ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0326/98 från David Hallam (PSE) till kommissionen (10 februari 1998)

Ämne: Diskriminering av personer på grund av längd

Håller kommissionen med om att Europeiska unionen vad gäller fastställande av minimistandarder för passagerarutrymme i bilar, på flygplan etc. bör ompröva sin anslutning till Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) användning av historiska uppgifter om kroppens måttförhållanden, genom vilka CEN inte tar hänsyn till befintliga och kommande behov?

Instämmer kommissionen i att EU bör eftersträva att upprätthålla ett brett urval av lämpliga standarder snarare än enstaka otillfredsställande standarder, på grund av att genomsnittslängden bland Europas befolkningar varierar väsentligt?

Skulle kommissionen kunna ta under övervägande om Europeiska standardiseringskommittén borde rådas att eftersträva samarbete med grupper som representerar både långa och korta personer när de fastställer standarder?

Svar avgivet av Neil Kinnock på kommissionens vägnar (2 mars 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga P-1916/97 ((EGT C 21, 22.1.1998. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0462/98 från Mark Watts (PSE) till rådet (27 februari 1998)

Ämne: Flygsäkerhet år 2000

Piloterna har hotat med en världsomfattande bojkott år 2000, eftersom de befarar att det nya årtusendet kommer att ge upphov till driftstörningar i de datorsystem som håller planen i luften och förhindrar kollisioner.

Att ändra och byta ut datorsystemen är en omfattande, dyr och tidskrävande uppgift. Kan rådet föreslå åtgärder för att samordna och främja försök att mildra dessa farhågor och säkerställa att flygtrafiken är säker?

Svar (28 maj 1998)

Rådet har inte fått något förslag från kommissionen när det gäller flygsäkerheten i samband med den s.k. ¨millennie-buggen¨. Enligt tillgänglig information utreder dock kommissionen för närvarande hur medvetna och förberedda de berörda parterna inom luftfartssektorn är och hur de reagerar i denna fråga.

Vi erinrar om att företagen själva inte anser att problemet är oöverstigligt. De som arbetar med GPS-satelliterna (Global Positioning System) och markkontrollstationerna för dessa håller på att förbättra den programvara som kontrollerar systemet på marken för att korrigera dess påstådda oförmåga att hantera övergången till ett nytt årtusende. Förbättringarna och korrigeringarna kommer att slutföras under 1998. De privata tillverkarna har också vidtagit nödvändiga åtgärder att avhjälpa problemet och GPS-mottagare som är inköpta under de senaste två eller tre åren kommer att vara ¨millennie-anpassade¨.

Den ärade parlamentsledamoten kan vara säker på att rådet fäster den största vikt vid frågorna om flygsäkerhet. Rådet undersöker därför möjligheten att upprätta en europeisk flygsäkerhetsmyndighet (EASA).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0448/98 från Gerardo Bianco (PPE), Michl Ebner (PPE) och Pierluigi Castagnetti (PPE) till rådet (27 februari 1998)

Ämne: Tragedin i Cavalese (Italien)

Den tredje februari 1998 skar ett amerikanskt militärflygplan av kabeln till linbanan som går upp till berget Cermis i Cavalese i Italien. Tjugo personer av sex olika nationaliteter omkom. Flygplanet gjorde en träningsflygning på låg höjd och misstänks ha brutit mot de säkerhetsregler som finns för sådana militärövningar.

Tänker rådets ordförandeland ingripa hos de flygstaber som opererar på europeiskt territorium för att vidta de åtgärder som behövs för att säkerhetsreglerna för flygningarna skall respekteras?

Svar (4 juni 1998)

De ärade parlamentsledamöterna är säkert medvetna om den stora vikt som rådet lägger vid frågor rörande flygsäkerhet.

För att uppnå förbättrade normer är Europeiska gemenskapen för närvarande i färd med att ansöka om medlemskap i Eurocontrol i syfte att utforma och verkställa en mekanism för multilateral utveckling och harmonisering av säkerhetsföreskrifterna för trafikledningssystemet. Europeiska gemenskapen granskar samtidigt möjligheterna att skapa en europeisk flygsäkerhetsmyndighet.

