ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2431/02 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen. Injicering av tillväxthormon i mjölkkor.



Europeiska unionens officiella tidning nr 028 E , 06/02/2003 s. 0238 - 0238



SKRIFTLIG FRÅGA E-2431/02 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (26 augusti 2002) Ämne: Injicering av tillväxthormon i mjölkkor EU:s nuvarande moratorium mot injicering av tillväxthormon i mjölkkor för att öka mjölkproduktionen går ut den 16 december 2002. Vad tänker kommissionen göra för att se till att det även i fortsättningen blir förbjudet att injicera tillväxthormon? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (24 september 2002) Kommissionen antar att parlamentsledamotens fråga gäller det förbud mot användning av bovint somatotropin (BST) som föreskrivs i rådets beslut 1999/879/EG av den 17 december 1999 om utsläppande på marknaden och om tillförsel av bovint somatotropin (BST) och om att upphäva beslut 90/218/EEG(1). Användningsbeslutet i detta beslut är inte tidsbegränsat. (1) EGT L 331, 23.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2221/02

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(23 juli 2002)

Ämne: Euratoms säkerhetsinspektioner

Har kommissionen några planer på att öka omfattningen för Euratoms säkerhetsinspektioner i Förenade kungariket i samband med Förenade kungarikets planer att hålla kvar en del av sitt oönskade plutonium i form av ett stabilt matrisavfall?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 september 2002)

Euratoms skyddsåtgärder omfattar allt civilt kärnmaterial i unionen. Skyddsåtgärder för sådant material tillämpas i enlighet med kommissionens fastställda mål i proportion till det strategiska värdet av det berörda materialet och oberoende av den medlemsstat på vars territorium det bearbetas eller lagras. Kommissionen kommer därför att tilldela nödvändiga resurser till eventuell ny civil nukleär verksamhet som bedrivs i Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2175/02

från Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Planerade nedskärningar av bidrag för citrusfrukter

Kommissionen studerar för närvarande förslaget att ersätta det nuvarande finansiella stödet för citrusfrukter som är avsedda för förädling med ett schablonbelopp på 260 EUR per hektar jämfört med nuvarande 4 524,16 EUR. Nuvarande bidrag beräknas genom att multiplicera gemenskapsstödet per kilo (0,13 EUR) med genomsnittsproduktionen per hektar (400 hkg) plus 0,01 EUR/kg från förädlingsindustrin som mottar frukterna. Det system som studeras av kommissionen skulle alltså minska producenternas årliga bruttointäkter från 4 524,16 EUR/ha till 260 EUR/hektar!

Anser inte kommissionen att ett gemenskapsstöd av denna storleksordning skulle leda till att produktionen av apelsiner försvinner på större delen av EU:s produktionsområden och särskilt i de regioner där den största delen av produktionen går vidare till förädling?

Givet att kostnaderna för att producera 400 hektokilo apelsiner (genomsnittsproduktionen per hektar) uppgår till mer än 7000 EUR och att bruttointäkterna skulle bli 260 EUR, på vilken grund planerar kommissionen att lägga fram ett förslag om att minska stödet så kraftigt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 augusti 2002)

Kommissionen håller inte på att studera någon sådan ändring av stödet till citrusfrukter som parlamentsledamoten beskriver.

Kommissionen avser att under de kommande månaderna påbörja en utvärdering av samtliga de instrument som står till förfogande för den gemensamma organisationen av marknaden för färsk och bearbetad frukt och färska och bearbetade grönsaker, vilken inleds med en granskning av stödsystemet för producenter av vissa citrusfrukter. Utan att föregripa resultatet av granskningen som kommer att utföras av oberoende utvärderare, är det väl känt att en av möjligheterna i det nuvarande systemet utgörs av ett arealbidrag, och som sådant kommer denna möjlighet tillsammans med andra att granskas.

Det bör påpekas att det enda officiella förslaget från någon medlemsstat till ändring av det befintliga systemet till ett arealbidrag framställdes av de italienska myndigheterna, först 1999 och därefter 2002. Av detta framgår en viss kontinuitet i den förda politiken.

