SKRIFTLIG FRÅGA E-2941/00

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Folkrepubliken Kina Serbien

Enligt olika välunderrättade källor bor idag mellan 50 000 och 60 000 personer från Folkrepubliken Kina i Belgrad och Serbien och deras antal ökar stadigt. Enligt samma källor har Serbien blivit inkörsporten framför andra för illegala invandrare från Kina till Europa och myndigheterna i Belgrad och Beijing lär samarbeta med maffia som verkar i båda länderna.

Har kommissionen närmare kännedom om denna oroande företeelse? Om ja, vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller avser vidtaga för att motverka detta som ur många synvinklar kan ses som försök till omfattande destabilisering?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(24 oktober 2000)

Kommissionen har inga direkta uppgifter om antalet kinesiska medborgare som lever i Belgrad eller Serbien och känner inte till om det finns några avtal därom mellan Belgrad och Peking. Det stämmer emellertid att närmare förbindelser mellan den gamla regimen och Peking har lett till officiella besök och generösa inresevillkor för kinesiska medborgare, som är verksamma inom småföretagssektorn i Förbundsrepubliken Jugoslavien. Dessa personers närvaro, kombinerad med logistiska problem i samband med förvaltningen av gränsen mellan Förbundsrepubliken Jugoslavien och Republika Srpska, å ena sidan, och Förbundsrepubliken Jugoslavien och Kroatien, å andra sidan, gör att Belgrad är en betydande inträdesport när det gäller människohandel.

De två främsta orsakerna till denna tillströmning är liberaliseringen av kinesiska medborgares möjligheter att resa och Förbundsrepubliken Jugoslaviens liberala inresepolitik, vilka båda är svåra att ta itu med för gemenskapen. Under mötet med kommissionens ordförande den 11 juli 2000 tog den kinesiske premiärministern emellertid upp frågan om illegal invandring, inklusive människohandel, och behovet av att samarbeta med unionen. Kommissionen och medlemsstaterna diskuterar just nu vilka åtgärder för att förebygga och bekämpa illegal invandring man kan föreslå för de kinesiska myndigheterna. Kommissionen önskar även ta upp denna fråga med de nya myndigheterna i Förbundsrepubliken Jugoslavien.

Förutom denna typ av bilaterala diskussioner, måste åtgärder vidtas på internationell nivå. Den höge representantens kansli i Bosnien och Hercegovina som till största delen finansieras av unionen har i stor utsträckning bidragit till att upprätta en gränsbevakning i Bosnien och Hercegovina som sköts på nationell nivå. Detta är ett viktigt led i förbättringen av gränskontrollen. På regional nivå, inom ramen för stabilitetspakten, kommer unionen att stödja initiativ som rör säkerhetsfrågor, i synnerhet det pågående arbetet med utvecklingen av asyl- och migrationssystem. På grund av problemets art deltar unionen dessutom, och i synnerhet kommissionen, i ett vidare internationellt samarbete mot människohandel. Det sker bland annat inom gruppen för världens åtta mest industrialiserade länder (G8), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet och Förenta nationerna (till exempel utkastet till FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet och de tre tilläggsprotokollen till denna, av vilka ett rör människohandel).