ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2399/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till rådet

(24 juli 2000)

Ämne: Försening i samband med att Ternis tidigare borgmästare skall ersättas av Astis borgmästare i regionkommittén

I februari 2000 blev Luigi Florio, tidigare ledamot av Europaparlamentet och nu Astis nuvarande borgmästare, utnämnd av den nationella styrelsen för ANCI (ung. italienska nationella kommunförbundet) till att bli medlem av Europeiska unionens regionkommitté som ersättare för Ternis borgmästare, professor Gianfranco Ciaurro.

Luigi Florio har emellertid ännu inte mottagit det formella meddelandet om att han utnämnts till medlem av regionkommittén.

Kommer rådet att undersöka vad denna allvarliga och klandervärda försening beror på?

Kommer rådet att undersöka vilka hinder som står i vägen för att utnämningen skall formaliseras?

Kan rådet uppge när Luigi Florio kan tänkas komma att delta i kommitténs arbete?

Svar

(16 november 2000)

I enlighet med artikel 263 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall Regionkommitténs medlemmar utnämnas av rådet på förslag av den berörda medlemsstaten. Rådets generalsekretariat har i ett brev av den 2 juni 2000 av Italien fått förslaget att utnämna Luigi Florio till ersättare för Gianfranco Ciaurro. Rådet utnämnde den 26 juni 2000 Luigi Florio till ledamot av Regionkommittén(1). Rådets generalsekretariat har i ett brev av den 27 juni 2000 informerat Regionkommitténs ordförande om utnämningen av Luigi Florio.

(1) Rådets beslut offentliggjort i EGT L 164, 5.7.2000, s. 17.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2201/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(3 juli 2000)

Ämne: Skador som orsakats av askregn från Etna

Sedan flera månader tillbaka har vulkanisk aktivitet från Etna på Sicilien orsakat ett ständigt regn av aska och lavafragment, även flera tiotals kilometer bort, vilket orsakat svåra besvär i berörda orter och skador på grönsaks- och fruktodlingar i jordbruksföretag på vulkanens sluttningar.

Denna extraordinära och ovanliga aktivitet, som enligt vulkanologer kommer att fortsätta, utgör en sannskyldig naturkatastrof som förvärrar den redan eftersatta ekonomin i ett område som är klassificerat som stödområde I.

Kan kommissionen uppge om den anser det vara nödvändigt att ingripa, som den redan har gjort i andra medlemsstater under liknande omständigheter, till förmån för dem som allvarligt drabbats av denna osedvanliga aktivitet från den högsta aktiva vulkanen i Europa?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(19 september 2000)

Det operativa programmet för Siciliens mål 1-områden för programplaneringsperioden 20002006 håller just på att utarbetas. Efter det att kommissionen har gått igenom programutkastet måste den ge sitt officiella godkännande, och detta kommer troligen att ske inom de närmaste månaderna.

Man bör komma ihåg att det är de regionala myndigheterna som ansvarar för att programmet genomförs och som fattar alla beslut om vilka projekt som kommer i fråga för medfinansiering. Sicilien har föreslagit att medel från programmet skall användas för att förebygga naturkatastrofer och för att ersätta de skador som uppkommit inom jordbruksnäringen, till exempel de skador som omnämns i frågan.

Investeringar som görs inom dessa områden kan medfinansieras av gemenskapen, förutsatt att regionen i fråga begär detta i sitt programkomplement.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2673/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Drivmedel från förnyelsebara energikällor

Kan kommission meddela i vilken utsträckning och med vilka resultat den redan har företagit undersökningar vad gäller produktion av drivmedel från förnyelsebara energikällor (till exempel grödor som solros- och rapsfrö) inom EU?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(13 oktober 2000)

Kommissionen har sedan mitten av 1990-talet utrett möjligheterna att utveckla sektorn för biobränslen, bl.a. de bränslen som frågeställaren nämner.