Alla påståenden om att kommissionen skulle ha för avsikt att ändra det nuvarande stödsystemet för citrusfrukter i den riktning och omfattning som parlamentsledamotens fråga anger, saknar alltså all grund.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0376/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(18 februari 2002)

Ämne: Problem med herrelösa djur i Grekland

Som känt är de oräkneliga herrelösa djuren ett stort problem i Grekland. Någon form av statlig omsorg om dessa finns inte.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida det finns några gemenskapsinitiativ om skydd av herrelösa djur? Har man någonsin genomfört några gemenskapsprogram i Grekland för att skydda dessa djur? Har de grekiska myndigheterna fått stöd för detta och hur stora belopp har det i så fall rört sig om? Har den grekiska regeringen kommit med några förslag om hur man skulle kunna lösa det här problemet? Vilken är kommissionens bedömning av den nuvarande och framtida situationen i Grekland?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 mars 2002)

Det finns ingen EU-lagstiftning om herrelösa djur och detta är, såväl i Grekland som i EU:s övriga medlemsstater, en fråga för de lokala myndigheterna, eventuellt med hjälp av icke-statliga organisationer.

Kommissionen tänker inte komma med några särskilda initiativ i denna fråga, eftersom den anses kunna regleras bäst inom medlemsstaterna själva, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2218/02

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(23 juli 2002)

Ämne: Genomförande av direktiv 1999/13/EG

Kan kommissionen ange i vilken mån varje enskild medlemsstat genomfört direktiv 1999/13/EG(1) om utsläpp av lösningsmedel?

Kan kommissionen ange hur den webbplats skall lanseras och upprätthållas, som skapats för att underlätta genomförandet av direktivet, och om det skulle kunna vara en lämplig förebild för att bidra till genomförandet av andra miljödirektiv?

(1) EGT L 85, 29.3.1999, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 september 2002)

Medlemsstaternas genomförande av rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar är långt ifrån tillfredsställande. I enlighet med artikel 226 i EG-fördraget har kommissionen inlett överträdelseförfaranden mot samtliga medlemsstater för underlåtenhet att anmäla åtgärder för att införliva direktivet inom den tidsgräns som fastställs i direktivet. Åtta överträdelseförfaranden har nu avslutats medan Österrike mottagit ett motiverat yttrande för bristande införlivande av direktivet och Grekland, Spanien, Irland, Italien och Förenade kungariket har förts till EG-domstolen. Överträdelseförfarandet mot Belgien granskas fortfarande.

När det gäller den webbplats som upprättats för att underlätta genomförandet av direktivet, vilken kan nås från kommissionens webbplats, håller kommissionen för närvarande på att undersöka olika möjligheter för att se till att informationen på webbplatsen uppdateras. Det är för tidigt att säga om just denna webbplats struktur kommer att kunna fungera som mall för bistånd vid genomförandet av andra miljödirektiv. Rent allmänt kan dock sägas att webbplatser och andra Internetbaserade verktyg är mycket användbara både för information om miljölagstiftning och för bistånd vid genomförandet av miljölagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0062/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(23 januari 2002)

Ämne: Det spanska ordförandeskapets ståndpunkt angående budgetprognoserna och tillämpningen av strukturfonderna efter 2006, när utvidgningsländerna är anslutna

Bland de prioriteringar som den spanske regeringschefen José María Aznar och utrikesminister Josep Piqué lagt fram för det spanska ordförandeskapets verksamhet finns inte behandlingen av

förhandlingarna om budgetprognoserna och tillämpningen av strukturfonderna efter 2006 med. Det är mycket allvarligt då de innehåller avslutningen av förhandlingarna med de längst komna länderna under andra halvåret 2002.

Vilka skäl till som inte kan offentliggöras finns det till att rådets ordförandeskap bland sina prioriteringar inte har med förberedelserna av förhandlingarna om dessa viktiga problem i EU-bygget, trots att detta problem påverkar såväl utvidgningsländerna som regioner som Galicien, som i Europeiska unionen med 15 medlemmar år 2006 kan hamna under en inkomstnivå på 75 procent av gemenskapens genomsnittliga nivå?

Svar

(30 september 2002)

Rådet understryker den vikt det fäster vid den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken, samt vid fortsatta förhandlingar med de partnerländer som är kandidater för anslutningen.

När det gäller budgetprognoserna för 2006 erinrar rådet den ärade parlamentsledamoten om att det avser att fullt ut respektera de budgetplaner för 20002006 som bifogats det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet(1). Särskilt framhäver rådet punkt 25 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, som under vissa noggrant bestämda förhållanden möjliggör en anpassning av budgetplanerna för 20002006 om unionen utvidgas med nya medlemsstater, för att ta hänsyn till det behov av medel som följer av utvidgningen.