Vad beträffar åtgärder till följd av den specifika olycka som de ärade parlamentsledamöterna hänvisar till har kommissionen inte förelagt rådet något förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0278/98 från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: Det nya Leaderprogrammet

Enligt vad kommissionsledamot Fishlers nyligen sagt planerar man att utvidga Leaderprogrammet till att omfatta jordbruk i hela Europa. Mot bakgrund av att unionens jordbrukspolitik är under revidering tillfrågas kommissionen:

1. Avser den att vidta åtgärder för att inte någon reducering av den redan nedåtgående kurvan i mål 1- och mål 5b-områdena skall inträffa och för att det viktiga ekonomiska stöd som svarar emot befintliga behov skall fortsätta även med det nya Leaderprogrammet?

2. Avser den att väsentligen öka medlen i det nya Leaderprogrammet för att hantera den ökade bredden av områden som skall täckas och behovet av ett mer effektivt stöd till de mindre utvecklade områdena inom Europeiska unionen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (24 mars 1998)

1. Kommissionen föreslår att de regioner, som för närvarande är berättigade till stöd inom mål 1 och 5b men som inte längre kommer att vara stödberättigade enligt de urvalskriterier som kommer att tillämpas under den nya perioden, under en övergångsperiod skall få ekonomiskt stöd från de regionala program som kommissionen skall upprätta i samförstånd med den berörda medlemsstaten.

Genom det nya initiativet för landsbygdsutveckling - som parlamentsledamoten beskriver som ¨det nya Leaderprogrammet¨ - kan dessa regioner komma att få ytterligare stöd i enlighet med riktlinjerna för dess mål och verksamhetsområden, vilka kommer att fastställas av kommissionen.

2. Kommissionen föreslår att 5 % av strukturfondernas resurser skall fördelas på tre gemenskapsinitiativ, varav det ena är initiativet för landsbygdsutveckling, men den har ännu inte gjort någon fördelning mellan initiativen. Koncentrationen av anslag på tre gemenskapsinitiativ (i stället för på de nuvarande 14) gör det möjligt att förbättra genomförandet i de tre utvalda sektorerna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0776/98 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (5 mars 1998)

Ämne: Lagstiftningsåtgärder i Frankrike i samband med avreglering av elektricitetsmarknaden

I samband med avreglering av elektricitetsmarknaden förbereder flera medlemsstater ändringar i sina regler för produktion och distribution av elektricitet.

1. Känner kommissionen till att Frankrike förbereder ändringar i lagstiftningen, eller redan antagit sådana, där bolaget Électricité de France (EDF) betraktas som ägare till det allmänna elektricitetsnätet ¨réseau d'alimentation générale en énergie électrique¨ eftersom bolaget innehar tillståndet för detta nät?

2. Kan kommissionen undersöka om det i det tillstånd från franska staten som EDF hittills innehaft angivits att äganderätten till detta elektricitetsnät övergår till EDF när tillståndet löper ut?

3. Om så inte är fallet, anser kommissionen att denna ändring av lagstiftningen syftar till att öka EDF:s eget kapital genom att ¨gratis¨ överföra äganderätten till elektricitetsnätet för att på detta sätt skaffa bolaget ett gynnsamt konkurrensläge på en avreglerad elektricitetsmarknad?

4. Om så är fallet, är detta ett slags statligt stöd som är förenligt med EG-fördraget?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (26 mars 1998)

Kommissionen känner inte till något lagförslag genom vilket de franska myndigheterna skulle överföra ägandet till eldistributionsnätet till Electricité de France (EDF) när tillståndet löper ut.

Överföringen av detta nät från franska staten till EDF utan någon lämplig avgift för överföringen skulle kunna ge upphov till en otillbörlig ökning av EDF:s sammanlagda tillgångar och därigenom ge företaget en ekonomisk fördel.

