ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3597/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Medel från Europeiska unionen för att avhjälpa Prestigekatastrofens ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser för Galiciens kust

Vilka specifika finansiella tilläggsmedel från EU är avsedda att avhjälpa Prestigekatastrofens ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser? Kommer medel från solidaritetsfonden som inrättades vid naturkatastroferna i Tyskland och Österrike att användas? Kommer det, vid behov, att inrättas en tilläggsfond? Kommer, förutom de direkt berörda aktörerna, även övriga ekonomiska aktörer i berörda verksamheter att ges fullständig och snabb ersättning för den rad förluster de kommer att lida?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3597/02 och E-3598/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(26 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på frågorna H-0848/02(1), E-3362/02 och E-3404/02(2), E-3439/02(3), E-3590/02(4), E-3591/02(5), E-3593/02(6), E-3594/02(7), E-3599/02(11), E-3602/02, E-3603/02 och E-3604/02(8), E-3655/02 och E-3656/02(9) och P-0001/03(10), som täcker in alla aspekter av Prestige-katastrofen, i synnerhet ersättningar och kostnader som parlamentsledamoten uppmärksammat.

(1) Skriftligt svar per den 14.1.2003.

(2) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 85.

(3) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 90.

(4) EGT C 222 E, 18.9.2003, s. 91.

(5) EGT C 222 E, 18.9.2003, s. 92.

(6) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 110.

(7) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 111.

(8) EGT C 192 E, 14.8.2003, s. 124.

(9) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 123.

(10) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 166.

(11) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 111.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3660/02

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(18 december 2002)

Ämne: Oljebältet i Galicien: uttalanden från kommissionsledamoten med ansvar för transporter

Under diskussionen vid Europaparlamentets plenarsession den 21 november 2002 anklagade kommissionsledamoten med ansvar för transporter medlemsstaternas regeringar för att vara inkonsekventa, på grund av att de vid toppmötet i Nice för två år sedan insisterade på att genomförandet av lagstiftningspaketen Erika I och II måste tidigareläggas, men att de sedan inte tillämpat dem. Kommissionsledamoten hävdade att om regeringarna inte hade fördröjt ikraftträdandet av de åtgärder kommissionen föreslagit, skulle olyckan med Prestige aldrig ha inträffat.

Kan kommissionen upplysa om vilka stater som motsatte sig antagandet av kommissionens förslag och tidsfrister inom ramen för lagstiftningspaketen Erika I och II vid ministerrådets möte?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3600/02 och E-3660/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(7 februari 2003)

Frågeställaren erinras om att kommissionen djupt beklagat det faktum att den ursprungligen föreslagna tidsplanen för utfasning av enkelskroviga oljetankfartyg inte bibehölls. Enligt förslaget skulle enkelskroviga oljetankfartyg i kategori 1, som t.ex. fartygen Erika och Prestige, tas ur drift vid 23 års ålder.

Enligt den förordning som slutligen antogs av medlagstiftarna skulle Prestige vara utfasat senast den 15 mars 2005. Om den av kommissionen föreslagna tidsplanen hade bibehållits skulle man ha varit tvungen att ta Prestige ur drift den 1 september 2002 (det datum då den slutgiltiga förordningen började tillämpas), eftersom fartyget var 26 år gammalt vid tidpunkten för olyckan.

Kommissionen vill i detta sammanhang uttrycka sin uppskattning över det enhälliga stödet från medlemsstaterna som det kommit till uttryck i slutsatserna både från rådets möte med transportministrarna den 6 december 2002 och från Europeiska rådets möte i Köpenhamn för de åtgärder kommissionen presenterade i sitt meddelande av den 3 december 2002.

Den 20 december 2002 överlämnade kommissionen ett förslag till förordning(1) till parlamentet och rådet. Syftet är att påskynda utfasningen av enkelskroviga oljetankfartyg och återgå till den ursprungligen föreslagna tidsplanen. Kommissionen hoppas att förslaget kommer att antas under den grekiska ordförandeskapsperioden.

(1) KOM(2002) 780 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3251/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till rådet

(11 november 2002)

Ämne: Kommissionens förslag om ett certifieringssystem för diamanthandeln

Instämmer rådet i kommissionens uppfattning att diamanter ovillkorligen skall beslagtas om det inte kan visas att de har införskaffats på laglig väg(1)?

Kan förordningen träda i kraft den 1 januari 2003? Hur kan rådet i annat fall rättfärdiga sig i kampen mot den internationella terrorismen?

