ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0193/01

från Dominique Vlasto (PPE-DE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Skolor för en andra chans

Skolorna för en andra chans syftar till att integrera ungdomar utan diplom i ett utbildningsprogram i syfte att detta skall leda till anställning.

Den första skolan inrättades i försökssyfte i marseille i november 1997 och inledde sin undervisning i januari 1998. Skolan har sedan dess tagit emot över 300 elever.

Beklagligt nog äventyras nu denna skola på grund av en avsaknad av samordning mellan Europeiska kommissionen och den franska staten.

Det är nämligen den franska statens företrädare i regionen som enligt subsidiaritetsprincipen genomför Europeiska socialfonden, som till stor del finansierar de gemensamma skolorna.

I det befintliga systemet kan tydligen de medel som behövs inte anslås till skolan för en andra chans i Marseille.

Eftersom de fastställda kriterierna måste uppfyllas för att skolorna i fråga skall kunna få anslag från fonden kommer följaktligen inte denna sorts skolors specifika karaktär, vilken förklaras i kommissionens vitbok Lära och lära ut på väg mot kunskapssamhället, att bevaras.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder den avser att vidta för att lösa detta problem?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(27 mars 2001)

Integreringen av ungdomar på arbetsmarknaden är en av Europeiska socialfondens (ESF) politiska prioriteringar inom ramen för den nya programperioden 20002006.

Programmen som samfinansieras ur ESF förvaltas emellertid med full respekt för subsidiaritetsprincipen.

ESF samfinansierar åtgärderna, men är alltså inte inkopplad i urvalet eller förvaltningen av dem, eftersom genomförandet av programmen ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde.

Därför kan kommissionen inte agera hos de organ som förvaltar programmet för att påverka vilka åtgärder de väljer ut, oavsett hur viktigt ett visst projekt kan te sig.

Osäkerheten nät det gäller hur skolor för en andra chans beaktas inom ramen för ESF:s programmering 20002006 kan därför inte på något sätt ses som en brist i samordningen mellan kommissionen och de franska statliga myndigheterna.

Alla frågor angående detta projekt ska därför ställas till de behöriga nationella myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0370/01

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(14 februari 2001)

Ämne: Den gemensamma organisationen av marknaden för lin

Känner kommissionens ordförande till att alltsedan Spaniens författningsdomstol den 28 maj 1992 avkunnade sitt utslag i målet 79/92 har det i Spanien varit en uppgift som kommit an uteslutande på de regionala myndigheterna i Spaniens autonoma regioner att granska handlingar som hör samman med den gemensamma organisationen av marknaden för lin samt sköta beviljandet av tillstånd och utbetalningen av stöd i anslutning till denna?

Känner kommissionens ordförande till att den spanske åklagaren som fått i särskilt uppdrag att utreda fallet med lin i Spanien avfattat en rapport till bedrägeribekämpningsbyrån OLAF den 19 december 2000 och flerstädes i denna rapport påpekat att det alltsedan 1993 varit en uppgift som kommit an uteslutande på de regionala myndigheterna i Spaniens autonoma regioner att granska handlingar som hör samman med den gemensamma organisationen av marknaden för lin samt sköta beviljandet av tillstånd och utbetalningen av stöd i anslutning till denna?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(28 mars 2001)

Ja, kommissionen känner till att fördelningen av behörighet mellan federala och regionala myndigheter i Spanien innebär att det är myndigheterna i de autonoma regionerna som ensamma är behöriga att bevilja och kontrollera stöd inom den gemensamma organisationen av marknaden för lin. I den särskilde åklagarens rapport beaktas denna kompetensfördelning. Vid sina kontakter med myndigheterna i medlemsstaterna vänder sig kommissionen dock alltid till centralmakten, som i sin tur får ta kontakt med behöriga myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0384/01 från Doris Pack (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens delegation i Skopje.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 235 E , 21/08/2001 s. 0195 - 0195



SKRIFTLIG FRÅGA E-0384/01 från Doris Pack (PPE-DE) till kommissionen (15 februari 2001) Ämne: Kommissionens delegation i Skopje Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att göra det möjligt för José Pinto Teixeira, chef för kommissionens delegation i Skopje, att i fortsättningen kunna arbeta i fred trots de ogrundade påståendena som Stoyanov och Bogoevski har gjort mot hans person och utförandet av hans uppgifter som delegationschef? Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar (4 april 2001) Chris Patten har i två pressmeddelanden fördömt de ogrundade anklagelser som vissa delar av pressen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har riktat mot Pinto Teixeira samt klargjort att han ger honom sitt fullaste stöd. Det gläder kommissionen att även den makedoniska regeringen har fördömt dessa anklagelser från medierna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0467/01

från Ioannis Averoff (PPE-DE), Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(20 februari 2001)