Som exempel kan nämnas studien Biomass A new future (kommissionen, 6 januari 1992), som har varit ett viktigt bakgrundsdokument inför ett förslag till direktiv om skattebefrielse för biobränslen som först lades fram av kommissionen 1992(1) och sedan 1994 efter ändringar(2). Andra exempel är forskningsprojektet Euro-biodiesel med en budget på 16 miljoner euro (programmet AIR), demonstrationsprojekt under programmet Thermie, flera projekt under programmen FAIR och JOULE och ett tjugotal pilot- eller studieprojekt och spridningsåtgärder finansierade inom ramen för programmet Altener. Ytterligare exempel är åtgärderna för standardisering av biodiesel på europeisk nivå, ett arbete som görs inom CEN (Europeiska standardiseringskommissionen) på kommissionens uppdrag. Slutligen har ett europeiskt nät för biobränslen upprättats, bestående av de nationella organisationer som är involverade i utvecklingen av biobränslen. Finansiering har skett via programmet Altener.

Det är viktigt att ta i beaktande det system som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2461/1993(3) av den 19 november 1999 beträffande användningen av jordbruksmark som tagits ur bruk till produktion av råvaror för tillverkning av produkter som inte primärt är avsedda till livsmedel eller foder. 90 % av de råvaror som produceras enligt detta system är vegetabiliska oljor, och en stor del används till framställning av biodiesel (cirka 500 000 ton per år).

Den viktigaste av de olika åtgärderna är helt klart direktivsförslaget från 1992 genom vilket medlemsstaterna kan bevilja kraftiga skattereduktioner för biobränslen. Trots kommissionens ansträngningar har detta förslag inte kunnat antas eftersom man inte har nått enighet i rådet (vilket krävs när det

gäller harmonisering av skattelagstiftningen enligt EG-fördraget) på grund av att ett begränsat antal medlemsstater har motsatt sig förslaget. Kommissionen har dock genom sitt förslag till en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter, framlagt i mars 1997, gjort det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa skattebefrielse eller fullständig eller partiell reduktion av skattesatsen för biobränslen(4). Sådana skattebefrielser eller -lättnader skulle ske i form av en hel eller delvis återbetalning av de inbetalade skattesummorna.

(1) EGT C 73, 24.3.1992.

(2) EGT C 209, 27.7.1994.

(3) EGT L 299, 20.11.1999.

(4) EGT C 139, 6.5.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3152/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(6 oktober 2000)

Ämne: Exporthinder i Tyskland på grund av problem med godkännande

Ett svenskt företag, Recodrive AB, som tillverkar styrsystem för lastbilar, har enligt deras egna uppgifter fått förbud belagt på sina produkter i Tyskland, trots att de är godkända i ett annat medlemsland.

Företaget är enligt egen uppgift nu tvingade att ansöka om godkännande i var och en av de tyska delstaterna, som sinsemellan dessutom har olika uppfattningar. Detta för en produkt som i Sverige varit godkänd i över tio år.

Vad anser kommissionen om detta fall av problem med godkännande?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(13 november 2000)

Kommissionen har fått in ett klagomål som ingetts av Kommerskollegium på företaget ReCoDrive AB:s vägnar och känner därför till de problem företaget har stött på i samband med försäljningen av sina system för utomhyttskörning för lastbilar i Tyskland.

För att kunna vidta lämpliga åtgärder behöver kommissionen utförliga uppgifter om produkten, CE-märkning, intyg från de svenska myndigheterna eller från myndigheter i andra medlemsstater, vilka åtgärder som företaget redan har vidtagit för att sälja produkten och vilka åtgärder de tyska myndigheterna har vidtagit för att förbjuda produkten. Kommissionen har kontaktat företaget. Så snart kommissionen får in de uppgifter som behövs för att klagomålet skall kunna behandlas kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder (dvs. ta kontakt med de tyska myndigheterna eller inleda överträdelseförfarandet enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2891/00

från Stefano Zappalà (PPE-DE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Società Autostrade S.p.A.

I Italien förvaltar det koncessionsinnehavande motorvägsbolaget Società Autostrade S.p.A. motorvägsnätet i nästan hela landet. Förbindelserna mellan bolaget och användarna sköts av samma bolags lokala kontor. Bland tjänsterna återfinns bland annat systemen Viacard och Telepass.Dessa tillhandahålls genom kontrakt mellan bolaget och användarna.

För detta krävs att en deponering görs och att bolaget tillåts debitera kundens bankkonto direkt.

Trots att användaren uppfyller dessa krav avbryter koncessionsinnehavaren tjänsten på eget initiativ, utan att ha använt depositionsavgiften eller utnyttjat möjligheten till direkt debitering.

Den tjänst som tillhandahållits (tillträde till och utnyttjande av infrastrukturerna) kostar en användare med Viacard eller Telepass kontrakt 341 procent mer än en användare som betalar direkt.

