ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0726/02

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Projektfinansiering på Ischia, Italien

Redan i september 1999 ställde jag angående tre projekt på Ischia (2 projekt i Ischias hamn och ett projekt som berörde hälsobrunnen i Nitrodi) en fråga inför inledandet av arbetena med dessa projekt. Byggprojekten har nu slutförts.

1. Finns det redan en sammanfattande framställning om hur dessa projekt genomförts och med slutavräkningarna för dem?

2. Om så är fallet: vad framgår av dessa sammanfattningar?

3. Kan kommissionen tillställa mig sammanfattningarna och slutavräkningarna?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(19 april 2002)

Strukturfondsprogrammen har sedan några år tillbaka direkt förvaltats av centrala och regionala myndigheter i medlemsstaten och de ansvarar också direkt för övervakningen av delfinansierade projekt. Medlemsstatens myndigheter ansvarar även för att betala och förvara fakturor i samband med olika projekt.

Kommissionen inväntar per den 30 juni 2002 de slutliga utgiftsberäkningarna och slutrapporterna om genomförandet av programmen för perioden 19941999 från medlemsstaterna. Slutrapporterna kommer att innehålla en förteckning över de projekt som delfinansierats liksom strukturfondens totala bidrag till projekten. När det gäller parlamentsledamotens begäran om detaljerade uppgifter om slutsatserna från de tre projekten och fakturor i samband med dessa projekt, föreslår kommissionen att parlamentsledamoten vänder sig till Ministero delle Attività Produttive, Direzione Generale per il Turismo, det ministerium som ansvarar för det italienska turistprogrammet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1494/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Problem vid ett medfinansierat projekt i Perivolia, länet Rethymnon på Kreta

Inom ramen för det integrerade medelhavsprogrammet (MOP) på Kreta under åren 19861993 byggde man ett daghem i Perivolia i länet Rethymnon och detta inledde sin verksamhet 1993. I dag är byggnaden stängd på grund av att den två gånger har bedömts vara på väg att sätta sig, vilket gjort att den inte ansetts vara säker för barnen. De offentliga myndigheterna hävdar att sättningen beror på att marken är vattensjuk. Det har dock framförts allvarliga misstankar om att defekter uppkom då byggnaden uppfördes, på grund av att man inte hade utfört de kontroller som krävs inom den fysiska planeringen.

1. Känner kommissionen till de problem som uppstått vid detta projekt?

2. Om så är fallet, vad beror problemen på och vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att fastställa vem som bär ansvaret?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(5 juli 2002)

Kommissionen var inte informerad om det problem som parlamentsledamoten tar upp.

Kommissionen har inte behörighet att fatta ett avgörande beslut i ansvarsfrågan i det fall som den nu får kännedom om. Det åligger de nationella myndigheterna att lösa det här problemet i enlighet med gällande nationell lagstiftning på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0792/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Euron

EU-medborgare som växlar olika valutor till euro attraheras ofta av organisationer som gör reklam för avgiftsfria transaktioner. En dålig växelkurs innebär emellertid att folk kan vilseledas och få betala mer än de borde.

Hur avser Europeiska kommissionen att varna EU-medborgare från länder utanför euroområdet, såsom Förenade kungariket, för dåliga växelkurser och eventuellt vilseledande påståenden när de växlar andra EU-valutor till euro, särskilt på semesterorter i EU?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 maj 2002)

När det gäller växling av sedlar utanför euroområdet finns det ingen specifik gemenskapslagstiftning.

Det är dock viktigt att konsumenterna får tydlig information om kostnaderna för växlingen så att de kan jämföra och välja fritt. I flera medlemsstater har det införts bestämmelser om att konsumenterna före växlingen skall informeras om kostnaderna, bl.a. genom skyltning. Kommissionen anser inte att det på detta stadium behövs någon harmonisering på gemenskapsnivå av den lagstiftning som rör konsumentupplysningen på detta område, men att det finns anledning att hänvisa till de nationella bestämmelserna om införlivande av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam(1). Denna lagtext, genom vilken det är meningen att den vilseledande reklamen (definierad såsom all reklam som på något sätt, däribland genom sin presentation, vilseleder eller sannolikt kommer att vilseleda de personer den riktar sig till eller dem som nås av den, och som genom sin vilseledande karaktär sannolikt kommer att påverka deras ekonomiska beteende, eller som av dessa skäl skadar eller sannolikt kommer att skada en konkurrent) skall upphöra eller förbjudas, skulle nämligen kunna vara tillämplig på det nu aktuella fallet.