Ämne: Skydd mot skogsbränder och kommissionens framtida strategi

Förordning (EEG) nr 2158/92(1) om om skydd av gemenskapens skogar mot bränder upphör att gälla år 2001. Vid Ständiga kommittén för skogsbruks senaste sammanträde, som hölls i Frankrike, informerade kommissionen dock medlemsstaterna om sina avsikter att se över förordningen och undersöka möjligheterna att införliva den i rådets nya förordning (EG) nr 1257/99(2), som handlar om landsbygdens utveckling.

Detta skulle leda till att problemet med skogsbränderna placerades inom ramen för problem som hänför sig till jordbruket i stället för till miljön, och samtidigt innebära att åtgärder som fram till dags dato finansierats genom förordning (EEG) nr 2158/92 inte längre skulle vara stödberättigade.

1. I vilket skede befinner sig översynen av förordning (EEG) nr 2158/92 och, med beaktande av vad den kommer att leda till, vilket är syftet bakom denna?

2. Europaparlamentet har redan, mot bakgrund av den betydelse som denna förordning har för Medelhavsländerna, uttryckt behovet av en större budget för dessa frågor. Är kommissionen villig att ändra den planerade budgeten och höja beloppet från 50 miljoner euro till 77 miljoner euro?

(1) EGT L 217, 31.7.1992, s. 3.

(2) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(30 mars 2001)

Kommissionen hänvisar ledamöterna till svar på skriftlig fråga E-0247/01 från Alexandros Alavanos(1).

(1) Se s. 161.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0153/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: Balkansyndromet och ansvaret hos byrån för återuppbyggnad på Balkan

Ett av de ansvarsområden som byrån för återuppbyggnad på Balkan har som genomförandemyndighet av Cards-förordningen är återställandet av miljön

på Balkan (artikel 2.d, förordning 2666/2000)(1). Varför får inte denna byrå i uppdrag att syssla med frågan om återställande av miljön och samtidigt informera och hjälpa lokalbefolkningen, mot bakgrund av den berättigade oro för Balkansyndromet som uppstått hos den europeiska allmänheten?

(1) EGT L 306, 7.12.2000, s. 1.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(30 mars 2001)

Som parlamentsledamoten känner till håller det s.k. Balkansyndromet fortfarande på att undersökas i olika forum. FN:s miljöprogram (UNEP) och gemenskapens artikel 31-kommitté har kommit fram till att det inte föreligger någon omedelbar fara för miljö eller hälsa. Om det skulle beslutas att genomföra särskilda gemenskapsprogram för återställande av miljön i detta avseende, är det med stor sannolikhet Europeiska byrån för återuppbyggnad som kommer att svara för genomförandet av dessa gemenskapsprogram och informationsgivningen kring detta. Huvudansvaret när det gäller att informera lokalbefolkningen om eventuella faror för folkhälsa eller miljö vilar dock på de berörda staternas regeringar. Relevanta miljöaspekter utgör en integrerad del av de program som genomförs av Europeiska byrån för återuppbyggnad, vilket framgår av artikel 2.2 d i rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt om upphävande av förordning (EG) nr 1628/96 och om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89 och (EEG) nr 1360/90 och besluten 97/256/EG och 1999/311/EG.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0221/01

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(5 februari 2001)

Ämne: Oljebälte vid Galapagosöarna

1. Känner Europeiska kommissionen till att Ecuadors miljöminister Rendon har begärt ytterligare internationell hjälp med att sanera det stora oljebältet runt Galapagosöarna?

2. Vilka möjligheter ser Europeiska kommissionen att tillmötesgå denna begäran, så att den unika floran och faunan i detta område kan skyddas?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

Den 23 januari 2001 mottog kommissionen en begäran om brådskande hjälp från Equadors myndigheter för att sanera oljeföroreningen vid Galapagosöarna.

Den 24 januari 2001 meddelade kommissionen att den hade beslutat sända en europeisk grupp bestående av tre experter(1). Detta beslut hade fattats i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2850/2000/EG av den 20 december 2000 om upprättande av en gemenskapsram för samarbete om oavsiktlig eller avsiktlig förorening av havet(2). Experternas uppdrag bestod i att hjälpa Ecuadors myndigheter att bestämma hur man bäst kunde minska effekterna av oljeföroreningen och underlätta återställandet av de berörda områdena.