Kan kommissionen, och i synnerhet David Byrne som är ansvarig för hälsa och konsumentskydd, mot denna bakgrund svara på vilka åtgärder som den har för avsikt att vidta gentemot den italienska regeringen efter att ha försäkrat sig om sannfärdigheten i ovannämnda fakta för att garantera att de europeiska medborgarna behandlas på ett korrekt, öppet, icke-diskriminerande och oförargligt sätt av koncessionsinnehavare för offentliga tjänster, och i synnerhet av Società Autostrade S.p.A.?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 oktober 2000)

Kommissionen har begärt upplysningar från den italienska regeringen, för att kontrollera fakta och undersöka om dessa är förenliga med gemenskapens bestämmelser, särskilt vad gäller vägtullar och konsumentskydd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2551/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Medel som beviljats Kanarieöarna från Europeiska socialfonden

Kanarieöarnas regionala regering (Spanien) har under perioden 19931999 tilldelats medel ur Europeiska socialfonden. Känner kommissionen till om det förekommit några oegentligheter i samband med beviljandet eller användandet av dessa medel och har den, om så är fallet, fått kännedom om något klagomål till OLAF?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2331/00 och E-2551/00 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(13 oktober 2000)

Kommissionen genomförde sin senaste kontroll angående användningen av medel ur Europeiska socialfonden (ESF) på Kanarieöarna i maj 1998. Ingt av det som parlamentsledamoten nämner i sin skriftliga fråga E-2331/00 kunde konstateras.

Till följd av de klagomål som inkommit till kommissionen vände sig Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) med en skrivelse den 6 mars 2000 till de spanska myndigheterna och erinrade dem om medlemsstaternas skyldighet enligt kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(1). Hittills har inget meddelande inkommit. Byrån vill även invänta resultaten från en kontroll beträffande förvaltningen av ESF på Kanarieöarna som enligt de spanska myndigheterna har påbörjats.

Kommissionen vill tacka parlamentsledamoten (författaren till den skriftliga frågan E-2331/00) att han lämnat vissa uppgifter till OLAF, vilka enligt den byrån är under utredning.

(1) EGT L 178, 12.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3888/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(13 december 2000)

Ämne: Skydd av fartygsvrak

Fartyg ur brittiska flottan, vilka förlist under kriget, plundras ofta av näringsidkare på jakt efter souvenirer och används som lekplatser av amatördykare.

Vilka planer har kommissionen på att skydda fartygsvraken från sådan verksamhet?

Skulle kommissionen överväga att ge fartygsvrak samma status som krigsgravar?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(24 januari 2001)

Frågan ingår inte i gemenskapens befogenheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2597/00

från Pervenche Berès (PSE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Förbindelserna EU-Tunisien

Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Tunisien är mycket oroande. Det internationella samfundet, och i synnerhet EU, är skyldigt att försöka förmå den tunisiska regeringen att visa större tolerans och respektera de grundläggande friheterna.

Den hungerstrejk som journalisten Ben Brik nyligen genomförde har illustrerat vilka påtryckningar de som kämpar för ökad demokrati i Tunisien kan utsättas för.

Den 15 juni röstade parlamentet igenom en resolution där man vädjade till den tunisiska regimen att visa större öppenhet och uppmanade associeringsrådet för EU och Tunisien att i enlighet med andan i artikel 2 i avtalet göra en gemensam utvärdering av hur de mänskliga rättigheterna respekteras i Tunisien.

Den 23 juni 2000 mötte Europeiska kommissionen en tunisisk delegation inom ramen för associeringskommittén för att undersöka samarbetsavtalen mellan unionen och detta Maghreb-land. På kvällen möttes kommissionsledamot Fischler och den tunisiske fiskeministern Rabah. Enligt de uppgifter som framkommit från dessa två möten verkar det som om man endast löst de ekonomiska spörsmålen.

Dessa frågor är visserligen viktiga, men det är ändå förvånande att samtalen haft en sådan fragmentarisk karaktär.

Den ekonomiska utvecklingen kommer endast att gynna det tunisiska samhället om man samtidigt inrättar en verkligt demokratisk regim.

Kan kommissionen mot bakgrund av detta förklara sin inställning som strider mot både anden och bokstaven i associeringsavtalet?

