ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1269/03

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(3 april 2003)

Ämne: Ansökan om körkort i en annan EU-medlemsstat

I rådets direktiv 91/439(1) av den 29 juli 1991 om körkort finns bestämmelsen att en person först kan ansöka om att erhålla eller byta ut körkort i en annan EU-medlemsstat när denna person har sin hemvist i denna medlemsstat. Med fast hemvist avses den plats där någon tillbringar minst 185 dagar per kalenderår.

1. I vilken utsträckning anser kommissionen att det är möjligt att personer inte bor i någon enskild medlemsstat mer än 185 dagar per år? Var skall dessa personer ansöka om körkort?

2. Känner kommissionen till följderna av denna bestämmelse?

3. I vilken grad anser kommissionen att denna bestämmelse utgör ett hinder för fri rörlighet för arbetstagare och personer?

(1) EGT L 237, 24.8.1991, s. 1.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

Det är förvisso möjligt att det finns personer som inte uppfyller kravet på 185 dagars fysisk närvaro i någon enda medlemsstat. I artikel 9 i rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort(1), som trädde i kraft den 1 juli 1996, förutses uttryckligen fall då personer omväxlande bor på olika platser i två eller flera medlemsstater. Av definitionen av termen permanent bostadsort som termen används i direktivet om körkort framgår klart och tydligt hur den skall tolkas. Det bör understrykas att denna definition återfinns i olika rättsakter i gemenskapens lagstiftning.

Kommissionen anser inte att principen om permanent bostadsort utgör ett hinder för fri rörlighet för arbetstagare och personer. Rättspraxis från EG-domstolen medger ingen annan slutsats i denna fråga(2). Kommissionen vill fästa frågeställarens uppmärksamhet på det faktum att EG-domstolen just nu diskuterar förhandsavgöranden av två frågor som den ombetts ta ställning till. Dessa frågor rör tolkningen av diverse bestämmelser i direktiv 91/439/EEG, bland annat frågan om permanent bostadsort(3).

(1) EGT L 237, 24.8.1991.

(2) C-262/99, Louloudakis.

(3) C-476/01 Kapper; C-403/02 Da Silva Carvalho.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0860/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(20 mars 2003)

Ämne: Utnyttjande av medel från programmet idrott för funktionshindrade från Frosinones kommun

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets granskningskommitté sin redovisning över hur de medel som ställts till förfogande av EU hade utnyttjats. Av den redovisningen framgår även den långsamhet och ineffektivitet med vilken vissa lokala myndigheter har behandlat ansökningar om olika projekt på ett oroväckande sätt.

Dessa larmsignaler när det gäller det otillräckliga utnyttjandet av europeiska medel från vissa lokala myndigheters sida har också vid flera tillfällen understrukits av Europeiska kommissionen

Med beaktande av att vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, har stort behov av att utnyttja europeiska fonder för att integrera funktionshindrade genom idrotten, ombeds kommissionen besvara följande frågor:

1. Har Frosinones kommun lämnat in projekt till programmet idrott för funktionshindrade?

2. Om Frosinones kommun har erhållit bidrag till sådana projekt?

3. Om så, har den i så fall utnyttjat dem?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1516/03

från John Bowis (PPE-DE) till kommissionen

(6 maj 2003)

Ämne: Polens nationella utvecklingsplan och Via Baltica

Den polska regeringen lade fram den nationella utvecklingsplanen inför Europeiska kommissionen i februari 2003 för behandling. Denna plan innehåller de främsta föreslagna framtida infrastrukturerna som kan kräva EU-finansiering.

I den polska nationella utvecklingsplanen och i det sektoriella operationella programmet för transport-sjöfartsekonomi 20042006 nämns den internationella transportkorridoren nr 1 från Helsingfors till Warszawa (via Baltica), och de innehåller även den planerade vägsträckningen: Budzisko-Augustow-Bialystok-Ostrow-Mazowiecka-Radzymin-Warszawa.