Kommissionen kommer att undersöka de anmälda omständigheterna för att bedöma om de är förenliga med bestämmelserna i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0611/98 från Bartho Pronk (PPE) till kommissionen (9 mars 1998)

Ämne: Nederländernas nettobidrag under 1997

Som uppföljning på min fråga av den 10 december 1997 (P-4054/97) ((EGT C 196, 22.6.1998, s. 69. )) och kommissionens svar av den 19 januari 1998 vill jag ställa följande kompletterande frågor.

1. Om kommissionen inte kan besvara min fråga, varför tog det så lång tid innan jag fick ett svar med denna innebörd? Det handlade faktiskt om en brådskande fråga.

2. Är inte svaret onödigt nedlåtande, med tanke på att kommissionen i sitt svar tycks dra slutsatsen att Europaparlamentets ledamöter inte känner till att kommissionens publikationer finns att tillgå på Internet?

3. I sitt svar skriver ledamoten av kommissionen att kommissionen inte förfogar över uppgifter om Nederländernas nettobidrag under 1997. Därefter redogör kommissionsledamoten för kommissionens ståndpunkt i frågan. Kommissionens ståndpunkt är att inte informera i denna fråga. Enligt artikel 140 i Fördraget om Europeiska unionen skall kommissionen muntligen eller skriftligen besvara frågor som ställs till den av Europaparlamentet eller dess ledamöter. Kommissionen skall ge information som svar på frågor från ledamöter av Europaparlamentet.

Handlar inte kommissionen i strid med artikel 140 i fördraget genom att vägra delge den information som den förfogar över?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

1. Kommissionen anser att den har givit ett utförligt svar på den fråga som ledamoten ställde i december 1997. Svaret avgavs inom den tidsfrist som parlamentet meddelade kommissionen.

2. Faktum är att kommissionen inte lägger ut alla sina texter till rådet på Internet. Kommissionens svar på ledamotens föregående fråga innehöll inga kommentarer om parlamentets ledamöter.

3. Kommissionen fäster stor vikt vid att ledamöternas frågor besvaras snabbt och utförligt och den ägnar mycket omsorg och betydande resurser åt att fullgöra sina plikter enligt artikel 140 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0516/98 från Paul Rübig (PPE) till rådet (27 februari 1998)

Ämne: Den åttonde europeiska utvecklingsfonden

Inom ramen för den fjärde Lomékonventionen skulle den åttonde europeiska utvecklingsfonden träda ikraft vid utgången av 1997. Den skall bidra till ekonomiskt och tekniskt samarbete för att avskaffa strukturella olikheter i Lomékonventionens fattigaste länder. Som de viktigaste punkterna ställde man upp kampen mot fattigdomen, utbildning och industrialisering men också hälsovård, höjd konkurrensförmåga eller jordbruket. För första gången skulle även Österrike delta i detta program.

Den åttonde europeiska utvecklingsfonden kunde emellertid inte träda ikraft vid den planerade tidpunkten och försenas ytterligare eftersom inte alla medlemsstater i Europeiska rådet har ratificerat planen.

Kan rådet redogöra för orsaken till denna försening?

När beräknar nu rådet att en slutgiltig ratificering kan ske?

Svar (18 maj 1998)

Enligt artikel 360.1 i den fjärde Lomékonventionen, ändrad genom Mauritiusavtalet den 4 november 1995, träder konventionen i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då ratificeringshandlingarna för medlemsstaterna och för åtminstone två tredjedelar av AVS-staterna samt handlingen med anmälan om slutandet av denna konvention från gemenskapens sida deponerats.

Detta villkor har uppfyllts såväl från AVS-staternas som från de femton medlemsstaternas sida. Vid sitt möte den 27 april 1998 antog rådet beslutet om ingåendet av avtalet om ändring av den fjärde Lomékonventionen. Följaktligen träder denna reviderade konvention i kraft den 1 juni 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0575/98 från Gérard Caudron (PSE) till rådet (3 mars 1998)

Ämne: Motorvägstrafik i tät dimma

En ny tragedi har inträffat på en motorväg i tät dimma.