(1) EGT L 250, 19.9.1984.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1848/02

från Guido Bodrato (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 Beräkning av migrerande arbetstagares pension

Kommissionen känner till att domstolen med sitt beslut av den 24 september 1998 i mål C-132/96, Stinco-Panfilo mot INPS, underkände den prorata temporis-beräkning av pensioner som gjordes av den italienska pensionskassan (INPS), då denna inte överensstämde med bestämmelserna i artikel 46.2 i rådets förordning(EEG) nr 1408/71(1).

INPS vägrar fortfarande att, efter mer än tre år, rätta sig efter denna dom genom att hävda att dess giltighet är begränsad till att omfatta endast de två personer som är direkt inblandade, vilket tvingar in många italienska pensionärer i en lång administrativ och rättslig konflikt för att få sina rättigheter erkända.

Kan kommissionen svara på följande frågor:

- Anser kommissionen att det är acceptabelt att en statlig pensionskassa inte vidkänns domstolens beslut, utan hävdar att dessa endast gäller för de direkt inblandade?

- Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att det ovan nämnda beslutet från domstolen hörsammas?

- Anser inte kommissionen att man, med tanke på att INPS inte bryr sig om att följa beslutet, är tvingad att inleda ett fördragsbrottsförfarande mot Italien i enlighet med vad som fastställs i artikel 226 i EG-fördraget?

(1) EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 september 2002)

Kommissionen önskar informera parlamentsledamoten om att den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol gör av bestämmelserna i EG-rätten i sina förhandsavgöranden enligt artikel 234 i EG-fördraget, ska tillämpas i alla medlemsstater och har företräde framför tolkningarna av de nationella lagstiftningarna. Domstolens tolkningar gäller för alla rättsliga situationer som är identiska med den rättsliga situationen i ett rättsfall som omfattas av ett förhandsavgörande.

Enligt vad kommissionen känner till har Italien anpassat sig till domstolens rättspraxis i mål C-132/96, Stinco och Panfilo. I detta mål anser domstolen att artikel 46.2 a i förordning nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen skall tolkas på så sätt att den fordrar att den behöriga institutionen, för att fastställa det teoretiska beloppet för den pension som ligger till grund för beräkningen av den proportionella pensionen, skall beakta ett tillägg som syftar till att uppnå den nivå för minimipension som föreskrivs i den italienska lagstiftningen.

Hittills har kommissionen inte fått något klagomål när det gäller det problem togs upp i målet Stinco och Panfilo.

Eftersom inga klagomål har kommit in, har kommissionen ingen anledning att inleda ett överträdelseförfarande mot Italien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0193/02

från Bert Doorn (PPE-DE) till rådet

(5 februari 2002)

Ämne: Diskriminering på grund av nationalitet

I flera av kandidatländerna finns lagstiftning om restitution vid tvångsinlösen, som antogs efter krigsslutet, och i dessa är nationalitet en förutsättning för att få tillbaka konfiskerad egendom.

Anser kommissionen att det här är fråga om diskriminering på grund av nationalitet, som måste undanröjas innan anslutningen?

Svar

(30 september 2002)

Rådet vill upplysa den ärade parlamentsledamoten om att det inte diskuterat om huruvida lagar om återställande av konfiskerad egendom efter kriget skulle vara förenliga med gemenskapsrätten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1894/02

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(1 juli 2002)

Ämne: Ungdomar offer för trafikdöden i Finland

Antalet bilolyckor som orsakat dödsfall bland unga bilförare i åldern 21-25 år steg dramatiskt i Finland under 2001. Antalet bilolyckor som orsakat dödsfall bland ungdomar uppgick till 38 under 2001, medan detta antal hade uppgått till 21 under 2000.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att minska antalet bilolyckor som orsakar dödsfall bland ungdomar?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(22 augusti 2002)

Enligt de provisoriska uppgifter kommissionen har för 2001 var genomsnittet för EU 104 dödsfall i trafiken per miljon invånare.

I Finland, där motsvarande siffra är 85, varierar den faktiska siffran (antalet trafikdödade totalt) sedan 1995 mellan 400 och 440. Den höga siffran för 2001, som inte enbart rörde unga förare, innebär inte någon signifikativ tendens statistiskt.

I EU som helhet har dödligheten bland unga i trafikolyckor under de senaste tio åren uppvisat samma utveckling som för andra åldersgrupper. Icke desto mindre delar kommissionen helt och fullt frågeställarens oro för denna folkgrupp, som är särskilt utsatt vad gäller dödligheten i trafikolyckor.

