ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3508/01

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(12 december 2001)

Ämne: Behovet av EU-åtgärder mot de islamiska fundamentalister som utför antisemitiska attacker

I Bryssel har stadsdelen Anderlecht gjort sig känd för att vara en av de stadsdelar som har störst andel utomgemenskapliga invandrare. Nyligen invigdes i Anderlecht en minaret. I går utsattes överrabbinen Albert Guigui i denna stadsdel för ett grovt överfall av några nordafrikanska ungdomar. De judiska religiösa myndigheterna kritiserade direkt flatheten mot de islamiska fundamentalistiska grupperna, vars spridning av propaganda ger näring åt antisemitismen i Belgien och i de övriga EU-länderna.

Efter den 11 september skyndade sig Romano Prodi att avlägga ett officiellt besök i den stora moskén i Bryssel. Tänker han mot denna bakgrund göra ett officiellt uttalande där han ställer sig bakom ovannämnda kritik?

Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att tillsammans med EU-länderna agera för att redan från och med nästa toppmöte i Laeken vidta åtgärder för att förebygga och hindra den islamiska och fundamentalistiska propaganda som finns både inom och utanför moskéerna och de islamiska föreningarna, med tanke på att denna propaganda ligger bakom det utspridda hat mot kristna och judar som manifesteras och utvecklas överallt där det finns fundamentalistiska föreningar av detta slag, till och med i Bryssel: EU-institutionernas hjärta?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(18 januari 2002)

Kommissionen fördömer starkt allt våld som grundar sig på ras, hudfärg, börd, religion eller övertygelse, nationellt eller etniskt ursprung.

Kommissionen har nyligen antagit ett förslag till ett rådets rambeslut på grundval av artikel 34.2 b i Fördraget om Europeiska unionen.(1) Förslaget syftar dels till att införa effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder för rasism och främlingsfientlighet i samtliga medlemsstater, med möjlighet att överlämna brottslingar, dels till att förbättra och främja rättsligt samarbete och få bort hinder för detta samarbete. Alla medlemsstater skall se till att gärningar såsom offentlig uppmaning till våld eller hat samt offentliga förolämpningar eller hot mot enskilda eller grupper med rasistiskt eller främlingsfientligt uppsåt straffbeläggs.

Den religiösa eller etniska bakgrunden hos gärningsmän, anstiftare eller medhjälpare till rasistiska eller främlingsfientliga brott skall inte ha någon betydelse för att gärningarna skall anses som brottsliga. Motsatsen skulle innebära en diskriminering som grundas på ras eller etniskt ursprung.

(1) KOM(2001) 664 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2886/01

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Samarbetsprogram mellan nordliga och sydliga länder i kampen mot narkotikamissbruk

I artikel 12 i förordning (EG) nr. 2046/97(1) om samarbete mellan nordliga och sydliga länder i kampen mot droger och narkotikamissbruk föreskrivs att tre år efter det att denna förordning träder i kraft skall kommissionen lägga fram för Europaparlamentet och rådet en övergripande utvärdering av de åtgärder som har finansierats av gemenskapen enligt denna förordning, tillsammans med förslag om denna förordnings framtida tillämpning och, om så behövs, förslag om att ändra eller upphäva den. Den tidpunkt som föreskrivs i förordningen gick ut den 24.10.2000, men kommissionen har ännu inte enligt budgetmyndighetens vetskap lagt fram någon utvärdering eller något förslag i frågan. I detta fall saknas den rättsliga grunden för budgetpost B7-6310 Nord-Syd-samarbete för bekämpning av narkotika och narkotikamissbruk.

Har kommissionen godkänt åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för ovan nämnda budgetpost efter den 24 oktober 2000?

Är kommissionen medveten om att det i brist på rättslig grund inte kan anslås medel till budgetpost B7-6310 Nord-Syd-samarbete för bekämpning av narkotika och narkotikamissbruk?

När kommer kommissionen att lägga fram en utvärdering i enlighet med artikel 12 i ovan nämnda förordning för budgetmyndigheten?

(1) EGT L 287, 21.10.1997, s. 1.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 december 2001)

Det utvärderingsförfarande som parlamentsledamoten talar om inleddes av kommissionen 1999 och arbetet med utvärderingen började i praktiken i januari 2000. Genomförandet av utvärderingen har dock, oberoende av kommissionens vilja, råkat ut för en allvarlig försening på grund av de svårigheter som den aktör som valts ut råkat ut för, där vissa är att betrakta som force majeure. Slutrapporten från det tredje stadiet (sammanställning, slutsatser, rekommendationer) av utredningen skulle ha lämnats in till kommissionen före slutet av detta år. Rapporterna från det första och andra stadiet är redan slutförda.