(1) IP/01/104.

(2) EGT L 332, 28.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0921/01

från Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Uppförande av turistanläggningar i Bosa och Villanova Monteleone, Teulada, Monte Russu och Cala Giunco-Stagno di Notteri, samt fiskodlingsanläggning i Bosa

Kommissionen har som svar på frågorna E-3009/00(1), E-3339/00(2), E-3340/00(3) och P-3314/00(4), som undertecknad ställt med anledning av uppförandet av turistanläggningar längs kusten i Bosa och Villanova Monteleone, Teulada, Monte Russu (Aglientu) samt Cala Giunco-Stagno di Notteri (Villasimius) och av en anläggning för intensiv fiskodling i Bosa, uppgivit att den kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att inhämta detaljerad information och garantera att gemenskapsrätten efterlevs.

Kan kommissionen uppge vilka åtgärder den hittills har vidtagit i ovannämnda fall?

Kan kommissionen närmare bestämt besvara följande frågor:

- Har det med anledning av uppförandet av de planerade anläggningarna i Monte Russu inletts en miljökonsekvensbedömning enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG(5) och föreligger det redan resultat av bedömningen?

- Är det, med avseende på lagstiftningen i fråga om miljökonsekvensbedömning, riktigt att uppförandet av anläggningarna ännu inte har erhållit ett slutligt tillstånd och innebär detta att byggnadsverksamheten kommer att underkastas en miljökonsekvensbedömning när tillståndet väl har beviljats? Kommer gemenskapen att bidra till finansieringen av anläggningarna?

- Kommer gemenskapen att bidra till finansieringen av de föreslagna anläggningarna i Teulada och Cala Giunco-Stagno di Notteri? Om så är fallet, avser kommissionen att frysa utbetalningarna av medlen tills det har bekräftats att anläggningarna är förenliga med gemenskapens lagstiftning om miljökonsekvensbeskrivning och Natura 2000?

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 156.

(2) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 140.

(3) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 141.

(4) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 133.

(5) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström

(15 maj 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0326/01

från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (galna ko-sjukan)

Kan kommissionen svara på nedanstående frågor, mot bakgrund av sitt svar på min skriftliga fråga E-3886/00(1) och av att den budgetansvarige kommissionsledamoten på kommissionens vägnar har rekommenderat att 1 miljard euro anslås för åtgärder för att dra in, lagra och förstöra nötkött, ett belopp som kommissionsledamoten tror kommer att inverka på budgetplanen:

1. Varför utnyttjas ovannämnda anslag inom ramen för en strategiändring inte till stöd för produktionen av olje- och proteinrika foderväxter så att produktionskostnaden för nötkött kan minskas, snarare än till att förstöra produkter som är olämpliga för folkhälsan på grund av animaliskt protein i boskapens näringskedja.

2. Men hänvisning till öppenhetsprincipen, som präglar förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen, skulle jag vilja få upplysning om vilka förslag och redogörelser i frågan det är som kommissionen hänvisar till i sitt svar och vad innehåller dessa?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 mars 2001)

De utgifter parlamentsledamoten tar upp är avsedda att under budgetåret 2002 täcka den krisplan som kommissionen har föreslagit för att lindra effekterna av de allvarliga störningarna av marknaden för nötkött. Planen innehåller marknadsåtgärder som bör ha effekt på kort sikt, men också ändringar av stödsystemen för att främja en mer extensiv uppfödning och på sikt en minskning av nötköttsproduktionen. Med hänsyn till krisens omfattning och behovet av snabba åtgärder är dessa utgifter inom nötköttssektorn nödvändiga att prioritera framför stöd för produktion av oljeväxer och proteingrödor. För övrigt innebär ett extra stöd till sådan produktion inte nödvändigtvis att kostnaderna för djurfoder minskar.

Såsom redan meddelats i svaret på den skriftliga frågan E-3886/00 från bland annat Ionnis Souladakis(1) och i enlighet med rådets mandat har kommissionen gjort en fördjupad analys av den möjliga utvecklingen av BSE-krisen och det utökade förbudet att använda kött- och benmjöl. Analysen täcker marknaderna för kött och djurfoder, särskilt utbud och efterfrågan av proteinrika grödor, och de riktlinjer som kan tillämpas för dessa. Parlamentet och rådet kommer att underrättas om slutsatserna av analysen, som bör ses mot bakgrund av de ekonomiska riktlinjer som godkändes vid Berlinmötet och gemenskapens internationella åtaganden.