Utöver pågående eller planerade åtgärder, som inte är inriktade på särskilda grupper i trafiken, ger kommissionen för närvarande finansiellt stöd till en rad åtgärder som riktar sig särskilt till unga förare, till exempel kampanjer mot alkohol kombinerad med körning (Euro-Bob) och en kampanj för bättre beteende i trafiken, som samordnas av samtliga nationella Röda Kors-organisationer.

Dessutom överväger kommissionen ingående, nu som tidigare, vidareutbildningen av nya förare efter det att de fått sitt körkort. I denna kategori ingår projekten ANDREA och DAN (avslutade) och ADVANCED (pågående) som syftar till att utvärdera vilken effekt utbildningsinsatser har på unga förares beteende (obligatorisk utbildning efter det att föraren har fått sitt körkort och omskolning för lagöverträdare). Genom ANDREA undersöktes särskilt åtgärder för dem som kört bil under alkoholpåverkan.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0271/02

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2002)

Ämne: Förberedelser för Europeiska rådets möte i Barcelona

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter () senast 2001 utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmelser, inklusive resultatet av offentlig förvaltning på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå. Kan kommissionen ge några konkreta exempel på hur detta mål har uppnåtts i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(7 mars 2002)

Ledamoten önskar få reda på vilka åtgärder som har vidtagits av Frankrike, Tyskland och Storbritannien för att svara på önskemålet från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 som syftade till att kommissionen, rådet och medlemsstaterna skapar en samordnad strategi för att förenkla lagstiftningen.

I detta skedde kan kommissionen peka på följande:

- Inom ramen för denna samordnade strategi, får medlemsstaterna ett större ansvar, eftersom 90 % av lagstiftningen är av nationellt ursprung.

- Inom gemenskapslagstiftningen gäller medlemsstaternas ansvar framför allt förhandlingarna inom rådet, och därefter mer direkt införlivandet och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.

- I detta sammanhang vill vi understryka att Tyskland, Frankrike och Storbritannien tillsammans med övriga medlemsstater, deltog i den högnivågrupp den s.k. Mandelkerngruppen som inrättades om dessa frågor i november 2000. Denna grupp lämnade en omfattande och genomarbetad rapport som har fogats till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Laeken den 14 och 15 december 2001. Medlemsstaterna åtar sig i denna ett visst antal insatser för att rationalisera lagstiftningsprocessen och förbättra införlivandet och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.

Samtidigt lovade medlemsstaterna i Lissabon att öka nivån av införlivande till minst 98,5 % fram till Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002. Även om tabellen över införlivandet inte visar på stora framsteg, var andelen lagstiftning som inte hade införlivats av Tyskland, Frankrike och Storbritannien i oktober 2001 2,6 %, 2,8 % respektive 3 %.

Ledamoten finner ytterligare information i kommissionens rapport om genomförandet av Europeiska stadgan om små och medelstora företag av den 6 februari 2002 på följande adress: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/charter2002.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1042/02

från José Pomés Ruiz (PPE-DE) till kommissionen

(8 april 2002)

Ämne: Euronews och Gara enda massmedieorganen i Spanien som undviker att kalla ETA för en terroristorganisation

Euronews har igen en gång, i sina nyhetssändningar den 26 mars 2002, talat om ETA som en separatistorganisation och inte som en terroristorganisation.

Kraven på objektivitet och neutralitet gör att man talar om en våldtäktsman när man informerar om en våldtäkt. Handlar det om ett väpnat rån är de rånare som gjort sig skyldiga till handlingen, eftersom nyhetsvärdet inte grundar sig på orsakerna till rånet eller våldtäkten, utan på själva handlingen.

Två massmedieorgan i Spanien föredrar emellertid att i sin rapportering om ETA-terroristattentat hänvisa till de motiv som brottslingarna själva åberopar för att rättfärdiga sina handlingar. Dessa massmedieorgan är:

- Gara, som är ett nyhetsorgan med mycket begränsad spridning och som tydligt stöder ETA,

- Euronews som har stor spridning via TV och som för många spanjorer representerar Europeiska unionens officiella röst.

Den 10 december 2001 ställde jag en fråga (P-3466/01(1)) till kommissionen i samma ärende. Av svaret framgick det tydligt att kommissionens ordförande ställde sig negativ till denna brist på etik i Euronews nyhetsrapportering, en brist som fortfarande förekommer trots mina påpekanden.