Är kommissionen medveten om att denna vägsträckning skär igenom skogarna Knyszynska och Augustowska samt nationalparken Biebrza, vilka är områden som kräver skydd under Natura 2000 vid Polens anslutning till EU? Har kommissionen för avsikt att ta upp denna fråga med de polska myndigheterna när den lämnar sitt svar angående den nationella utvecklingsplanen, även om inga extra pengar begärs?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(14 juli 2003)

Det är möjligt att nationalparken Biebrza National Park, såsom naturområde av utomordentligt värde, efter Polens anslutning till EU kommer att förklaras såsom skyddat område enligt Natura 2000. Detta innebär att stränga bevaranderegler kommer att gälla. Enligt artikel 6 i livsmiljödirektivet skall varje medlemsstat göra en fullständig bedömning av alla alternativ till en föreslagen investering som eventuellt kan inkräkta på miljön i ett Natura 2000-område. Om det inte finns några alternativ kan projektet endast tillåtas om det har ett väsentligt allmänintresse och alla nödvändiga kompensationsåtgärder har vidtagits.

Kommissionen har inlett förhandlingar med de polska myndigheterna med sikte på att anta de program som skall finansieras genom strukturfonderna efter anslutningen. I sina kommentarer till den polska utvecklingsplanen har kommissionen understrukit att gemenskapens stödramar för Polen måste visa att miljöhänsyn och hållbar utveckling beaktas i programmet i sin helhet.

De nationella myndigheterna i medlemsstaterna ansvarar för urvalet av projekt som skall finansieras av strukturfonderna. Alla projekt som de polska myndigheterna lämnar in för gemenskapsfinansiering efter anslutningen till EU måste dock vara förenliga med alla relevanta gemenskapsbestämmelser, däribland den miljölagstiftning som gäller i Polen, såsom anges i anslutningsfördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0994/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Livornos utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Livorno, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Livorno lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Livorno beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0197/03

från Manuel dos Santos (PSE) och Helena Torres Marques (PSE)till kommissionen

(31 januari 2003)

Ämne: Nedläggning och utlokalisering av företag

De portugisiska tidningarna har informerat om att skoföretaget C & J Clark har inlett arbetet med att utlokalisera fabriken i Castelo de Paiva i Portugal till Indien och ett land i Östeuropa. Detta kommer att innebära att man omedelbart säger upp ungefär 600 arbetstagare.

Nu förhåller det sig så att detta företag skrivit under ett kontrakt med den portugisiska staten enligt vilket företaget är skyldigt att hålla kvar verksamheten fram till 2007. Genom detta villkor kan företaget utnyttja omfattande stöd inom ramen för gemenskapens stöd till etablering av företag i de fattigaste länderna inom Europeiska unionen.

Mot bakgrund av de allvarliga följder som denna situation kommer att få för Portugal, i synnerhet när det gäller sysselsättningen och den ekonomiska sammanhållningen i ett område (Castelo de Paiva) som ekonomiskt sett släpar särskilt mycket efter i utvecklingen, och med hänsyn till tidigare fall av liknande utlokaliseringar, uppmanar jag kommissionen att svara på följande frågor:

1. Har denna utlokalisering meddelats till kommissionen?

2. Kommer kommissionen att vidta åtgärder med tanke på denna utlokalisering?

3. Är det möjligt att även i fortsättningen betala ut de stöd som beviljats för företagsetablering i Portugal om det är så att de åtaganden som ingåtts inte alls uppfylls?

4. Är det möjligt att ersätta dessa stöd med andra stöd av samma storlek och karaktär som främjar en förflyttning av verksamheten inom Europa och som därför skulle inverka negativt på en viss medlemsstats ekonomi?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 mars 2003)

Kommissionen har inga särskilda uppgifter om det berörda företagets planer på att utlokalisera verksamheten från Portugal till Indien eller ett land i Östeuropa, men vill göra frågeställaren uppmärksam på svaret på den skriftliga frågan P-0089/03 från Regina Bastos(1), särskilt de aspekter som berör de gemenskapsbestämmelser som gäller på detta område.

(1) Se s. 67.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1047/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Anconas utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1054/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Pesaros utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0887/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(21 mars 2003)

Ämne: Kommunen Fiumicinos utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande. Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala och regionala myndigheter, till exempel kommunen Fiumicino, har ett särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Fiumicino lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Fiumicino beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0627/03

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(25 februari 2003)

Ämne: Politiska förföljelser i Turkmenistan

Turkmenistan har utvecklats till en hård diktatur där den politiska oppositionen systematiskt förtrycks. Även anhöriga och bekanta till oppositionella bestraffas med fängslanden, tortyr och intern förvisning i landet.

