom av den senaste tidens strider efter militärkuppen i maj 1997. Stödet till grupper på landsbygden för att hjälpa dessa att återvända och återuppta näringsverksamheten och skaffa sig grundläggande social service ges hög prioritet med hänsyn till hur den sociala marginalisering och utarmningen haft påverkat regeringarnas stabilitet sedan självständigheten.

Kommissionen är har inte kännedom om några diskussioner rörande flyktingars anhållan om politisk asyl. Genom europeiska icke-statliga organisationer slussas dock hjälp till flyktingar i Guinea, där förberedelser pågår för att flyktingarna frivilligt skall kunna återvända till Sierra Leone så fort säkerhetsläget medger detta.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1178/98

från Luisa Todini (PPE) till kommissionen

(6 april 1998)

Ämne: Ersättning för tobakssorten "Bright" i regionerna Umbrien och Venetien (regleringsåret 1997)

I Italien produceras mer än 75 procent av tobakssorten "Bright" i Umbrien och Venetien. 1997 var skörden i Venetien ca 4 000 ton lägre än genomsnittet på grund av allvarliga virussjukdomar. I Umbrien däremot kännetecknades skörden av en kvantitativ ökning av en produkt av mycket god kvalitet.

Jordbruksministeriet har mot bakgrund av 1995 års prejudicerande fall, godkänt i artikel 14 i förordning (EG) 1066/95(1), begärt att ersättning alltid skall utgå till samtliga tobakssorter i slutet av regleringsåret i enlighet med denna förordning, inom ramen för högsta tillåtna nationella garanti.

Anser kommissionen att tillstånd kan ges för denna typ ersättning, med tanke på att den skulle förhindra att det tobaksöverskott som producerats i Umbrien slumpas bort eller förstörs?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 maj 1998)

Kommissionen är inte positiv till den kompensationsåtgärd som ledamoten begär. Kommissionen anser i själva verket att beviljande av en sådan kompensation skulle strida mot principen om individuell kvot vilket är en av grundvalarna för den gemensamma organisationen av marknaden för tobak. Dessutom skulle en sådan kompensation inte på något sätt lösa det problem med underproduktion som producenterna i Veneto brottas med.

Genomförandet av en sådan kompensation skulle riskera att stimulera producenterna att systematiskt producera mer än sina kvoter genom att ge dem intryck av att deras överskottsproduktion efter kompensation alltid skulle kunna berättiga till stöd. När skörden för 1997 är avslutad är det mycket svårt att kontrollera ursprung för den tobak som är föremål för kompensation.

(1) EGT L 108, 13.5.1995, s. 5.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0509/98

från Dominique Souchet (I-EDN) till kommissionen

(2 mars 1998)

Ämne: Förbud mot drivgarnsfiske

Den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiske, som är ett av kommissionens expertorgan, har i både metodologiskt hänseende och med hänsyn till kvaliteten på resultaten erkänt relevansen av en studie som behandlade de ekologiska konsekvenserna av drivgarnsfiske i Atlanten och utfördes av den franska havsforskningsinstitutionen Ifremer 1993.

Kommittén har i sina slutsatser noterat endast att drivgarnsfisket behöver "uppföljas närmare".

Sedan 1993 har längden på drivgarn begränsats till 2,5 km, antalet farkoster som fiskar med sådana redskap har minskat, drivgarnen har förbättrats i tekniskt hänseende och det är obestridligt att dödlighetsnivån starkt gått tillbaka.

Anser kommissionen mot bakgrund av denna utveckling att det är rimligt att kommissionen skall vidhålla sitt förslag om att drivgarnsfiske skall förbjudas i Atlanten (utanför kustområdena)?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1660/98

från Rainer Wieland (PPE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Ämne: Kostnader för det parlamentariska systemet

Sektor IV vid den tyska förbundsdagens forskningsavdelning lade den 24 februari 1998 fram en rapport (registreringsnummer WFIV-4/98) om kostnaderna för det parlamentariska systemet i USA och i Tyskland.

Känner kommissionen till denna rapport?

Håller kommissionen med om rapportens slutsatser?