Budgetposten har fortfarande en rättslig grund. Åtaganden har gjorts och betalningar har skett efter den 24 oktober 2000. Åtagandena för 2000 uppgår till 5 360 000 euro. De anslag som betalats ut uppgår för 2000 till 536 767 euro. För 2001 uppgår de anslag som betalats ut till 2 916 772,80 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3345/01

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(3 december 2001)

Ämne: Interreg 3 Alpregionen

Gemenskapsinitiativet Interreg III B Alpregionen befinner sig för närvarande i en fas där man utarbetar operativa förslag och planerar insatser. Under ett sammanträde i Strasbourg i början av oktober framfördes önskemål till kommissionen om att få utnyttja fondens medel även i andra områden än alpregionens bergstrakter.

Detta riskerar att leda till en alienering av bergsbefolkningen, som önskade att de resurser som ställs till förfogande skulle koncentreras till den egentliga alpregionen och inte till städerna i dalgångarna eller i området vid alpernas fot som kan utnyttja andra fonder.

Vilken är kommissionens ståndpunkt i denna fråga?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(13 februari 2002)

Kommissionen antog den 19 december 2001 programmet för gemenskapsinitiativet Interreg III B Alpområdet med en gemenskapsfinansiering på 59,7 miljoner euro för transnationellt samarbete mellan Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike, Slovenien, Schweiz och Liechtenstein(1).

De fyra prioriterade samarbetsområden som upprättats tillsammans med de nationella och regionala myndigheter som berörs av programmet är följande:

- Främjande av ett konkurrenskraftigt och attraktivt alpområde både i ekonomiskt hänseende och när det gäller levnadsförhållandena, inom ramen för en decentraliserad regional utveckling i gemenskapen.

- Utveckling av hållbara transportsystem med särskild inriktning på effektivitet, intermodala transporter och tillgänglighet.

- En varsam förvaltning av natur- och kulturarv samt ökat miljöskydd och förebyggande av naturkatastrofer.

- Tekniskt stöd.

De tilldelade anslagen får användas inom hela det samarbetsområde som fastställs i programmet inom ramen för projekt som skall godkännas av nationella och regionala myndigheter, av en förvaltningskommitté och enligt de villkor som upprättas i programmet. Enligt riktlinjerna för Interreg III(2), får inget område inom samarbetsområdet, vare sig det är ett bergsområde eller inte, uteslutas från stödberättigande till samfinansiering. Kommissionen vill också understryka att ett syfte med programmet är integration och regional utjämning i bergsområden och dalar samt slättlanden runtomkring.

(1) KOM(2001)4017.

(2) Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna av den 28 april 2000 om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa Interreg III, EGT C 143, 23.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1601/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Buller från fyrverkeripjäser i gränsområdet mellan Tyskland och Frankrike

I grannlandet Frankrike är det möjligt att köpa fyrverkeripjäser året om. Användningen av dem är dock endast tillåten vissa bestämda dagar under året, vilket bl.a. regleras i kommunal lagstiftning. Försäljningen av fyrverkeripjäser som är tillåten året om i Frankrike, i motsats till i Tyskland, leder till att tyska medborgare, särskilt boende i gränsområdet, handlar fyrverkeripjäser på andra sidan gränsen och

skjuter av dem såväl där som i Tyskland även utanför den tillåtna användningstiden som endast omfattar tiden från nyårsafton kl. 18 till nyårsdagen kl. 7.00. Dessa överträdelser innebär ett oacceptabelt buller för djur och människor särskilt under november och december och strider mot hälso-, miljö- och naturskyddet. Massiva klagomål från befolkningen på ömse sidor gränsen föreligger. Ordningsmakten är inte i stånd att avhjälpa detta missförhållande.

1. I vad mån har man för avsikt att inom EU enhetligt utfärda strängare försäljningsrestriktioner för pyrotekniska föremål?

2. Varför totalförbjuder man inte den fria försäljningen av pyrotekniska produkter, med tanke på det stora antalet skadade personer och skadorna på miljön vid avskjutningen samt riskerna med lagringen?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 september 2001)

Det finns ingen särskild gemenskapslagstiftning om säker användning av fyrverkerier. Det är medlemsstaterna som bestämmer och tillämpar regler om fyrverkerier, vilka där så krävs kan anpassas till lokala förhållanden. Kommissionen är inte övertygad om att ett gemenskapsdirektiv om utsläppande på marknaden och användning av fyrverkerier skulle vara en bättre lösning för att förebygga olyckor.