Godtar rådet de föreslagna åtgärderna? Har rådet i annat fall något annat alternativ?

(1) KOM(2002) 455.

Svar

(8 maj 2003)

Rådet ber att få hänvisa den ärade parlamentsledamoten till rådets förordning (EG) nr 254/2003 av den 11 februari 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter och till kommissionens förordning (EG) nr 257/2003 av den 11 februari 2003 om ändring av samma förordning (EG) nr 2368/2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3596/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Saneringsfartyg vid katastrofer som den med Prestige

När Prestigekatastrofen inträffade vid Galiciens kust, hade spanska staten inget saneringsfartyg för brännoljan. De fartyg som därefter har kommit från Frankrike, Nederländerna, Tyskland, Förenade kungariket och Belgien har inte kunnat gå ut under många dagar för att de inte kan

arbeta när vågorna är högre än två och en halv meter. Hur är dessa brister möjliga? Vilka initiativ planerar kommissionen att ta för att förändra denna så viktiga aspekt i kampen mot de katastrofer som orsakas av olyckor som denna? Vilka planer har man när det konkret gäller ett så känsligt område som Galicien?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 februari 2003)

När det gäller att bekämpa föroreningar innebar överenskommelsen om bistånd mellan kommissionen och nationella strukturer som hanterar denna typ av katastrofer att man omedelbart kunde få tillgång till de resurser som finns runt om i gemenskapen.

Myndigheterna inom de berörda områdena kunde snabbt utnyttja de resurser som fanns tillgängliga, bland annat fartyg och annan specialutrustning för att bekämpa föroreningarna.

Det planeras även att Europeiska sjösäkerhetsbyrån skall få behörighet och resurser för att bekämpa föroreningar. Det kommer därför att läggas fram ett förslag till ändring av förordningen om inrättande av denna byrå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3046/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(24 oktober 2002)

Ämne: Den offentliga sektorns skuldsättning i Portugal

Som svar på upprepade förfrågningar från autonoma regioner och regeringsorgan gav Portugals finansministerium enligt uppgifter i pressen den 1013 oktober dessa offentliga förvaltningar tillstånd att ställa säkerheter i stället för att redovisa motsvarande belopp som offentlig skuld. Finansministeriet förklarade samtidigt att dessa säkerheter inte beaktas vid beräkningen av den offentliga förvaltningens skuldsättning (Diário Económico, 10 oktober 2002).

Kan kommissionen klargöra om dessa säkerheter beaktas i samband med beräkningen av den offentliga skuldsättningen och motivera sitt svar med utgångspunkt i de bestämmelser som gäller för nationalräkenskaperna?

Kan kommissionen även motivera sitt svar med utgångspunkt i de kriterier för insyn, samstämmighet och stringens som ligger till grund för nationalräkenskaperna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 november 2002)

Enligt bestämmelserna i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott och förordning 3605/93(1) i dess ändrade lydelse(2) skall garantier som enheter inom den offentliga sektorn har ställt för skulder inte redovisas i den offentliga sektorns skuldsättning, så länge de inte infordras.

Enligt ENS 95, reglerna för EU:s nationalräkenskaper, skall ställda garantier för skulder inte tas upp som skulder i balansräkningen för den enhet som ställer garantin, utom i vissa mycket specifika fall. Denna regel gäller för alla medlemsstater som redovisar nationalräkenskaper till Eurostat.

(1) EGT L 332, 31.12.1993.

(2) EGT L 58, 3.3.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1490/02

från Herbert Bösch (PSE) till kommissionen

(22 maj 2002)

Ämne: Förseningar vid överlämnande av handlingar (MED-affären)

I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001(1) om allmänhetens tillgång till handlingar skall kommissionen inom 15 arbetsdagar fatta beslut om ansökningar om tillgång till handlingar.

I min skriftliga fråga E-2043/01(2) av den 13 juli 2001 bad jag kommissionen om en kopia av den skrivelse (med alla bilagor) med vilken den belgiska åklagarmyndigheten den 13 december 1999 tog upp den så kallade MED-affären (skrivelse nr 008035 från chefen för byrån för bedrägeribekämpning OLAF till allmänna åklagaren Dejemeppe).

Önskemålet att erhålla denna handling har jag upprepat i mina skriftliga frågor P-2784/01(3) av den 26 september 2001 och i E-3632/01(4) av den 17 december 2001.