Vilka åtgärder planerar kommissionen att vidta för att bemöta de uppmaningar som Europaparlamentet framförde i sin resolution från den 15 juni?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 september 2000)

De planerade åtgärderna ingår i genomförandet av gemenskapens associeringsavtal med Tunisien, vilket kommissionen meddelade i samband med den debatt som föregick omröstningen om resolutionen av den 15 juni 2000 om Tunisien vid Europaparlamentets plenarmöte, och är i linje med innehållet i denna resolution. Avtalet omfattar två instrument, dvs. politisk dialog och finansiellt samarbete, som ger möjlighet att knyta de två parterna närmare varandra. Det första instrumentet har redan gett upphov till bl.a. ett utbyte av åsikter vid ett möte i associeringskommittén den 23 juni 2000 när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. Inom ramen för det andra instrumentet pågår samråd för att utarbeta två stödprogram till förmån för icke-statliga organisationer och media.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2265/00

från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: AVS-länderna

Hur många EU-tjänstemän är på heltid anställda vid respektive EU-kontor i AVS-länderna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 och E-2268/00 ingivet av Christopher Patten för kommissionen

(28 augusti 2000)

Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1687/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: EU:s normer kontra lokal livsmedelsproduktion

En ICA-handlare i Torsås, södra Sverige, sålde våren 1998 ägg som han köpte från en bonde i trakten. Men den 1 januari 1998 införde EU normer för ägghandeln som tolkades så att ägg som de lokala producenterna inte själva kan genomlysa och packa måste transporteras till ett godkänt äggpackeri. Det innebar att ICA-handlaren i Torsås inte längre kunde sälja ägg från bönder i trakten. I stället måste äggen först transporteras 25 mil till äggpackeriet i Hässleholm och sedan transporteras tillbaka paketerade. Det innebär att utvecklingen av lokal livsmedelsproduktion bromsas. Vad anser kommissionen i denna fråga? Måste ägg som säljs i butik ha genomlysts och packats av ett godkänt äggpackeri?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 juli 2000)

Rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg(1) gäller i Sverige sedan den 1 januari 1998. I denna anges att ägg inte får saluföras inom gemenskapen genom yrkesmässig eller kommersiell verksamhet, om de inte uppfyller bestämmelserna i förordningen. Det föreskrivs att ägg skall kvalitetsmärkas och att ägg av klass A även skall viktmärkas. Vidare får endast förpackningsanläggningar märka ägg. Slutligen får producenterna inte leverera ägg till någon annan än transportörer, förpackningsanläggningar, vissa grossister och industrier.

Kommissionen konstaterar därför att för att det skall vara möjligt att garantera äggkvaliteten för konsumenterna, kan ägg inte säljas direkt från lokala producenter till detaljhandeln utan att de först genomlysts och märkts i en förpackningsanläggning. Angående det fall i södra Sverige som parlamentsledamoten hänvisar till, finns det enligt Statens jordbruksverk cirka 20 förpackningsanläggningar inom en radie på 150 kilometer runt Torsås, i vissa fall mycket närmare. För övrigt kan producenterna själva godkännas som förpackningsanläggningar, om deras lokaler och tekniska utrustning för genomlysning och märkning av ägg motsvarar villkoren i gemenskapens handelsnormer.

(1) EGT L 173, 6.7.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1208/00

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(27 april 2000)

Ämne: Åtal mot 13 iranier av judisk tro i Iran

Sedan ungefär ett år tillbaka sitter 13 iranier av judisk tro i fängsligt förvar utan att ha dömts. De är misstänkta för spionage och utsätts dagligen för omänsklig och förnedrande behandling. Enligt senaste rapporter har de flesta av dem inte tillåtits att välja vilka advokater som skall försvara dem i rättegången som planeras till den 13 april. Kan rådet, mot bakgrund av den kritiska dialog som inletts mellan Europeiska unionen och Iran, meddela vilka åtgärder den har för avsikt att vidta för att se till att dessa personer ges en rättvis och öppen rättegång och rätt att välja sina försvarsadvokater?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1208/00 och E-1250/00

(28 september 2000)

Frågan om de 13 iranska judarna har vid alla möjliga tillfällen och på alla nivåer tagits upp i överläggningar mellan företrädare för EU och iranska officiella företrädare, särskilt under den iranske utrikesministern Kharrazis besök i Helsingfors i september 1999 och vid mötet i december inom ramen för dialogen mellan EU och Iran.