Vad kommer kommissionen att göra för att Euronews skall upphöra med att kalla ETA för en separatistorganisation och rapportera på samma sätt som andra nyhetsorgan som tror på frihet och demokrati?

Det är möjligt att nyhetsredaktörerna agerar på detta sätt för att de är rädda för ETA som redan har mördat många journalister i Spanien. Men anser inte kommissionen att redaktörerna i detta fall borde avgå från sina poster?

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 184.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(7 maj 2002)

Som framgår av svaret på den skriftliga frågan P-3466/01(1) respekterar kommissionen Euronews redaktionella frihet, men delar till fullo parlamentsledamotens oro över att Euronews fortsätter att kalla terroristgruppen ETA för en separatiströrelse.

Som utlovades i det tidigare svaret har kommissionen uppmärksammat Euronews på att detta språkbruk väcker oro och anstöt.

Som en följd av detta publicerade Euronews ett pressmeddelande den 15 februari 2002 som skickas direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

Kommissionen kan inte kommentera personfrågor och enskilda ställningstaganden i samband med terroristhot.

(1) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 184.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1379/02

från Anna Terrón i Cusí (PSE) till kommissionen

(14 maj 2002)

Ämne: Utnyttjande av anslag mellan 1994 och 1999 i Katalonien

I hur hög grad utnyttjades åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena under budgetåren 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 och 1999, när det gäller strukturfonderna, sammanhållningsfonden och gemenskapsinitiativen i Katalonien?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(1 juli 2002)

I tabellen nedan(1) visas fördelningen av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för Katalonien, uttryckta i miljoner euro, under perioden 19941999 inom ramen för strukturfonderna och gemenskapsinitiativen (GI).

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen har inga regionspecifika uppgifter när det gäller program och initiativ som omfattar flera regioner samt projekt som samfinansieras via Sammanhållningsfonden.

För den aktuella programperioden fastställdes slutdatum för stödberättigande utgifter till den 31 december 2001. Medlemsstaterna har sex månader på sig, dvs. till och med den 30 juni 2002, att lägga fram de slutliga utgiftsdeklarationerna och slutrapporterna om genomförande av programmen, och eventuella överklaganden skall ha gjorts före den 31 mars 2003. Om de nödvändiga handlingarna inte har inkommit vid detta datum kommer kommissionen att frigöra de utestående åtagandena.

(1) Källa: Strukturfondernas årsrapporter för 19941999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1992/02

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Den nya EU-flaggan

1. Har kommissionen några planer på att ändra EU:s nuvarande flagga, d.v.s. flaggan med 12 gyllene stjärnor mot en blå fond?

2. Om så är fallet, varför anser kommissionen att en ändring är av nöden?

3. Vilka alternativa förslag till design har kommissionen att ta ställning till? Tänker kommissionen ta ställning till en design av Rem Koolhaas?

4. Har kommissionen räknat ut vad det skulle kosta att byta ut den nuvarande flaggan på alla de ställen där den nu framträder, såsom registreringsskyltar, brevpapper och kuvert, alla EU-finansierade projekt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1676/02 och E-1992/02ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(18 juli 2002)

Kommissionen hänvisar ledamöterna till svar på skriftlig fråga P-1952/02 från Posselt(1).

(1) Se s. 179.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2176/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Direktiv tidsfrister införlivande i nationell lagstiftning situationen i Belgien

Allt mer nationell lagstiftning utformas på EU-nivå. När direktiv utarbetas får medlemsstaterna varje gång en tidsfrist för att införliva dessa i nationell lagstiftning.

Denna fråga gäller särskilt situationen i Belgien.

- Genomför Belgien EU:s direktiv inom satta tidsfrister?

- Om inte, hur ofta (i procent) underlåter Belgien att respektera tidsfristen?

- Vilka direktiv gäller det?

- Vilken position intar Belgien jämfört med andra medlemsstater?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(6 augusti 2002)

Den nittonde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2001)(1) antogs den 28 juni 2002. En preliminär version har överlämnats till parlamentet. Där kan parlamentsledamoten få svar på sina frågor om i vilken mån Belgien respekterar tidsfristerna för införlivande av direktiv.