När det gäller säker användning av fyrverkerier, har kommissionen i sitt svar till frågeställarens skriftliga fråga E-1569/01(1) redan angett att fyrverkerier som släpps ut på gemenskapens marknad måste följa rådets direktiv 92/59/EEG av den 29 juni 1992 om allmän produktsäkerhet(2), vilket gäller för fyrverkerier och många andra produkter. Enligt direktivet skall tillverkare se till att de produkter de släpper ut på marknaden uppfyller godtagbara säkerhetskrav. Dessutom är medlemsstaterna skyldiga att övervaka produkter på marknaden och underrätta de andra medlemsstaterna om osäkra produkter, vilka vid behov kan dras in från marknaden.

När det gäller transport av fyrverkerier över gränser, åtnjuter fyrverkerier i likhet med alla varor som är godkända för användning i en medlemsstat vanligen fri rörlighet inom gemenskapen (artikel 28, f.d. artikel 30, i EG-fördraget). Enligt artikel 30, f.d. artikel 36, i EG-fördraget utesluter detta dock inte förbud mot eller restriktioner för import, export eller transitering av varor av skäl som rör allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet. Sådana förbud eller restriktioner får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

(1) Se s. 2.

(2) EGT L 228, 11.8.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3128/01

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(14 november 2001)

Ämne: Effekterna av AVS-EU:s partnerskapsavtal och allt utom vapen-initiativet i de yttersta randområdena

Att integrera de yttersta randområdena i deras regionala sammanhang har av ett flertal internationella organ betraktats som en utmaning. Det kan ändå betraktas som en sanning att flera av de jordbruksprodukter som produceras i dessa länder är samma som de som produceras i de omkringliggande AVS-länderna och detta kan till följd av löneskillnaderna leda till en konkurrenssituation som är mycket skadlig för de yttersta randområdena.

I sin rapport av den 14 mars 2000 åtog sig kommissionen att inleda en oberoende undersökning av hur partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och Europeiska gemenskapen har påverkat de yttersta randområdena. Åtagandet bekräftades den 12 juni 2001 i kommissionens arbetsprogram om en strategi för hållbar utveckling i de yttersta randområdena.

1. Skulle kommissionen kunna hålla parlamentet informerat om hur detta expertarbete fortlöper, eller åtminstone, i detalj redogöra för parlamentet om målet med undersökningen av effekterna?

2. På vilket sätt kommer parlamentet att anknytas till forskningen om kompletterande åtgärder till förmån för producenterna i dessa områden om det i undersökningen om effekterna visar sig att avtalen verkar destabiliserande på jordbruksmarknaderna i de yttersta randområdena?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(17 januari 2002)

Kommissionen kommer att hålla parlamentet informerat om i vilket utvecklingsstadium konsekvensundersökningen befinner sig. Kommissionen håller på att utarbeta uppdragsbeskrivningen för undersökningen. Inom ramen för den avdelningsövergripande gruppen för de yttersta randområdena är alla berörda avdelningar involverade. Detta kommer att göra det möjligt att ta hänsyn till alla aspekter på ärendet. Undersökningen beräknas inledas i början av 2002.

Undersökningen kommer att handla om vilka möjligheter Cotonouavtalet och initiativet Allt utom vapen öppnar och vilka frågor de ställer de yttersta randområdena inför. Den kommer att innehålla en samhällsekonomisk analys av vilken inverkan dessa instrument har samtidigt som den tar hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag i gemenskapen och i de större geografiska regioner som de befinner sig i. Med hänsyn till de yttersta randområdenas egenskaper kommer konsekvenserna att undersökas i termer av ekonomisk verksamhet och affärsverksamhet.

Det handlar naturligtvis om en oberoende undersökning och resultaten bör därför inte föregripas. Kommissionen förbinder sig ändå att hålla parlamentet fullt informerat inte endast om i vilket utvecklingsstadium undersökningen befinner sig utan även om hur undersökningen följs upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2938/01

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(24 oktober 2001)

Ämne: Radaranläggning på flygplatser

Den svåra flygolycka som inträffade på flygplatsen Linate i Milano den 8 oktober berodde på att ett plan i linjetrafik och ett litet privatplan krockade på flygbanan. Händelsen ger upphov till djup oro, med tanke på att flygplatsen där tragedin utspelades inte har en radarutrustning för att kontrollera marktrafiken.