Har kommissionen någon möjlighet att göra en jämförelse mellan kostnaderna för de parlamentariska systemen i unionens medlemsstater och kostnaderna för det parlamentariska systemet i EU - dels med, dels utan språkavdelningarna - med hjälp av de siffror som finns från och med budgetåret 1993?

Om ja, hur ser denna jämförelse ut?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(12 juni 1998)

Vid utförandet av de uppgifter som kommissionen åläggs enligt fördragen erhåller den inte några upplysningar av den art som efterfrågas. Kommissionen kan därför tyvärr inte besvara frågan.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0165



SKRIFTLIG FRÅGA E-1904/98 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (16 juni 1998) Ämne: Europeiska unionen och Helms-Burtonlagen Förhandlingar har nyligen förts mellan Europeiska unionen och Förenta staterna om de extraterritoriella följderna av Helms-Burtonlagen. Har man uppnått en lösning om ett totalt upphävande av de extraterritoriella lagar som Förenta staterna stadgat om eller gäller överenskommelsen endast att Europeiska unionen tillfälligt inte berörs av följderna av de nänmda lagarna?
SKRIFTLIG FRÅGA P-0823/98

från Jan Sonneveld (PPE) till kommissionen

(9 mars 1998)

Ämne: En europeisk modell för hygienintyg vid export av torr naturgödsel från fjäderfän

Den gemenskapsinterna handeln med torr obearbetad naturgödsel från fjäderfän stöter i praktiken på hinder i och med att det saknas intyg med beskrivning av gödseln ur djurhälsosynvinkel. I bilagan till kommissionens beslut 96/103/EG av den 25 januari 1996(1) anges det att kommissionen skall utarbeta en modell för sådana hygienintyg. Nu har två år förflutit sedan dess och likväl finns det inget utkast till en europeisk modell. Medlemsstaten Tyskland har nu på eget initiativ tagit fram ett hygienintyg avsett att användas vid handel med torr obearbetad naturgödsel från fjäderfän.

1. Känner kommissionen till det tyska hygienintyget för export av torr naturgödsel från fjäderfän?

2. Är det tyska hygienintyget juridiskt giltigt?

3. Kommer kommissionen att sätta värde på att också andra medlemsstater utarbetar egna hygienintyg?

4. Kommer kommissionen att ta det tyska hygienintyget som utgångspunkt för sin egen modell?

5. Inom vilken tidsrymd kommer kommissionen utgående från det tyska hygienintyget att kunna presentera en egen modell för hygienintyg för export av torr naturgödsel från fjäderfän?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 april 1998)

Mot bakgrund av erfarenheterna med handel med och import av naturgödsel antog kommissionen beslut 96/103/EG av den 25 januari 1996 om ändring av kapitel 14 i bilaga I till rådets direktiv 92/118/EEG om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i kapitel i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter(2). I det beslutet föreskrivs att det skall införas ett hygienintyg, som kommissionen skall utforma en mall till, sedan Ständiga veterinärkommittén yttrat sig i frågan.

Kommissionen känner inte till att medlemsstaterna skall ha utarbetat några intyg. Den har för avsikt att undersöka om det finns ett sådant intyg för att kunna kontrollera om detta i så fall är förenligt med gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen kan inte ange någon exakt tidpunkt när det gäller framläggandet av ett förslag till hygienintyg för handeln med bearbetad naturgödsel från fjäderfä på grund av att andra områden av den avelstekniska och veterinärlagstiftningen för närvarande har större prioritet.

(1) EGT L 24, 31.1.1996, s. 28.

(2) EGT L 24, 31.1.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1064/98

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(6 april 1998)

Ämne: Jordbruksbidrag för uppfödning av vinthund

Kan kommissionen bekräfta att det inte får delas ut några jordbruksbidrag för uppfödning av vinthund på Irland?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 april 1998)

Som en del av gemenskapens politik för att främja landsbygdens utveckling har kommissionen uppmuntrat medlemsstaterna att bevilja stöd för en diversifiering av jordbruksproduktionen till att omfatta även icke-livsmedelsprodukter.

När det gäller Irland var det möjligt för jordbrukare och annan landsbygdsbefolkning att få gemenskapsstöd för uppfödning av vinthundar genom det operativa programmet för jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk 1994-99. Man avsatte allmänna medel på 870 000 irländska pund till olika projekt för att förbättra avelskvaliteten samt till försäljning och marknadsföring.