Ett exempel på detta förtryck är de repressalier som anhöriga till Sapar Yklimov har utsatts för. Sapar Yklimov har tidigare tvingats lämna Turkmenistan för sin kritik mot diktaturen i landet. Han bor numera i Sverige och är svensk medborgare. Sapar Yklimovs släktingar förföljs idag i Turkmenistan och de förvägras att lämna landet. Bland de förföljda finns Sapar Yklimovs dotter som tidigare har befunnit sig i Sverige som flykting.

På vilket sätt har rådet agerat gentemot förföljelserna i Turkmenistan? Har frågan om förföljelserna mot Sapar Yklimovs släktingar, däribland hans dotter, tagits upp direkt med den turkmenska regimen eller har rådet för avsikt att göra det framöver?

Svar

(22 juli 2003)

Den svåra situationen i Turkmenistan är en fråga som allvarligt oroar Europeiska unionen. I sitt uttalande av den 20 januari 2003 uttryckte EU sitt entydiga stöd för en fullständig och öppen undersökning av den senaste tidens tilldragelser i Turkmenistan.

Rådet erinrar om att sju EU-medlemsstater och tre andra OSSE-medlemmar tillämpat OSSE:s Moskvamekanism gentemot Turkmenistan. Denna mekanism fastställdes under mötet i konferensen om den mänskliga dimensionen i Moskva 1991. EU har generellt stött denna process redan från början och aktivt följt dess genomförandet i Turkmenistan. EU stöder de ansträngningar som Nederländerna gör i egenskap av sittande ordförande för OSSE för att inleda en dialog med myndigheterna i Asjchabad. De överläggningar som hölls av Nederländernas utrikesminister den 3 mars var av särskild nytta i detta avseende.

Situationen i Turkmenistan blev föremål för ingående diskussioner vid ett möte den 56 mars 2003 för alla EU:s beskickningschefer i Centralasien. Under dessa och andra diskussioner i rådet har uppmärksamheten fästs vid olika enskilda fall.

Under de senaste veckorna har beskickningscheferna i Asjchabad från EU:s medlemsstater ihärdigt bemödat sig om att meddela EU:s oro till myndigheterna i Turkmenistan, men har därvid stött på avsevärda svårigheter. Under dessa förhållanden har uppmaningar till myndigheterna att ändra strategi prioriterats högre än drivandet av enskilda fall.

EU kommer icke desto mindre att fortsätta att ta varje tillfälle i akt, inbegripet inom ramen för den 59:e sessionen i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, att ta upp såväl allmänna som särskilda frågor avseende situationen i Turkmenistan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0672/03

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(7 mars 2003)

Ämne: Respekt för pressfriheten i Baskien

Den 21 februari 2003 beslutade det spanska rättsväsendet om tvångsnedläggning av den nationalistiska baskiska dagstidningen Euskaldunon Egunkaraia. Samtidigt gav rättsväsendet order om att tidningens främsta upphovsmän skulle anhållas.

Detta initiativ från de spanska myndigheternas sida har väckt livliga protester och stor förvirring bland flera företrädare för det politiska livet och det civila samhället. Även den baskiska regionala regeringen har uttryckt sin solidaritet med tidningen.

Vad anser Europeiska kommissionen om de spanska myndigheternas agerande i denna fråga?

Vilka initiativ tänker Europeiska kommissionen ta för att försvara det baskiska folkets frihetsrättigheter, inte minst pressfriheten?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0641/03, E-0672/03 och E-0801/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(30 april 2003)

Stängningen av dagstidningen Egunkaria är resultatet av ett rättsligt avgörande. Eftersom den dömande makten i våra medlemsstater, som är demokratiska rättsstater, är oberoende av den verkställande makten, kan avgöranden från rättsliga instanser inte underkastas någon politisk kontroll. Kommissionen kommenterar följaktligen inte beslut som har fattats av en rättslig myndighet.

Alla rättssystem i unionens medlemsstater erbjuder de förfarandegarantier som är nödvändiga för alla personer (fysiska eller juridiska) som är anklagade eller dras inför rätta, i enlighet med kraven i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är lämpligt att i detta sammanhang påminna om att om en person anser att hans eller hennes grundläggande rättigheter har kränkts, kan han eller hon överklaga detta inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna då alla rättsmedel i den egna medlemsstaten har uttömts.