Dessutom offentliggjorde kommissionen den 30 januari 2002 ett meddelande om de gemensamma ekonomiska ramarna 20002006 för anslutningsförhandlingarna, där kommissionen lägger fram den övergripande strategi den avser att anta i sina utkast till gemensamma ståndpunkter beträffande jordbruk, strukturåtgärder och budgetfrågor. Rådet kommer givetvis att noggrant studera denna strategi samt kommissionens utkast till gemensamma ståndpunkter.

Vad beträffar frågorna och förhandlingarna om budgetplanerna och budgetprognoserna samt genomförandet av strukturfonderna efter 2006 kommer de att behandlas vid lämplig tidpunkt, eftersom rådet ännu inte har mottagit något förslag från kommissionen om strukturfonderna.

Därtill önskar rådet meddela den ärade parlamentsledamoten att rådet när det gäller dess prioriteringar beträffande budgeten för 2003 antog budgetriktlinjerna för 2003 vid mötet den 5 mars 2002.

(1) EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0752/02

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Privata finansieringsinitiativ i Förenade kungariket

Känner kommissionen till tillvägagångssättet med privata finansieringsinitiativ i Förenade kungariket och anser kommissionen att det är i enlighet med befintlig lagstiftning vad gäller offentlig upphandling? Bedömer kommissionen vidare att sådan praxis är i linje med kommissionens förslag till ett nytt direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader (KOM(2000) 275(1)), särskilt vad gäller artikel 1.7 och artikel 32? Hur skulle kommissionen slutligen bedöma konsekvenserna om direktivet ändrades i enlighet med de ändringar som godkänts av Europaparlamentet, i synnerhet ändringsförslag 24?

(1) EGT C 29 E, 30.1.2001, s. 11.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(19 april 2002)

Det så kallade privata finansieringsinitiativet (PFI) i Storbritannien omfattar en rad olika saker, där den offentliga sektorn ingår avtal för att upphandla tjänster med hjälp av know-how och privatfinansiering från den privata sektorn. Hur varje PFI-transaktion exakt ser ut juridiskt och ekonomiskt beror på i vilken utsträckning saken regleras av gällande lagstiftning om offentlig upphandling. Det kan t.ex. röra sig om ett offentligt kontrakt som omfattas av gemenskapens direktiv om offentlig upphandling, ett koncessionsavtal som bara omfattas av ringa lagstiftning enligt rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandena vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten(1), eller ett koncessionsavtal om tjänster som inte omfattas av rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster(2), utan i stället av de allmänna bestämmelserna i gemenskapsrätten. Kommissionen skulle därför behöva en exakt redogörelse för en bestämd transaktion för att kunna avgöra om den uppfyller gällande eller föreslagen lagstiftning.

I direktivförslaget av den 10 maj 2000 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader föreslår kommissionen en ny inköpsteknik, en s.k. konkurrenspräglad dialog, som ger utrymme för en viss flexibilitet när upphandlingarna är mycket komplexa. Kommissionen anser att bl.a. komplexa offentliga PFI-kontrakt skulle kunna passa för detta förfarande.

När det gäller artikel 1.7 och artikel 32 i förslaget känner kommissionen inte till någon allmänt förekommande praxis där ramavtal tillämpas i samband med PFI-kontrakt.

När det gäller parlamentets ändringsförslag 24 har kommissionen redan framfört till parlamentet att den är beredd att godta denna ändring i sak om den ändras så att det klart framgår att flera upphandlande myndigheter kan vara parter i samma ramavtal samtidigt.

(1) EGT L 199, 9.8.1993.

(2) EGT L 209, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1678/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2002)

Ämne: Kommissionens förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare

Vad finns det för rättslig grund till artikel 11.3 i kommissionens förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare?(1)

(1) KOM(2001) 386 slutlig EGT C 332 E, 27.11.2001, s. 248.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(28 juni 2002)

Kommissionens förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare(1) grundas på artikel 63 första stycket 3 i EG-fördraget. Artikel 63 första stycket 3 är den rättsliga grunden för samtliga bestämmelser i förslaget, även för artikel 11.3.