Dokumentet skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

(1) KOM(2002) 324, 28.6.2002;http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm

infractions.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1952/02

från Bernd Posselt (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: EU:s flagga

I pressrapporter påstås att den beprövade EU-flaggan, som infördes på förslag av Europaparlamentet och som består av tolv gyllene stjärnor på blå grund, enligt kommissionens planer skulle avskaffas och ersättas med en nyskapelse exempelvis av arkitekten Rem Koolhaas. Stämmer detta, eller kan kommissionen bekräfta att man kommer att hålla fast vid den beprövade och allmänt erkända EU-flaggan?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(16 juli 2002)

I motsats till vad som rapporterats i pressen har kommissionen inga planer på att föreslå en ändring av den nuvarande EU-symbolen.

Belgiens premiärminister Guy Verhofstadt och kommissionens ordförande Romano Prodi ansvarade under 2001 för projektet Bryssel, Europas huvudstad. De bad en grupp intellektuella att diskutera den europeiska huvudstadens behov och uppgifter och komma med förslag på hur Bryssel bäst kan uppfylla dem.

Gruppen hade en rad idéer. I slutrapporten rekommenderades bland annat en förbättrad och mer lockande kommunikation om EU för att öka förståelsen och känslan av delaktighet bland medborgarna. Mannen bakom den streckkodsdesign som återgavs i vissa medier är den välkände nederländske arkitekten och formgivaren Rem Koolhaas. Den var tänkt som ett exempel på hur kommunikationen skulle kunna utformas. Det har dock aldrig förekommit något förslag om att den skulle ersätta EU-flaggan.

Projektet Bryssel, Europas huvudstad var formellt sett inget gemenskapsprojekt och kommissionen har inte för avsikt att föreslå någon ny EU-symbol.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1254/02

från Glenys Kinnock (PSE) till rådet

(6 maj 2002)

Ämne: Närvaro vid rådets möten

Kan rådet ange i vilken utsträckning ledamöter eller icke-statliga organisationer har varit närvarande vid rådets möten?

Svar

(30 september 2002)

I artikel 5.1 i rådets arbetsordning(1) sägs följande: Rådets sammanträden skall inte vara offentliga, utom i de fall som avses i artikel 8, vilken avser offentliga debatter. I artikel 5.2 sägs följande: Kommissionen skall inbjudas att delta i rådets sammanträden. Detta gäller även Europeiska centralbanken när den utövar sin initiativrätt. Rådet kan dock besluta om att överlägga i kommissionens eller Europeiska centralbankens frånvaro. I artikel 5.3 sägs följande: Rådsmedlemmarna och ledamöterna av kommissionen får åtföljas av tjänstemän som biträder dem ().

Ledamöter av Europaparlamentet eller företrädare för icke-statliga organisationer har aldrig bjudits in till ett rådsmöte. Rådet har heller ingen kännedom om att några ledamöter av nationella parlament skulle ha ingått i någon av rådsmedlemmarnas delegationer.

Det ovanstående skall inte förväxlas med sådana informella möten i anslutning till rådsmöten som då och då förekommer mellan ministrarna och ledamöter av Europaparlamentet.

(1) EGT L 149, 23.6.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1186/02

från Jacques Poos (PSE) till kommissionen

(22 april 2002)

Ämne: Förstörelse av palestinsk infrastruktur som finansierats av EU

Den israeliska armén har orsakat stor förödelse under sin kampanj för att återockupera de palestinska autonoma territorierna. Skulle kommissionen kunna genomföra en ny utvärdering av skadorna på den infrastruktur som finansierats av EU och dess medlemsstater?

Enligt de grundläggande rättsprinciperna måste ersättning utbetalas som kompensation för förödelsen. Hur tänker kommissionen framföra sina krav till regeringen Sharon?

Skulle kommissionen kunna hjälpa den palestinska myndigheten att, med hjälp av alla rättsmedel, få en skälig ersättning?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(17 maj 2002)

I efterdyningarna av den omfattande förstörelse som orsakats av den israeliska offensiven på Västbanken är det internationella givarsamfundet i färd med att uppskatta de skador som tillfogats städer, byar och flyktingläger på Västbanken. Detta arbete har nyss inletts och det förväntas ta några veckor innan en exakt bedömning av skadorna är för handen. Det är emellertid rimligt att anta att den totala kostnaden för återuppbyggnaden kommer att uppgå till hundratals miljoner.

Parallellt skall kommissionen i nära samordning med medlemsstaterna uppskatta de skador som tillfogats den infrastruktur som finansierats av gemenskapen och uppdatera den lista som den lade fram för rådet (allmänna frågor) den 28 januari 2002.

Rådet (allmänna frågor) förbehöll sig rätten att vidta lämpliga åtgärder mot Israel och att kräva ersättning i lämpliga forum.