Inga ansökningar om gemenskapsstöd har gjorts, och det har beslutats att åtgärderna skall utgå ur det operativa programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1022/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(26 mars 1998)

Ämne: Strukturfonderna och de yttersta randområdena

I det nya unionsfördraget, Amsterdamfördraget, införs begreppet de yttersta randområdena. Då man går igenom Agenda 2000 och de uppgifter som finns tillgängliga om strukturfondernas nya bestämmelser kan man konstatera att denna bestämmelse i fördraget inte beaktas i de texter som kommissionen lagt fram.

Vilka särskilda åtgärder ämnar kommissionen vidta för de yttre randområdena och Azorerna i synnerhet? Anser inte kommissionen att de yttersta randområdena tillägnats alltför liten uppmärksamhet i förslagen till rättsakter med tanke på att Regis-initiativet snart upphör?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(23 april 1998)

I såväl de kommande bestämmelserna i Amsterdamfördragets nya artikel 227.2 som Agenda 2000(1) och kommissionens förslag till nya strukturfondsförordningar fästs särskild vikt vid områdena i gemenskapens yttersta periferi genom att dessa kommer att omfattas av det nya mål 1.

När det gäller den verksamhet som hittills har företagits inom REGIS I och II planerar kommissionen att integrera denna i mål 1 - programmen för att samla frågor inom samma ämnesområde, förenkla förvaltningen och göra verksamheten mer effektiv.

För att se till att sammanhållningsansträngningarna fortsätter och att de framtida gemenskapsinitiativens synlighet och innovativa karaktär förstärks avser kommissionen att enligt förslaget i den nya allmänna förordningen om strukturfonder(2), artikel 19, koncentrera sin verksamhet till endast tre ämnen av gemensamt intresse: gränsöverskridande, nationsöverskridande och interregionalt samarbete, landsbygdens utveckling samt mänskliga resurser i samband med lika möjligheter.

(1) KOM(97) 2000 slutlig.

(2) KOM(98) 131 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1942/98 från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (11 juni 1998)

Ämne: Gemenskapens miljöskyddsbestämmelser kränks genom att vindkraftverk byggs i Alto Sannio

I området Alto Sannio (provinsen Benevento) i Italien håller man på att bygga en anläggning med cirka 600 vindkraftverk. Trots att det är ett område som skall vara föremål för nyplantering och för vilket Europeiska gemenskapen redan hade avsatt medel för att bevara landskapets och naturens skönhet och genomföra ett område för bergsturism, har regionen Kampanien genom andra gemenskapsbidrag planerat utbyggnaden av vissa kraftledningar som delvis går genom jord och delvis via luft och som skall leda energi i ENEL:s nät. Det är rimligt att anse att detta kraftverk har planerats utan någon som helst respekt för de gemenskapsdirektiv som rör återhämtning för samt skydd och uppvärdering av området vad gäller landskap, miljö, historia och arkeologi. De negativa följderna av dessa arbeten är tydliga: raserade klippor, förstörda källor, miljontals kubikmeter med sopor som kastats uppe i bergen, utgrävningar i områden med naturlig risk för jordskred. Dessutom har man inte låtit den allmänna opinionen delta på det sätt som uttryckligen föreskrivs i rådets direktiv EEG nr 85/337 ((EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.)) av den 27 juni 1985. Kan kommissionen mot bakgrund av detta svara på följande:

1. Är det inte ett enormt slöseri att tilldela gemenskapsmedel för inbördes oförenliga projekt i samma område?

2. Är inte genomförandet av detta vindkraftverk, hur angeläget det än är att skapa en källa till alternativ och förnybar energi, resultatet av en oövertänkt politik som kan orsaka en oåterkallelig ekologisk katastrof med allvarliga följder för flora och fauna?

3. Går det inte att fastställa villkoren för inledandet av ett förfarande för överträdelse mot den italienska staten för bristfälligt genomförande av och bristande respekt för gemenskapsdirektiven på området miljöskydd och skydd av territoriet?

Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (24 juni 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0656/98 från Stéphane Buffetaut (I-EDN) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Stöd till varvsindustrin

De amerikanska myndigheterna har meddelat att de har för avsikt att med hjälp av stora subventioner på nytt sätta igång varvet i Philadelphia, vilket helt uppenbart strider mot OECD-avtalet som innehåller en klausul om frysning (¨standstill¨) av stödåtgärder. Kommissionen bedömde denna klausul som tillräckligt restriktiv för att man inte skulle höja taken för stöd till den europeiska varvsindustrin.

Har kommissionen för avsikt att i Europa, inom ramen för ett OECD-avtal som avvisats av franska Nationalförsamlingen, tillämpa restriktiva åtgärder som kommissionens partners inte själva tillämpar?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Den klausul om frysning som parlamentsledamoten hänvisar till är inte en del av själva OECD-avtalet, som ännu inte har trätt i kraft, utan en del av slutakten från överläggningarna om avtalet. Enligt dess bestämmelser kom parterna överens om att varken höja befintliga subventioner eller införa nya stödåtgärder i avvaktan på att avtalet skall träda i kraft. Kommissionen delar parlamentsledamotens oro när det gäller det faktum att USA uppenbarligen har brutit denna överenskommelse. Kommissionen har skrivit till de amerikanska myndigheterna och bett om ytterligare förklaringar och uppgifter om innehållet i bestämmelserna och deras förenlighet med klausulen om frysning.

När det gäller gemenskapens stödpolitik avser kommissionen inte att tillämpa avtalsbestämmelserna (som förbjuder alla subventioner utom socialt stöd kopplat till nedläggningar och stöd till forskning och utveckling) fram till dess att avtalet träder i kraft. Bestämmelserna i direktivet om stöd till varvsindustrin 90/684/EEG (som förlängts genom kommissionens förordning (EG) nr 2600/97 av den 19 december 1997 om ändring av rådets förordning (EG) nr 3094/95 om stöd till varvsindustrin ((EGT L 351, 23.12.1997. ))) fortsätter att gälla fram till den 31 december 1998. Kommissionen har också lagt fram förslag ((KOM(97) 469 slutlig. )) om ett efterföljande system om OECD-avtalet ännu inte skulle ha trätt i kraft. I dessa föreskrivs driftsstöd fram till den 31 december 2000, då man i stället skulle rikta in sig på andra stödformer som stimulerar varven att öka sin konkurrenskraft. Andra tillåtna stöd skulle vara stöd till nedläggning och omstrukturering, regionala investeringsstöd för förbättring eller modernisering av befintliga anläggningar, innovationsstöd, stöd till forskning och utveckling samt stöd för miljöskydd.

När det gäller högsta nivån på driftsstödet har denna legat kvar på 9 % sedan 1993 trots det faktum att direktivets syfte är en progressiv sänkning av stödnivån. En majoritet av medlemsstaterna har inte visat sig villiga att gå med på en ökning av nivån. Detta skulle inte bara vara oförenligt med frysningsklausulen i OECD-avtalet, som rådet har godkänt, utan skulle också vara oförenligt med inriktningen i kommissionens förslag till nytt system.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0481/98 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Anlitande av experter för att utvärdera anbud och effektivitet inom ramen för strukturfonderna

Kan kommissionen uppge hur många externa experter den anlitade 1997 när det gäller ansökningar om strukturfondsmedel och utvärdering av strukturfondsprogram? Kan den uppge fördelningen enligt nationalitet och kön? Hur många av dessa experter fick formell handledning om EU:s krav avseende strukturfondsprogrammen innan de inledde sitt arbete? Hur mycket kostade detta arbete totalt under 1997? Vilka rekryteringskriterier tillämpade kommissionen i syfte att säkerställa öppenhet, insyn och icke-diskriminering?

Kompletterande svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (7 maj 1998)

Kommissionen förfogar inte över uppgifter angående konsulternas nationalitet eftersom anbudsgivares och avtalsslutande parters nationalitet inte har någon betydelse för tilldelningen av kontrakt. Kommissionen förfogar inte heller över uppgifter om kön för den personal som anställts av de olika konsultbyråerna.