Sedan dess har det gått cirka 200 arbetsdagar utan att jag har erhållit den efterfrågade handlingen från kommissionsledamoten med ansvar för bedrägeribekämpning.

Kan kommissionen nu omedelbart överlämna mig den efterfrågade handlingen?

Kan kommissionen förklara vad som orsakat den inträffade förseningen?

Kan kommissionen också svara på min flera gånger ställda fråga om huruvida handlingen överlämnats till andra ledamöter av Europaparlamentet redan för någon tid sedan?

Om detta skulle vara fallet: Kan kommissionen redogöra för varför den tillämpat en sådan förseningsstrategi mot mig och huruvida detta är förenligt med principen om lika behandling?

(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 70.

(3) EGT C 147 E, 20.6.2002, s. 54.

(4) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 9.

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(15 juli 2002)

Kommissionen har informerats om att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har skickat parlamentsledamoten en kopia av den skrivelse som den skriftliga frågan gäller, sedan rättegångarna i Belgien och Italien avslutats.

Kommissionen saknar anledning att anta att en förseningsstrategi användes när skrivelsen skickades.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3031/02

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Mohamed Kamel Hamzaouis mycket oroväckande tillstånd

Enligt tillförlitliga källor, bland annat den internationella organisationen mot tortyr OMCT, har det tunisiska domstolsväsendet flera gånger dömt Hamzaoui, före detta medlem av centralkommittén för det demokratiska grundlagspartiet RCD och före detta borgmästare i Kasserine. Efter att han på grund av hälsoskäl tillbringat mer än tio månader på Charles Nicole-sjukhuset i Tunis, flyttades han den 17 augusti i år till ett civilt fängelse i Tunis. Efter att ha varit offer för en hjärnblödning har Hamzaoui haft stora rörelsesvårigheter, hans syn har starkt försämrats och han lider av ödem i en arm. Hans mycket höga blodtryck vittnar dessutom om att han ovillkorligen är i behov av lämplig vård. Då Kamel Hamzaouis familj den 28 september 2002 kom för att besöka honom i det civila fängelset i Tunis, informerade fängelsepersonalen familjen att fången flyttats till polissjukhuset i Marsa. Från och med detta datum har hans familj inte kunnat träffa honom eller ge honom filtar eller livsmedel. Enligt en tillförlitlig källa skulle de läkare som undersökt honom i polissjukhuset ha meddelat att Charles Nicole-sjukhuset är mer lämpat att ge honom den vård han behöver.

Är kommissionen medveten om Hamzaouis mycket oroväckande situation? Har kommissionen pressat de tunisiska myndigheterna för att de skall frige Hamzaoui av humanitära orsaker och se till att han, i avvaktan på denna frigivning, obehindrat får nödvändig vård och kan ta emot besök av sin familj? Anser inte kommissionen mera allmänt att förföljelsen av Hamzaoui, medlem av RCD, diktatorn och presidenten Ben Alis parti, vittnar om att den tunisiska regimens missbruk ökar på ett oroväckande sätt samtidigt som den försöker behålla makten?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

Kommissionen känner till Mohamed Kamel Hamzaouis situation och har samma uppgifter som parlamentsledamoten om denne.

Den brännande frågan när det gäller Hamzaoui och andra fångar i samma situation är interneringsvillkoren i de tunisiska fängelserna. I flera vittnesmål från de senaste månaderna ges en mycket negativ bild av dessa. Europeiska unionen uppmanade därför vid mötet nyligen i associeringskommittén EUTunisien de tunisiska myndigheterna att samarbeta med Internationella rödakorskommittén (ICRC). Ett ingripande från ICRC:s sida när det gäller frågan om interneringsvillkoren i Tunisien skulle vara högst välkommet.

På ett annat plan verkar kommissionen för modernisering av det tunisiska rättsväsendet, genom ett program som håller på att tas fram inom ramen för Europa-Medelhavsassocieringsavtalen (MEDA).

Unionen kommer bl.a. via sina beskickningschefer i Tunis att fortsätta att vidta lämpliga mått och steg i syfte att situationen i Tunisien när det gäller de mänskliga rättigheterna skall förbättras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3685/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Seychellerna

Kan kommissionen avseende Seychellerna sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3709/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Uganda

Kan kommissionen avseende Uganda sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3716/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Tonga

Kan kommissionen avseende Tonga ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3695/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Saint Lucia

Kan kommissionen avseende Saint Lucia sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3409/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(29 november 2002)

Ämne: Sjunde ändringen av direktivet om kosmetiska produkter

Kosmetikaindustrin uppger att man inte kommer att kunna hålla den tidsplan för införande av alternativa testmetoder där djur inte används som är nödvändig för att parlamentets och rådets förslag om försäljningsförbud skall kunna undvikas, om inte de aktuella valideringsförfarandena kan påskyndas väsentligt.