På mindre än två år har det inträffat två stora seriekrockar på motorvägen mellan Lille och Gent, vid vilka antalet offer kunnat räknas till ett femtiotal personer och antalet skadade varit ännu högre. Olyckorna har inträffat under extrema väderleksförhållanden.

Detta är tydligen inte det enda exemplet i Europeiska unionen, utan statistiken på detta område talar sitt tydliga språk.

Man måste konstatera att vädjandena om försiktighet för att försöka undvika det värsta är förgäves.

Kan rådet säga om det är möjligt att tillfälligt stänga av trafiken på en motorväg vid tät dimma?

Har rådet för avsikt att vidta åtgärder som kan sätta stopp för dessa förödande olyckor på motorvägarna vid mycket tät dimma?

Svar (28 maj 1998)

Inom den gemensamma transportpolitiken prioriteras förbättringar av transportsäkerheten i enlighet med artikel 75.1 c i fördraget, och detta är även ett angeläget område för rådet.

När det gäller trafiksäkerheten antog rådet vid sitt möte den 17*18 juni 1997 slutsatser angående kommissionens meddelande med titeln ¨Trafiksäkerhetens främjande i EU: programmet för perioden 1997*2001¨.

I sina slutsatser fastställer rådet ett visst antal riktlinjer för att underlätta främjandet av trafiksäkerheten på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå.

Det erinras om att det enligt fördraget är kommissionen som har behörighet att lägga förslag samt att de konkreta åtgärder som den ärade parlamentsledamoten talar om faller inom medlemsstaternas kompetensområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0230/98 från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen (13 februari 1998)

Ämne: Sänkt standard och nedvärdering av verksamheten vid den nationella skolan för offentlig förvaltning i Grekland

Enligt klagomål som framförts av studentföreningen vid ESDD, den nationella skolan för offentlig förvaltning i Grekland, håller standarden vid ESDD på att sjunka och man har börjat nedvärdera skolans verksamhet. Mot bakgrund av det faktum att ESDD finansieras av Europeiska unionen och att finansieringen avser uppförandet av skolbyggnaden (75 %) och själva verksamheten vid skolan (90 % ur Kleisthenes-programmet) vill jag fråga kommissionen vilka åtgärder den ämnar vidta för att främja en effektiv verksamhet vid ESDD och på så sätt se till att de pengar som anslagits och fortfarande anslås för skolan används på bästa möjliga sätt?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (2 april 1998)

Den nationella skolan för offentlig förvaltning får, som parlamentsledamoten påpekar, stöd från strukturfonderna genom det operativa programmet för modernisering av den offentliga förvaltningen (Kleisthenis). Närmare bestämt har Europeiska socialfonden (ESF) för den andra programplaneringsperioden för gemenskapens strukturfonder anslagit 8,3 miljoner ecu för förberedande utbildning av offentliganställda, och Europeiska regionalutvecklingsfonden (ERUF) har anslagit 550 000 ecu för utveckling av databaser och nätverksinfrastruktur för denna skola. Inga medel har anslagits för uppförandet av lokaler för skolan.

Kommissionen avser genom sitt deltagande i programmets övervakningskommitté att påverka kvaliteten på den utbildning som den nationella skolan för offentlig förvaltning erbjuder. Det bör nämnas att övervakningskommittén har beslutat att företa studier för att modernisera och uppgradera skolan samt för att utvärdera utbildningen för offentliganställda. Utifrån slutsatserna av dessa studier bör åtgärder utarbetas för att förbättra skolans funktion och tjänsternas kvalitet. Genomförandet av studierna har dock försenats betydligt.