Denna tekniska utrustning finns på andra europeiska flygplatser, men är inte obligatorisk.

Tycker inte kommissionen det vore på sin plats att kräva att de största och mest trafikerade flygplatserna inom unionen skall installera en markradar längs med flygbanan? På så sätt borde man kunna undvika liknande katastrofer i framtiden.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2938/01 och E-2940/01ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(11 januari 2002)

Kommissionen delar parlamentsledamöternas oro för risken för sådana kollisioner på start- och landningsbanor som inträffade på flygplatsen Linate.

Kommissionen har inlett arbete på detta område inom ramen för forskningsprogrammen. För två år sedan lanserades ett projekt kallat BEATA, avsett att bedöma fördelarna med att fastställa gemensamma krav, och praktiska demonstrationer organiseras nu. Kommissionen arbetar tillsammans med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och Eurocontrol för att fastställa tekniska krav, och denna verksamhets resultat håller på att presenteras i ICAO-fora.

När de tekniska kraven väl bedömts kommer det genom de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om det gemensamma europeiska luftrummet(1) att bli möjligt att kräva att nödvändiga åtgärder vidtas på alla europeiska flygplatser för att säkerställa en mycket hög säkerhetsnivå. Detta omfattar alla typer av åtgärder, bland annat signalering på start- och landningsbanan, för att säkerställa en omfattande och effektiv övervakning av markrörelser.

(1) KOM(2001) 123 slutlig och 564 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2345/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(3 augusti 2001)

Ämne: Seychellerna

Har rekommendationerna i den studie av ekonomin i Seychellerna som genomfördes av Maxwell Stamp & Co följts? Var efterlevnaden av rekommendationerna ett villkor för EU-stöd?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(28 september 2001)

Den makroekonomiska studie som Maxwell Stamp genomförde under 2000 befinner sig tekniskt sett fortfarande på utkastsstadiet, eftersom godkännandeseminariet (validation workshop, en av komponenterna i studien) inte har avhållits ännu, vilket utan tvivel beror på att Seychellernas regering är ovillig att acceptera rekommendationerna i studien.

Seychellernas regering har trots allt följt några av rekommendationerna i studien (även om detta inte nödvändigtvis skett som ett svar på denna), särskilt genom att sänka de offentliga utgifterna för investeringsprojekt och genom att främja den privata sektorns deltagande inom vissa områden (t.ex. utbildning). Den har dock inte agerat vad beträffar de mer långtgående rekommendationerna om skattereformer och monetära reformer (t.ex. devalvering av rupien).

Gemenskapens stöd till Seychellerna är inte beroende av att rekommendationerna i studien följs, men den makroekonomiska och finansiella situationen kommer naturligtvis att beaktas när det fattas beslut om var tyngdpunkten för framtida gemensskapsstöd till Seychellerna skall ligga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3688/01

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Olycka vid stålverket i Alcalá de Guadaira (Sevilla, Spanien)

Den 7 december 2001 inträffade en radioaktiv läcka vid stålverket i Alcalá de Guadaira (Sevilla, Spanien), då radioaktiva ämnen läckte ut från en stängd kapsel som av misstag införts i smältprocessen. Detta inträffade efter det att metallindustrin, olika ministerier och det nationella rådet för kärnsäkerhet (ett organ som ansvarar för omhändertagande av det radioaktiva avfallet) skrivit under ett protokoll där de åtagit sig att vidta åtgärder för att förhindra liknande olyckor. 1998 uppstod en läcka i ett närliggande stålverk och radioaktiva ämnen spreds så att de kunde spåras även i andra länder.

Har kommissionen blivit informerad om denna händelse? Har kommissionen några uppgifter om hur mycket radioaktivitet kapseln innehöll och om hur stor mängd som spridits ut i miljön? Känner kommissionen till om arbetstagarna, allmänheten eller miljön skadats av det radioaktiva utsläppet? Vad anser kommissionen om det protokoll som undertecknats i Spanien och om dess effektivitet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(1 mars 2002)

Kommissionen har inte fått någon officiell information av de spanska myndigheterna om den oavsiktliga smältningen av en radioaktiv källa vid stålverket i Alcalá de Guadaira.