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0043/01

från María Rodríguez Ramos (PSE) till kommissionen

(16 januari 2001)

Ämne: Undanröjande av döda nötkreatur och kampen mot BSE

Kommissionen har säkert via massmedia fått kännedom om att över 300 nötkreatur för slakt dumpats i en gammal kvartsgruva i Masía, Galicien (Spanien). Inga analyser av djurens hjärnvävnad har utförts.

Detta brott mot gemenskapslagstiftningen är särskilt allvarligt, då ansvaret för dumpningen står att finna hos den autonoma regionförvaltningen, eftersom det var det företag som fått i uppdrag av Galiciens autonoma regering att samla in de döda korna för att sedan bränna djurkropparna som utfört dumpningen.

Spaniens jordbruksministerium har förhållit sig oroväckande passivt och låtit förstå att man inte tänker vidta några åtgärder mot Galiciens regering. Enligt ministeriet har denna inte gjort något felaktigt i kampen mot BSE.

Den smittspridande BSE-prionen kan överleva flera år i marken. Därför vill jag att kommissionen svarar på följande:

1. Vad kan de nedgrävda djurkropparna medföra för hälsoeffekter för konsumenterna i Mesía?

2. Hur kontrollerar kommissionen att medlemsstaterna följer rådets beslut i kampen mot BSE?

3. Tänker kommissionen vidta några åtgärder för att förhindra att man under denna svåra kris agerar tvärt emot vad EU beslutat?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(2 mars 2001)

1. Kommissionen anser att den risk som föreligger måste bedömas av spanska myndigheter som exempelvis beaktar lokala faktorer så som geologi, upptagningsområden för dricksvatten och risker med utsläpp av avloppsvatten i floder.

2. Kommissionens experter från Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) utför regelbundna kontroller på plats i alla medlemsstater för att bekräfta en korrekt tillämpning av gemenskapslagstiftningen, gällande BSE (bovin spongiform encefalopati) och liknande ärenden. FVO utförde under perioden september 1998 till april 2000 tre uppdrag i Spanien förknippade med BSE. Generaldirektoratet Hälsa och konsumentskydd har publicerat rapporter från dessa uppdrag på sin hemsida. Nyligen har kommissionen startat en serie uppföljningsuppdrag i medlemsstaterna. Ett uppdrag genomfördes i Spanien den 1115 december 2000 och rapporten håller för närvarande på att sammanställas.

En ny serie av uppdrag i medlemsstaterna börjar i mars 2001 och dess syfte är att kontrollera tillämpningen av den lagstiftning som nyligen antogs av Europarådet och som trädde i kraft den 1 januari 2001.

3. Vad gäller djur- och folkhälsa upprätthåller kommissionen stor vaksamhet för att kunna säkerställa att medlemsstaterna till fullo uppfyller sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen.

I de fall där det konstateras att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter, är kommissionen beredd att vidta alla nödvändiga åtgärder som står i dess makt för att garantera respekten för gemenskapslagstiftningen. När så är lämpligt skulle detta kunna innebära underlåtenhetsförfarande enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0406/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(15 februari 2001)

Ämne: Miljöpåverkan av dagbrytning av skiffer

I distrikten Valdeorras (Ourense, Galicien) och A Cabreira (León) finns det dagbrott där man bryter skiffer för en omfattande produktion och försäljning. I dessa skifferbrott gör företagen sig skyldiga till verkliga miljöbrott, eftersom avfallet från skifferbrotten dumpas direkt på bergssluttningarna utan någon ekologisk återvinning. Inom detta distrikt, i kommunen Carballeda, kan avfallet leda till att det landskap som domineras av idegranskogen O Teixadal försvinner. Denna idegranskog är unik i hela Europa. I Casaio tillåter de behöriga myndigheterna att skifferbrotten verkar på 100 meters avstånd från bosättningen och att ägarna till skifferbrotten får tillträde till invånarnas konstbevattnade odlingar.

Kommer kommissionen att bedöma huruvida dessa anläggningar utgör ett brott mot rådets direktiv 85/337/EEG(1) om den bedömning av inverkan på miljön som krävs för den här typen av projekt?

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 april 2001)

Kommissionen känner inte till de händelser som parlamentsledamoten tar upp.

Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(1), är endast tillämpligt för projekt och inte för anläggningar för vilka ett bemyndigande redan har beviljats och som är i drift.

Kommissionen har ingen möjlighet att endast på grundval av den information som tillhandahålls av parlamentsledamoten bedöma om det särfall som parlamentsledamoten tar upp handlar om ett projekt i det nämnda direktivets 85/337/EEG mening.