Som parlamentsledamoten vet är det de nationella myndigheterna som ansvarar för genomförandet av den verksamhet som ges stöd av strukturfonderna. Kommissionen kommer även i fortsättningen att sträva efter att uppgradera den nationella skolan för offentlig förvaltning och kommer inom ramen för granskningen efter halva tiden att lägga särskild vikt vid kvaliteten på redan godtagna insatser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0568/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: EU:s importförbud mot kött från hormonbehandlade djur

Enligt domen i WTO:s prövningsorgan har EU rätt att på vetenskapliga grunder inrätta en konsumentskyddsnivå som enligt dess mening är lämplig och som eventuellt ligger högre än den som kan härledas ur de internationella normerna för hälsovårdsväsendet.

1. På vilka fackområden måste man lägga fram de begärda vetenskapliga bevisen för eventuella risker?

2. Vilka vetenskapsmän har EU utsett att lägga fram dessa bevis?

3. Hur stora medel står till förfogande för dessa vetenskapliga arbeten?

4. Deltar även medlemsstaterna i detta?

5. När påbörjas de vetenskapliga arbetena, och vilka är de?

6. Med vilka medel och på vilket sätt stödjer Tysklands regering frågan om en vetenskaplig argumentering mot hormonkött?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0487/98 och E-0568/98 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (30 mars 1998)

Världshandelsorganisationens prövningsorgan har bekräftat att gemenskapen har rätt att fastställa en högre skyddsnivå för konsumenternas hälsa än den som följer av de internationella normerna, under förutsättning att åtgärderna grundar sig på en riskbedömning. Prövningsorganet har även bekräftat sitt yttrande om att förbudet att använda hormoner inom gemenskapen inte grundar sig på en tillräckligt specifik riskbedömning, bland annat när det gäller carcinogena och genotoxiska egenskaper till följd av spår av hormoner i djurkött.

Gemenskapen har informerat Världshandelsorganisationen om sin avsikt att genomföra prövningsorganets rekommendationer och beslut av den 13 mars 1998.

Kommissionen överväger för närvarande på vilket sätt man bäst kan uppfylla sina internationella skyldigheter. I det här skedet kan kommissionen inte svara på så specifika och detaljerade frågor som frågeställaren har ställt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0316/98 från Wilmya Zimmermann (PSE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: Gemensam europeisk helgdag den 9 maj

Inte minst genom programmet ¨Medborgarnas Europa¨ har kommissionen visat att det är nödvändigt att i ökad omfattning arbeta för att medborgarna i Europeiska unionen även skall kunna identifiera sig med den.

Ett viktig bidrag till detta kommer säkert införandet av den gemensamma valutan att vara. Man skulle dock på ett utmärkt sätt kunna uppnå identifikation med Europeiska unionen även genom en gemensam helgdag. På detta sätt skulle Europaflaggan och Europahymnen kompletteras med en förenande symbol som skulle komma alla medborgare i Europa till godo.

Den 9 maj skulle vara särskilt lämplig för detta (en dag efter årsdagen av andra världskrigets slut, dagen då Robert Schuman 1950 presenterade sin deklaration som ledde till grundandet av Montanunionen).

1. Har kommissionen redan utarbetat förslag om detta?

2. Vad anser kommissionen om förslaget att införa en europeisk helgdag genom gemensamma aktioner i medlemsstaterna den 9 maj år 2000?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (14 april 1998)

Kommissionen stöder och uppmuntrar i nära samarbete med parlamentet, och särskilt genom sina representationskontor och filialerna i medlemsstaterna, organiserade arrangemang för att fira den 9 maj.

År 1997 uppmuntrades 4 500 åtgärder och arrangemang av kommissionen, vilka i vissa fall till och med gavs ekonomiskt stöd.

Den 9 maj kommer redan i år att firas i alla medlemsstater genom olika arrangemang: utställningar, utdelning av material till skolorna, organisation av diskussioner, tävlingar, annonsering om dagen i de allmänna kommunikationsmedlen och kulturella arrangemang.

Kommissionen anstränger sig i synnerhet för att stödja och uppmuntra initiativ som gör unga och lärare delaktiga i firandet av den 9 maj, särskilt i skolan.

