SKRIFTLIG FRÅGA E-1684/01

från Marit Paulsen (ELDR) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Malariavaccin

I oktober 1999 frågade jag kommissionen huruvida den, som en del av biståndspolitiken, skulle kunna lägga ett förslag som går ut på att EU:s medlemsstater gör en beställning hos läkemedelsföretagen på ett malariavaccin och förbinder sig att betala ett visst pris för en dos vaccin.

Kommissionen svarade då att det behövs kreativitet och nya partnerskap för att det enorma gapet mellan mänskliga behov, vetenskapliga insatser och marknadsvinster skall kunna överbryggas, att det inom gemenskapen pågick inledande diskussioner om ett sådant tillvägagångssätt när det gäller ett aidsvaccin för utvecklingsländerna och att liknande strategier skulle kunna, och bör, utvecklas i fråga om malaria. Man påpekade också att gemenskapen tillsammans med ett läkemedelsföretag finansierade ett pilotprojekt avseende klinisk demonstration i Gambia.

Enligt kommissionen befann sig gemenskapen då, i november 1999, ännu i inledningsskedet när det gäller detta tillvägagångssätt. Det har nu gått 1,5 år, på sistone präglade av debatten kring aids och läkemedelsföretagens agerande i Sydafrika. Skulle kommissionen därför kunna ange vad nämnda diskussioner om ett aidsvaccin resulterade i, vilka åtgärder man på grundval av dessa resultat vidtagit rörande ett malariavaccin för utvecklingsländerna samt hur pilotprojektet i Gambia utfallit?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Sedan frågeställaren ställde sin skriftliga fråga E-1790/99(1) har väsentliga framsteg gjorts i forskningen om malariavaccin. Fjorton potentiella vaccin har undersökts med stöd från gemenskapen. Detta utgör en betydande del av den totala insatsen. Inom ramen för programmen för livskvalitet och internationellt samarbete vid generaldirektoratet för forskning har det anslagits väsentligt ökade resurser till utveckling av malariavaccin och läkemedel mot malaria. När gemenskapens femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling löper ut räknar väntas mer än 30 miljoner euro ha anslagits enbart till malariaforskningen. Dessutom har det bildats stora integrerade forskningskonsortier (clusters) i vilka det ingår större europeiska vaccintillverkare. Europeiska malariavaccininitiativet (EMVI) har dragit nytta av denna forskningsstyrka i gemenskapen. EMVI är ett svar på en erkänd flaskhals i den vaccinforskning som finansieras med offentliga medel, en flaskhals som uppstår därigenom att denna FoU ofta upphör i ett sent prekliniskt skede och inte övergår i klinisk prövning på grund av brist på medel och tekniskt kunnande.

Gemenskapens stöd till det afrikanska nätet för prövning av malariavaccin (AMVTN) representerar en betydande möjlighet att skapa en förbindelse mellan kommissionen och dess sydliga partner. Detta stöd förenar långsiktiga och pågående investeringar i utvecklingen av malariavaccin med kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer. Partnerskapet mellan EMVI och AMVTN, som tillkom för att föra lovande potentiella vacciner framåt i utvecklingskedjan, har ökat satsningens trovärdighet betydligt. Utvecklingsländerna har ett egenansvar för AMVTN, och under de kommande åren kommer detta nät att ge stora möjligheter till att ytterligare utveckla malariavacciner och att bedöma deras verkan och effektivitet på fältet.

AMVTN håller för närvarande på att välja ut försöksområden på grundval av utförliga epidemiologiska undersökningar som tidigare genomförts av tre afrikanska länder med stöd från gemenskapen och dess medlemsstater. AMVTN försöker för närvarande bli en juridisk person enligt tanzanisk lag, vilket är en viktig förutsättning för att nätet aktivt skall kunna stödja utbyggnaden av kliniska försök i området.

Efter det att ett potentiellt malariavaccin bedömts ha positiv verkan på vuxna prövas nu dess säkerhet, tolerans, immunogenitet och skyddsförmåga på barn bosatta i endemiska områden.

Det framgår av den pågående forskningen om och utvecklingen av vaccin mot humant immunbristvirus (hiv) att vissa nya vaccinationsmetoder fungerar på djur. Dessa metoder har utvecklats inom den privata sektorn (Merck, Glaxo Smith Kline) och inom ramen för den pågående gemenskapsfinansierade projektgruppen Eurovac i samarbete med Aventis/Pasteur. Försök på människor i syfte att fastställa om vaccinerna är säkra har inletts och de första resultaten väntas under 2002/2003. Gemenskapen finansierar även förberedelser av försöksverksamhet i Kina och Tanzania. Även när det gäller denna forskning är de europeiska konsortierna ledande.

I sitt handlingsprogram Påskyndade insatser mot hiv/aids, malaria och tuberkulos som led i fattigdomsbekämpningen(2), vilket godkändes av rådet (allmänna frågor) den 14 maj 2001 och i sitt förslag till särskilda program för genomförande av ramprogrammet för forskning 20022006(3) föreslog kommissionen en gemensam åtgärd mellan gemenskapen och dess medlemsstater för att bekämpa hiv/aids, malaria och tuberkulos i utvecklingsländerna i form av inrättandet av en europeisk plattform för kliniska försök. Denna plattform skulle få tre huvuduppgifter, nämligen att stödja bildandet av nätverk mellan och sammanslagning av nationell försöksverksamhet, stärka försöksinfrastrukturerna i endemiska länder och att främja sin egen försöksverksamhet.

(1) EGT C 203 E, 18.7.2000.

(2) KOM(2001) 96 slutlig.

(3) KOM(2001) 279 slutlig.