Med tanke på att det är omöjligt att definiera den gemenskapslagstiftning som eventuellt är tillämplig i detta särfall kan kommissionen inte uttala sig om gemenskapsrätten för miljö överträds.

Kommissionen utesluter emellertid inte möjligheten att undersöka det problem som parlamentsledamoten tar upp för den händelse att denne kommer in med upplysningar som tyder på att gemenskapsrätten överträds.

(1) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0090/01

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(29 januari 2001)

Ämne: Samfinansiering av åtgärder för bekämpning av BSE

De beslut som EU:s ministerråd antagit med avseende på planen för att utrota BSE och bekämpa överföringen av denna sjukdom till människan håller på att verkställas, mer eller mindre framgångsrikt, i de 15 medlemsstaterna. Eftersom kostnaden för vissa av dessa åtgärder, t.ex. transporten av döda djurkroppar och destruktionen av riskmaterial, drabbar uppfödarna, medför det i vissa spanska regioner en utarmning av en sektor som redan tidigare var fattig på grund av att gårdarna drivs som familjeföretag. Centralregeringen och de regionala regeringarna tycks nämligen oförmögna att hantera de kostnader det innebär att tillämpa de åtgärder som vidtagits av Europeiska unionen.

Avser kommissionen att ställa tilläggsanslag till förfogande för att samfinansiera åtgärder såsom förbränning, transport, analys och anskaffning av test, uppförande av nya referenslaboratorier och förbränningsanläggningar så att dessa kostnader inte direkt drabbar sektorn, vilket sker i vissa fall, och för att tillse att dessa åtgärder verkligen tillämpas och kan återupprätta förtroendet hos de europeiska konsumenterna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(21 mars 2001)

Kommissionen bidrar redan nu med ansenliga belopp till kostnaderna för krisen, bl.a. via ett särskilt uppköpssystem som inrättades genom kommissionens förordning (EG) 2777/2000 av den 18 december 2000 om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden(1), genom att finansiera anskaffning av test för att snabbt upptäcka bovin spongiform encefalopati (BSE) och genom att tillämpa ett allmänt interventionssystem inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött.

Det ekonomiska bidraget till dessa åtgärder uppgår för tillfället till nästan 1 miljard euro.

Inom ramen för en första ändrings- och tilläggsbudget för räkenskapsåret 2001 har kommissionen begärt att budgetmyndigheten skall ställa till förfogande de medel som avsatts som reserv (60 miljoner euro) för att kunna bekosta ytterligare undersökningar.

Den nuvarande budget- och rättsramen gör det inte möjligt för kommissionen att finansiera nya åtgärder, t.ex. förbränning och transport av djurkroppar.

(1) EGT L 321, 19.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0576/01

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Föreningsfrihet i Bulgarien

Den 29 februari 2000 fastslog Bulgariens författningsdomstol att ett i Makedonien baserat parti, OMO Ilinden PIRIN var grundlagsstridigt. Partiet registrerades 1999 och deltog i lokalvalen i oktober 1999. Partiet har alltid förklarat att det skulle respektera Bulgariens konstitution och rättsordning och bedriva sin politiska verksamhet med fredliga medel. Partiet har lämnat in ett klagomål till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter.

Den 4 februari 2000 hindrade polisen en partidelegation att lägga blommor på ett monument, trots att polisen inte kunde lägga fram någon handling till stöd för sitt agerande.

Anser kommissionen att detta beslut åsidosätter föreningsfriheten och utgör en diskriminering av en nationell minoritet? Har kommissionen begärt en förklaring från de bulgariska myndigheterna? Kan kommissionen ange vilka eventuella förklaringar som lämnats av de bulgariska myndigheterna?

Anser kommissionen att ett sådant beslut är förenligt med respekten för de demokratikriterier som fastställdes i Köpenhamn? Har kommissionen för avsikt att ta upp den här typen av problem i samband med de kommande rapporterna om de framsteg som görs av kandidatländerna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 april 2001)

Kommissionen känner till den bulgariska författningsdomstolens avgörande beträffande OMO-Illinden PIRIN och att domen överklagats hos Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna.

När det gäller den enskilda händelse som frågeställaren nämner innehar kommissionen inga ytterligare uppgifter och kan därför inte kommentera saken.

Kommissionen övervakar noga respekten för demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter i linje med Köpenhamnskriterierna. Kommissionen kommer att fortsätta denna övervakning och vid behov ta upp frågan i sin nästa återkommande rapport.