(1) EGT C 332 E, 27.11.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1577/02

från Brice Hortefeux (PPE-DE) till kommissionen

(4 juni 2002)

Ämne: Förändring av den gemensamma jordbrukspolitiken

Jordbruket spelar fortfarande en framträdande roll för gemenskapen inom ramen för den europeiska integrationen. Artikel 38 och 39 i Romfördraget definierar målen för denna politik på följande sätt: att garantera jordbrukarna en skälig inkomst, att säkerställa en tryggad försörjning och en stabil produktion samt att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. De problem som vi idag finner inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik lämnar dock jordbrukarna utan marginaler och utrymmen för egna beslut eller åtgärder.

De olika reformerna som följt på varandra har begränsat effektiviteten hos de olika åtgärder som fungerar som verktyg för att styra marknaden. Dessa reformer har gynnat det direkta stödsystemet, utan att samtidigt försäkra sig om att det fungerar som ett skyddsnät för jordbruksinkomsterna.

Kan kommissionen mot denna bakgrund meddela hur man avser förändra den gemensamma jordbrukspolitikens uppsatta mål, genom att skilja mellan de mål som går under det förvaltningsområde som berör jordbruksmarknaderna, och de som har upphov i jordbrukarnas lönepolitik?

Kan kommissionen dessutom ange mål och resurser vad gäller fysisk planering och miljöåtgärder inom jordbruket?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 juni 2002)

I ett flertal reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken har marknadsförvaltningsåtgärderna i allt högre grad kommit att inriktas på stabilisering av jordbruksmarknaderna och inkomststabilisering sker genom direktstöd.

Kommissionen anser att de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som fastställs i reformen Agenda 2000 uppfyller det europeiska samhällets behov och förväntningar. Målen bygger på den europeiska jordbruksmodellen för kommande år med mer marknadsorientering och ökad konkurrenskraft, livsmedelssäkerhet och -kvalitet, stabila jordbruksinkomster, integrering av miljöfrågor i jordbrukspolitiken, landsbygdsutveckling, förenkling och ökad decentralisering.

De politiska instrumenten kan dock anpassas för att bättre uppfylla målen. Marknadsförvaltningen borde i högre grad vara inriktad på intervention som ett skyddsnät. Det är nödvändigt att ta reda på hur direktstöd kan fungera mer effektivt för att stabilisera jordbruksinkomsterna, särskilt när det gäller att vidga handlingsutrymmet för jordbrukarna.

På området miljöåtgärder inom jordbruket skulle mer kunna göras för att uppnå målet att integrera miljöfrågorna i programmen för miljöåtgärder inom jordbruket och den ömsesidiga överensstämmelsen. En balanserad regional landsbygdsutveckling kan uppnås på ett bättre sätt genom att den andra pelaren inom den gemensamma jordbrukspolitiken, landsbygdsutvecklingen, förstärks.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1972/02

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Avloppsreningsverk i Novelda Monforte del Cid (regionen Valencia, Spanien)

Avloppsreningsverket i Novelda Monforte del Cid (regionen Valencia) omfattas av den nationella planen för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i enlighet med ett avtal av den 27 februari 1995 (Boletín Oficial del Estado 16/12/95) och har förklarats vara av allmänt intresse. Fram till dags dato har projektet inte påbörjats, trots att det skall betjäna över 30 000 personer som för närvarande inte har något annat val än att låta avloppsvattnet rinna ut i den redan hårt belastade floden Vinalopó. Denna situation strider uppenbarligen mot rådets direktiv av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG(1)), där det i artiklarna 3 och 4 föreskrivs att medlemsstaterna senast den 31 december 2000 skall se till att det i tätorter av den storleksordning det här rör sig om finns ledningsnät och reningsverk för avloppsvatten.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att åtgärda och påskynda denna fråga, mot bakgrund av denna uppenbara underlåtenhet?

(1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

I rådets direktiv 91/271/EEG(1) av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, fastställs tydliga målsättningar beträffande tidsplanen och de miljömål som skall uppnås.

Det bör påpekas att de tätorter vars personekvivalent(2) överstiger 15 000 måste ha insamlings- och reningssystem för sekundär rening (dvs. biologisk) senast den 31 december år 2000.

Kommissionen kontrollerar nu om alla större europeiska tätorter uppfyller kraven i detta direktiv, och kan snart komma att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater där förseningar har konstaterats i förhållande till denna tidpunkt.

I fråga om Spanien känner kommissionen till att det förekommer förseningar och ett horisontellt överträdelseförfarande kommer att inledas mot alla de städer som inte fullgör dessa skyldigheter. Dessa städer kan inbegripa dem frågeställaren nämner i sin skriftliga fråga.