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att försöka undvika onödiga förseningar, och därigenom reducera den tid som krävs för godkännande av alternativa testmetoder där man inte använder sig av djur?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(21 januari 2003)

Från utveckling till allmän användning är validering ett viktigt steg i framtagandet av alternativa försöksmetoder, eftersom valideringen består av en oberoende bedömning av försöksmetodens relevans och tillförlitlighet. Valideringen är därför den vetenskapliga grund på vilken lagstiftaren bygger sitt beslut om att ta hänsyn till en alternativ försöksmetod i föreskrifter och riktlinjer för tester. En rad framgångsrikt validerade försöksmetoder har redan godkänts av nationella och internationella tillsynsmyndigheter och införts i olika föreskrifter och riktlinjer för tester.

Kommissionen har gjort följande för att påskynda validerings- och godkännandeförfarandet som helhet:

- Införande av en förvalideringsstudie, en småskalig studie i samverkan mellan laboratorier, genom vilken man ser till att en försöksmetods protokoll är tillräckligt optimerat och standardiserat för att kunna ingå en formell valideringsstudie. Förvalideringsstudien påskyndar valideringsförfarandet genom att problem upptäcks i ett tidigt skede och därför lättare kan lösas.

- Jämförande valideringsstudier där en metods struktur- och prestandakriterier jämförs med någon liknande metod som redan genomgått en formell validering och erkänts som vetenskaplig. Även detta förfarande möjliggör en mycket snabbare validering av försöksmetoder.

- Från förvalidering till rättsligt godkännande tar förfarandet i vanliga fall sex år, varvid försöksmetodens förvalidering och validering normalt tar tre år.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3657/02

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(18 december 2002)

Ämne: Oljebälte i Galicien: placering av Finisterrekorridoren längre ut till havs

Den allmänna opinionen i Europa är mycket oroad över de risker dess kuster utsätts för på grund av oljetankers som transporterar mycket förorenande gods helt nära kusten. I samband med denna globalisering har det uppstått en gråzon, där det förekommer alla tänkbara former av överträdelser, som utnyttjande av arbetskraft och miljöförstöring. Denna gråzon är mera omfattande än den del som är reglerad av internationella organisationer och de olika länderna. 60 procent av världens handelsflotta seglar under bekvämlighetsflagg.

Finisterrekorridoren, som inrättats 25 sjömil från kusten, trafikeras till exempel årligen av 65 000 handelsfartyg, av vilka 6 000 fraktar farlig last, vilket innebär att Prestige passerar var 90:e minut.

Har kommissionen för avsikt att lägga fram något förslag om inrättande av nya farleder som ligger längre ut från kusten i syfte att minska risken för nya oljebälten?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3653/02 och E-3657/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(11 februari 2003)

Kommissinen är medveten om att kuststater måste kunna skydda sina kuster mot risker på grund av sjötransport i hårt trafikerade områden, som till exempel Cap Finisterre.

Därför överlämnades ett utkast till förordning om förbud av transport av tung eldningsolja med tankfartyg med enkelskrov från eller till hamnar i unionen och om påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov till rådet och parlamentet den 20 december 2002.

Dessutom anser kommissionen att internationella bestämmelser i havsrätten lägger för stor vikt vid rätten till fri navigering, på bekostnad av kuststaternas intresse. Kommissionen har emellertid ingen behörighet att själv föreslå nya åtgärder för att hålla fartyg som utgör en risk på avstånd från kusterna.

Följaktligen, vilket också angavs i kommissionens meddelande av den 3 december 2002(1), kommer kommissionen att begära förhandlingsmandat från rådet för sina kompetensområden, och kommer att samordna medlemsstaternas åtgärder på övriga områden för att ändra FN:s havsrättskonvention så att det blir bättre balans mellan miljöskyddskraven och fri navigering.

Kommissionen kommer också att stödja, och vid behov samordna, medlemsstaternas alla insatser inom Internationella sjöfartsorganisationen för att skapa nya verktyg för övervakning och ledning av sjöfarten, så att medlemsstaternas kustvattnen, särskilt deras territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner, skyddas från hot mot havsmiljön.

(1) KOM(2002) 681 slutlig.