Enligt rådets beslut 87/600/Euratom av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning(1) är medlemsstaterna skyldiga att tillkännage och tillhandahålla information, som bl.a. skall lämnas till kommissionen, endast närhelst en medlemsstat beslutar om omfattande åtgärder för att skydda befolkningen i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning. Någon sådan situation förelåg inte i samband med denna olyckshändelse.

Vad gäller protokollet om samarbete mellan de spanska myndigheterna och berörda branschorganisationer anser kommissionen att ett sådant instrument är mycket användbart. Man kan använda det dels för att försöka undvika denna typ av olyckshändelse, dels för att fastställa vilka åtgärder som skall vidtas av berörda parter när en radioaktiva källa har upptäckts eller vid olyckshändelser.

Med tanke på vilka konsekvenser denna typ av olyckshändelse kan få för arbetstagarnas hälsa, och med tanke på betydelsen av förebyggande åtgärder, håller kommissionen på att ta fram ett förslag till direktiv som syftar till att säkerställa att användarna och de nationella myndigheterna har tillfredsställande kontroll över radioaktiva källor.

(1) EGT L 371, 30.12.1987.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3285/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(27 november 2001)

Ämne: Smuggling av tobak

OLAF:s årsrapport för 2000 ger en mycket oroande bild av det bedrägeri som förekommer inom området för egna resurser i form av tobakssmuggling.

Kan kommissionen bekräfta att det land varifrån de flesta av de beslagtagna tobaksfabrikaten härstammar är en medlemsstat?

Kan kommissionen bekräfta att landet i fråga är det Förenade kungariket?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att få ett slut på denna olagliga handel?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(25 januari 2002)

Kommissionen påpekar att under 2000 var ungefär hälften av de beslagna cigarretterna inom gemenskapen, som har anmälts till Europeiska bedrägeribyrån (OLAF) märken som är populära i Storbritannien. De tillverkas också av brittiska tillverkare.

Kommissionen samarbetar nära med berörda instanser i medlemsstaterna för att fastställa källan för den internationella cigarrettsmugglingen och för att bekämpa densamma.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2967/01

från Arlene McCarthy (PSE) till kommissionen

(18 oktober 2001)

Ämne: Undersökning av UEFA Champions Leagues kommersiella kontrakt och följdverkningarna för FA Premier League

Anser kommissionen att det finns likheter mellan de problem som förts upp med anknytning till UEFA Champions Leagues kommersiella kontrakt och problemen med FA Premier League, framför allt med hänsyn till det allmännas intresse?

Kommer kommissionen att skjuta upp sin undersökning av FA Premier League i väntan på resultatet från undersökningen av UEFA Champions League?

Om FA Premier League blir skyldig att informera kommissionen om sina kommersiella avtal och kontrakt, hur lång tid kommer denna undersökning i så fall att kräva?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(16 november 2001)

Det står klart att det finns både likheter och olikheter mellan de båda systemen ur konkurrensrättslig synpunkt. Den viktigaste likheten är att båda gäller gemensam försäljning av ensamrätten till sändning av fotbollsmatcher i TV. Det finns dock några viktiga olikheter när det gäller hur dessa rättigheter kombineras vid försäljning till enskilda programföretag.

Av hänsyn till allmänintresset vill kommissionen garantera att dessa mycket viktiga rättigheter inte säljs på ett sätt som skadar konkurrensen på sändningsmarknaderna och i sista hand tittarna. Syftet är detsamma i bägge fallen.

I det avseendet är Premier League-matcher extremt viktiga på sändningsmarknaden i Förenade kungariket: här skulle konkurrensbegränsande inslag i försäljningen av sändningsrättigheterna vara särskilt skadliga.

Kommissionens undersökning av Europeiska fotbollsförbundets (UEFA) Champions' League-försäljningsavtal är ganska långt hunnen. En preliminär bedömning i form av ett meddelande om invändningar skickades till UEFA i juli 2001 och kommissionen inväntar nu UEFA:s svar. Under tiden fortsätter kommissionen med en fördjupad undersökning av de sändningsregler som Football Associations Premier League (FAPL) tillämpar och har i detta syfte varit i kontakt med FAPL och andra berörda parter.

FAPL har ännu inte anmält sina sändningsregler till kommissionen. Det hindrar dock inte kommissionen från att undersöka ärendet på tjänstens vägnar, och den har redan inlett en sådan undersökning. Hur länge den kommer att pågå beror sannolikt på hur stort intresset är hos berörda parter och i vilken mån de inkommer med synpunkter. Kommissionen är medveten om att eventuella åtgärder som visar sig nödvändiga måste vidtas så snabbt som möjligt.