Kommissionen har icke desto mindre sänt ett brev till de spanska myndigheterna för att för att få bättre kunskap om situationen vid denna avloppsreningsanläggning i NoveldaMonforte del Cid, i provinsen Alicante i den autonoma regionen Valencia.

Det bör också påpekas att kommissionen just har inlett ett överträdelseförfarande mot Spanien enligt artikel 226 i EG-fördraget på grund av att de spanska myndigheterna inte har lämnat tillräcklig information om hur direktiv 91/271/EEG tillämpas. En formell underrättelse har därför sänts, särskilt på grund av att de spanska myndigheterna inte har lämnat in en allmän rapport om genomförandet eller information om industrisektorerna. Det bör påpekas att kommissionen har sänt formella underrättelser av samma anledning till flera medlemsstater.

(1) EGT L 135, 30.5.1991.

(2) En måttenhet för biologiskt nedbrytbara organiska föroreningar som motsvarar den genomsnittliga belastningen av sådana föroreningar som produceras av en person varje dag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1023/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(5 april 2002)

Ämne: Uppgifter om statsfinanserna

Kan kommissionen tala om för vilka medlemsstater Eurostat inte kan intyga att budgetunderskott och statsskuld uppfyller kraven i ENS 95, och vilka år det gäller i båda fallen?

Vad kommer kommissionen att göra för att åtgärda detta?

Kan kommissionen för samtliga fall ange vilka Eurostats reservationer var?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(29 april 2002)

Eurostat, som är en tjänst inom kommissionen, har i pressmeddelandet av den 21 mars 2002(1) om offentligt underskott och statsskuld i unionen namngett de medlemsstater för vilka uppgifterna inte kunde bekräftas, eftersom information saknades för vissa statistiska frågor.

Kommissionen avser att följa upp frågan genom att begära in kompletterande uppgifter och genom att diskutera dessa på en bilateral basis med medlemsstaterna. I nästa utgåva, som kommer till den 1 september 2002, skall bekräftade uppgifter för dessa medlemsstater finnas med.

Vad Eurostats reservationer innebär förklarades i pressmeddelandet.

(1) http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product=2-21032002-EN-AP-EN.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1834/02

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2002)

Ämne: Skydd av Solkustens stränder

De upprepade oväder som i år drabbat Solkusten har gjort stränderna i detta kustområde helt otjänliga för bad och rekreation för de tusentals turister som besöker detta turistområde i Spanien.

Därför har de nämnda stränderna legat i fokus för den politiska debatten under de senaste månaderna och till och med blivit föremål för en inflammerad polemik. Som varaktig lösning har föreslagits att man anskaffar en lämplig flotta med mudderverk som skall sköta det löpande underhållet av dessa stränder.

En flotta med mudderverk kräver stora utlägg, men det är absolut nödvändigt att ha en sådan för att garantera att stränderna hela tiden hålls i gott skick. Kan kommissionen mot bakgrund av detta uppge hur man skulle kunna bidra till dessa mudderverk och vilka program som skulle kunna utnyttjas för att finansiera anskaffningen av dessa mudderverk, som skulle kunna göra livet lugnare för turistföretagen i området och besökarna på Solkustens stränder?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(24 juli 2002)

Det projekt som parlamentsledamoten nämner skulle kunna finansieras genom strukturfonderna, inom ramen för det integrerade operativa programmet för regionen Andalusien för perioden 20002006, om det omfattas av den strategi och de huvudsakliga prioriteringar som gäller för detta program. Kommissionen vill också erinra om att det enligt subsidiaritetsprincipen är den berörda medlemsstaten som väljer ut de konkreta projekt som kan medfinansieras, i enlighet med bland annat programmets urvalskriterier och sina egna prioriteringar i frågan.

Projekt som rör skydd av strandmiljön skulle i princip kunna finansieras genom miljödelen av finansieringsinstrumentet för miljön (Life). Det bör dock noteras att Life inte finansierar forskningsprojekt, utrustning och infrastruktur, utan endast innovativa pilot- och demonstrationsprojekt, om dessa är förenliga med riktlinjerna, bedömningskriterierna och Lifeförordningen. All information som rör Life samt uppgifter om inlämnande av projektförslag återfinns på kommissionens webbplats under följande adress: http://europa.eu.int/comm/life/envir/index.htm.