Vissa medlemsstater kommer att låta arrangemangen denna dag knyta an till euron genom att ordna offentliga utställningar, konferenser, debatter osv.

Trots den vikt som kommissionen fäster vid firandet av den 9 maj, tillhör det inte dess befogenheter att föreslå en allmän helgdag, eftersom detta tillkommer de nationella myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0867/98 från Armelle Guinebertière (UPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Nederländskt lagförslag om behandlingen av prostitution och koppleri

Ministerrådet (rättsliga och inrikes frågor) bör uppmärksammas på att Nederländernas regering har lagt fram ett lagförslag om hur prostitution och koppleri skall behandlas.

Detta förslag avskaffar förbudet mot bordeller, utarbetar en stadga för sexarbeterskor för ¨frivilliga¨ prostituerade och avkriminaliserar koppleri. Om förslaget antas riskerar det att skapa ett europeiskt prejudikat.

Kan Europeiska unionens ministerråd acceptera en text som innebär en kränkning av den mänskliga kroppens okränkbarhet och oförytterlighet, och som inte vidkänns Förenta nationernas konvention från december 1949 om bekämpning och avskaffande av människohandel?

Svar (4 juni 1998)

Rådet är inte behörigt att kommentera lagförslag som läggs fram av medlemsstaternas regeringar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0021/98 från Karl von Wogau (PPE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Hinder för fri rörelse för stöldlarmsinstallationer

Till följd av ett direktiv från juni 1992 (92/49/EEG) ((EGT L 228, 11.8.1992, s. 1. )) har försäkringsbolag fria händer vad gäller att sätta upp villkoren för stöldförsäkring av bilar. Detta betyder i praktiken att de stöldlarm som av tillverkarna ursprungligen installeras i fordonen måste bytas ut när en bil lämnar det land där den har tillverkats eftersom de nationella försäkringsbolagens krav varierar från en medlemsstat till en annan. Denna situation ter sig egendomlig när även stöldlarm av hög kvalitet måste bytas ut mot system som är förenliga med försäkringsbolagens nationella centralorganisations föreskrifter och som endast kan garanteras service inom en medlemsstats gränser. Detta resulterar i högre kostnader och risker för konsumenten.

Vad gäller registrering och ibruktagande av bilar fastställs harmoniserade tekniska föreskrifter för stöldlarm i ett direktiv som sedan den 1 maj 1996 är obligatoriskt för alla nya bilar. Detta möjliggör en registrering av fordonen i alla medlemsstater.

1. Instämmer kommissionen i att det vore lämpligt att fastställa europeiska tekniska standarder för att förbättra tillämpningen av dessa föreskrifter?

2. Skulle kommissionen vara villig att ge det behöriga Europeiska standardiseringsorganet i uppdrag att utarbeta en teknisk standard för stöldlarm?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (9 mars 1998)

Kommissionen ber frågeställaren notera att det redan finns standardiserade europeiska tekniska bestämmelser. Faktum är att det i rådets direktiv 74/61/EEG, senast ändrat genom kommissionens direktiv 95/56/EG av den 8 november 1995 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 74/61/EEG om anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande av motorfordon ((EGT L 286, 29.11.1995. )) fastställs harmoniserade tekniska bestämmelser för fordon utrustade med alarmsystem och för alarmsystem avsedda för fordon. Medlemsstaterna får därför inte, sedan den 1 januari 1997, vägra att ge EG-typgodkännande till sådana fordon och alarmsystem, och försäkringsbolagen måste även acceptera dem.

Inom området för motorfordonskonstruktion använder kommissionen det traditionella lagstiftningsförfarandet enligt artikel 100a i EG-fördraget. Kommissionen har utarbetat ovanstående direktiv genom att harmonisera de nationella bestämmelserna. Direktivet har därefter införlivats med medlemsstaternas egen lagstiftning. Det bör nämna att direktivets föreskrifter i möjligaste mån grundar sig på europeiska och internationella standarder.