Som svar på sådana framställningar och på sådana framställningar från medlemsstaterna i Europeiska unionen har den iranska regeringen vid upprepade tillfällen försäkrat Europeiska unionen att de fängslade judarna skall få en rättvis och öppen rättegång.

I april, alldeles innan rättegången påbörjades, meddelade Europeiska unionen återigen de iranska myndigheterna vilken vikt som EU lägger vid denna fråga och erinrade om de iranska åtagandena avseende rättegångens genomförande.

Europeiska unionen har nu med oro fått kännedom om utslaget i revolutionsdomstolen i Shiraz. Unionen uttrycker sin besvikelse över att rättegången hölls inom stängda dörrar trots de iranska myndigheternas försäkringar. Den konstaterar att det finns en möjlighet till överklagande av domen. Med tanke på den vikt unionen lägger vid detta ärende, hoppas den livligt att appellationsdomstolen skall upphäva de avkunnade domarna. Europeiska unionen kommer även framgent att låta de iranska myndigheterna få ta del av dess oro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2121/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Den argentinska fiskeflottan och galiciskt kapital

Argentinska fiskefartyg som tillhör bolag med europeiskt kapital, i detta fall galiciskt, har stora problem då de vill fiska i vatten tillhörande den medlemsstat de lagligen ägs av, därför att myndigheterna gynnar andra sektorers intressen inom den argentinska flottan. Diskrimineringen av fartygen har till och med föranlett protester i Puerto Madryn (Patagonien) och Buenos Aires.

Är kommissionen beredd att upprätta ett stabilt avtal med Argentina, som kan skydda investeringarna och garantera intressena och arbetet vid de argentinska fartyg som tillhör företag där kapitalet är galiciskt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Kommissionen står fast vid sin ståndpunkt när det gäller vissa skyddsåtgärder som Argentina infört för att hantera situationen med fiskeresurserna.

Vid överläggningarna med den nya argentinska administrationen i februari tog kommissionen upp situationen för de gemensamma företag som bildats inom ramen för fiskeavtalet och begärde en översyn av vissa av dessa skyddsåtgärder, för att återställa den övergripande balansen i avtalet.

Detta är skälet till att kommissionen framhåller behovet av att sammanträda med de argentinska myndigheterna för att undersöka den rådande situationen och träffa en överenskommelse som garanterar de gemensamma företag som bildats inom ramen för fiskeavtalet en viss rättslig och ekonomisk stabilitet, samtidigt som situationen med fiskbestånden beaktas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1160/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten

I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelssäkerheten.

Kommissionen avser framlägga ett förslag om att den så kallade 25-procentsregeln för sammansatta ingredienser skall avskaffas (stycke 100). Kommissionen efterlyser också att problemet med överföring av tillsatsämnen skall uppmärksammas och likaså frågan om huruvida det skall bli obligatoriskt att uppge allergiframkallande ingredienser. I fråga om de sistnämnda behöver i dag endast produktkategorin anges på etiketten.

1. Är kommissionen beredd att på förhand undersöka om det är praktiskt möjligt att nämna alla ingredienser? Om inte: innebär detta då att kommissionen frångår kravet på att alla ingredienser skall omnämnas? Och vilka argument vill kommissionen då anföra för att redan på förhand avstå från möjligheten att alla ingredienser skall finnas omnämnda?

2. Önskar kommissionen att överförda tillsatsämnen skall anges på etiketterna? Om inte: varför inte?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(9 juni 2000)

De frågor som parlamentsledamoten har tagit upp undersöks i syfte att man skall kunna lägga fram förslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastställts i vitboken om livsmedelssäkerhet.

Det skulle vara olämpligt att för närvarande föregripa detaljerna i varje förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2530/00 från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen. Bränder i Sydeuropa.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 072 E , 06/03/2001 s. 0197 - 0197



SKRIFTLIG FRÅGA P-2530/00 från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen (25 juli 2000) Ämne: Bränder i Sydeuropa De senaste dagarna har stora bränder orsakat förstörelse i Sydeuropa och i synnerhet Grekland och det är förenat med stora kostnader att hjälpa de nödställda och återskapa den naturliga miljön. Har kommissionen för avsikt att avsätta extra medel i samband med dessa katastrofer? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler (12 september 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.