SKRIFTLIG FRÅGA E-1827/99

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(13 oktober 1999)

Ämne: Strukturstöd till privata företag för marknadsföring och personalutbildning

Vad kommer kommissionen att göra för att förhindra den snedvridning av konkurrensen och det slöseri med EU:s resurser som är en följd av att EU beviljar stöd till privata företag för marknadsföring, internutbildning och rationaliseringsåtgärder?

Den danska pressen har denna vecka publicerat uppgifter om EU-stöd som beviljats privata danska företag. Det handlar om stöd för utbildning av privatanställd personal, stöd för verksamhetsrationaliseringar och reklamstöd.

Det har väckt uppmärksamhet att dessa stöd utbetalats till enskilda företag som med hjälp av rådgivare har satt sig in i vilka formuleringar och positiva ord som får EU-administrationen att bevilja pengar. Stöden har tilldelats slumpmässig utvalda företag med en snedvridning av konkurrensen som följd. Jag har mottagit en 16 sidors reklambroschyr som Landsforeningen af Danske Plantehandlere har gett ut i 1 230 000 exemplar, dvs. reklamen har nått nästan alla hushåll i Danmark. Trycksaker utdelade till hushållen är en form av resursslöseri som många medborgare önskar begränsa. Denna trycksak bär EU:s logo och texten: Kampanj finansierad med stöd från Europeiska gemenskapen.

Det strukturstöd som tilldelas Danmark är mycket begränsat och det finns mycket mer upprörande exempel på oskälig användning av strukturfondsstöden i de länder som mottar stora stöd. Om EU beviljade pengar till att förbättra den danska grundskolan eller till att utveckla läkarutbildningen på våra universitet skulle detta utan tvivel få positiva följder för landets medborgare. Gåvor som ges till slumpmässigt utvalda privata företag och betalas med europeiska skattebetalares pengar är däremot en provokation som visar att kommissionen inte följer EU:s regler för undvikande av snedvriden konkurrens och inte intresserar sig för vad den får för pengarna utan endast försöker uppfylla målet att fördela samtliga stöd.

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(19 april 2000)

Att förhindra snedvridning av konkurrensen, slöseri och missbruk av gemenskapens medel i strukturfonderna är en nyckelprioritet för gemenskapen och så naturligtvis även för kommissionen.

Det stöd som ges från strukturfonderna förvaltas i enlighet med konkurrenspolitiken. Exempelvis kan investeringsstöd ges men inte driftsstöd. Vidare finns det särskilda bestämmelser för stöd till små och medelstora företag och begränsningar med avseende på stödberättigade områden.

Dessutom förvaltas fonderna på ett decentraliserat sätt i enlighet med nationella bestämmelser och gemenskapens bestämmelser för ekonomisk förvaltning och ekonomistyrning.

Med avseende på de åtgärder som får stöd genom strukturfonderna, har medlemsstaterna kommit överens om att främjande av nya produktiva investeringar skall ges prioritet eftersom det skapar inkomster och nya arbetstillfällen i svagare regioner.

Slutligen har medlemsstaterna, i syfte att maximera verkan av strukturfondernas insatser, beslutat att fastställa bestämmelser för vilken typ av stöd som de enskilda regionerna kan erhålla. Dessa bestämmelser förhindrar att mål 2-finansiering (som Danmark erhöll under perioden 19941999 i regionerna Nordjylland och Lolland) används för att samfinansiera investeringar i infrastrukturer för grundskolor eftersom mål 2-regioner redan är relativt väl utrustade i detta avseende. Infrastrukturer för grundskolor kan därför endast samfinansieras genom strukturfonderna i de svagaste regionerna i gemenskapen (mål 1-regioner).