Kommissionen anser att de experter som utvalts enligt förfaranden vid offentlig upphandling har de kunskaper som behövs för att genomföra det arbete som tilldelats dem. Inom ramen för att utveckla en utvärderingskultur och för att främja bra metoder har kommissionen redan organiserat tre konferenser där såväl utvärderingsexperter som administrativ personal med ansvar för dessa frågor har deltagit.

Vad beträffar öppenhet och insyn brukar kommissionen som regel, såsom det framgår av tillämpliga bestämmelser, använda sig av öppet förfarande som tillkännages i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Vad beträffar icke-diskriminering är det en självklarhet att kommissionen, oavsett vilket förfarande det gäller, respekterar gemenskapsrättens grundläggande bestämmelser.

Kommissionen har till parlamentet överlämnat sin utvärdering av 1997 liksom arbetsprogrammet för 1998 tillsammans med en uppskattning av kostnaden för utvärderingen. För regionalpolitiken och för de åtgärder för utvärdering som kommissionen initierat är denna kostnad 4,5 miljoner ecu för 1997 och beräkningarna för 1998 ligger på cirka 2,5 miljoner ecu inklusive metodutveckling. För jordbruksutvecklingen är utgifterna för 1997 av storleksordningen 450 000 ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1254/98 från Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Vänortsförbindelser med städer i de central- och östeuropeiska länderna

Kan kommissionen beskriva läget beträffande de vänortsprogram den har finansierat mellan Europeiska unionen och vissa kommuner i Central- och Östeuropa?

Kan kommissionen särskilt visa vad som åstadkommits genom dessa vänortsprogram och vilka länder som särskilts berörts?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (8 juni 1998)

Sedan 1991 stödjer kommissionen inte bara vänortsförbindelser inom gemenskapen, utan även med kommuner i Central- och Östeuropa.

Antalet förbindelser som har upprättats sedan dess med orter i Central- och Östeuropa framgår av tabellen nedan. I förteckningen anges de medlemsstater som har mest omfattande förbindelser med respektive land.

>TABLE>

Det är svårt att uttala sig om vad som åstadkommits genom dessa förbindelser människor emellan, eftersom kontakterna är av sådan varierande art (ungdomar, vuxna, olika yrkeskategorier o.s.v.). Det rör sig om allt från kultur- och idrottsevenemang till utbyte av erfarenheter inom utbildning, offentlig förvaltning, ekonomi och miljöfrågor.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0938/98 från Arthur Newens (PSE) till kommissionen (16 mars 1998)

Ämne: Nystart av programmen Med-urbs, Med-campus och Med-media

Kommissionen har vid upprepade tillfällen försäkrat att Med-programmen är på gång att startas upp igen, enligt det senaste meddelandet jag fick från kommissionen skulle detta ske i början av 1998. Några organisationer, såsom London Borough of Islington i min valkrets, fick projekt godkända 1995 och har lagt ner avsevärda resurser på att upprätthålla de nätverk som ligger till grund för dessa projekt så att de skulle kunna sättas igång på nytt vid en nystart av programmen. Kan kommissionen ange när detta kommer att ske?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Den 17 juli 1997 ((PE 260.948/103. )) antog parlamentet en resolution baserad på en rapport som lagts fram för budgetkontrollutskottet av Fabra Vallès. Parlamentet uppmanar i resolutionen kommissionen att inom sex månader lägga fram en rapport om vilka åtgärder som vidtagits för att avhjälpa de bristfälligheter som präglat förvaltningen och genomförandet av Meda-programmen, något som även uppmärksammats i en specialrapport (1/96) från revisionsrätten. I resolutionen ombeds kommissionen även att informera parlamentet om vilka nya åtgärder kommissionen har för avsikt att vidta inför nylanseringen av programmen 1998.

Denna rapport, som överlämnades till parlamentet i januari 1998, överensstämmer, enligt kommissionen, med rekommendationerna i parlamentets resolution. Parlamentet har godkänt den genom budgetkontrollutskottet.

Kommissionen är nu redo att, under det andra kvartalet av innevarande år, nylansera de tre decentraliserade samarbetsprogrammen för Medelhavsområdet. I nylanseringen tas hänsyn till de nya åtgärder som antagits och nylanseringen avser i första hand de projekt som öronmärktes redan under 1995 års anbudsinfordran för dessa tre program.