SKRIFTLIG FRÅGA E-1869/98

från Luigi Caligaris (ELDR) och Eolo Parodi (PPE) till kommissionen

(16 juni 1998)

Ämne: Genomförandet av länken Lyon-Turin-Milano-Venedig-Trieste och förbindelsen med Genuas hamn

Nyligen gjorde de italienska, slovenska och ungerska myndigheterna ett åtagande för inrättandet av en "myndighet" för att åstadkomma nödvändig finansiering för genomförandet av den femte korridoren, som skall förbinda Trieste med Kiev via Ljubljana och Budapest.

De möjligheter den femte korridoren ger kan dock inte utnyttjas till fullo om inte den transeuropeiska länken Lyon-Turin-Milano-Venedig-Trieste, som korridoren utgör en naturlig förlängning av, utvecklas i tillräckligt hög grad. Endast genom en effektiv förstärkning av denna linje kan man säkerställa en tillräcklig markförbindelse mellan de central- och östeuropeiska länderna och Europeiska unionens Medelhavsländer (Spanien, Frankrike och Italien) samt de respektive hamnarna (framför allt Barcelona, Marseille, Genua, Venedig och Trieste).

1. Kan kommissionen ange i vilket skede arbetena med länken Lyon-Turin-Milano-Venedig-Trieste befinner sig och hur lång tid genomförandet beräknas ta?

2. Anser kommissionen inte att kraftiga förseningar i genomförandet av denna linje jämfört med de transeuropeiska länkarna mellan öst och väst norr om Alperna skulle förhindra en balanserad utveckling av de kombinerade transporterna på europeisk nivå, och dessutom begränsa möjligheten att nå den europeiska kontinenten via Medelhavet och dess hamnar?

3. Kan kommissionen tala om vilka åtgärder som bör vidtas av myndigheterna i de länder som berörs av denna länk?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(31 juli 1998)

Kommissionen erkänner betydelsen av höghastighetsförbindelsen Lyon-Trieste för utvecklingen av ett balanserat transeuropeiskt transportnät, enligt specifikationen i parlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1). Projektet förväntas innebära att järnvägsfrakt får en väsentligt förbättrad konkurrenssituation. Höghastighetsförbindelsen kommer att innebära tjänster av hög kvalitet både för passagerare och gods, och att kapacitet frigörs på de befintliga järnvägslinjerna. Denna kapacitet kan användas för att förbättra godstransporten samt den lokala trafiken och tätortstrafiken.

Enligt artikel 129c i EG-fördraget ligger ansvaret för genomförandet av projekt av gemensamt intresse huvudsakligen hos medlemsstaterna. Även om en viss försening av projektet har skett till följd av dess ytterst sammansatta karaktär och begränsningar beträffande tillgängligheten av offentliga medel, är projektet på ett långt framskridet förberedelsestadium. Utkastet till den samlade planen är klart för sträckan Lyon-Montmélian, arbete har inletts vid några av de viktigaste knutpunkterna i Italien, offentliga medel har utlovats för vissa avsnitt i Italien och för det internationella avsnittet har Frankrike och Italien kommit överens om att finansiera undersökningsfasen fram till år 2000. Gemenskapen har redan beviljat 95 miljoner ecu till projektet (fram till 1997) som stöd för undersökningar och förberedande arbete.

Det är svårt att bedöma exakt vilken betydelse förseningen kan få för utvecklingen av kombinerad transport och för de hamnar som påverkas av Lyon-Trieste-förbindelsen. I detta sammanhang kan det nämnas att man i Italien har inlett ett antal investeringar för att förbättra följande järnvägsförbindelser: Genua/Voltri-Novara-Domodossola, samt Pontebbana- och Brennerbanan. Dessa investeringar gäller i första hand godstjänster och inbegriper gemenskapsstöd. Dessutom har de franska och italienska regeringarna kommit överens om investeringar på befintliga linjer för att öka säkerheten på medellång sikt, främst beträffande godstjänsterna, medan man i Italien håller på att förbättra den befintliga Turin-Triestebanan.

Ytterligare information om detta projekt, inbegripet utvecklingen och tidsplanen för genomförandet, återfinns i dokumentet "Transeuropeiska transportnät: rapport om utveckling och genomförande av de fjorton Essen-projekten"(2) och de medföljande faktabladen, som skickas direkt till frågeställarna och till parlamentets sekretariat.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.

(2) KOM(98) 356 slutlig.