SKRIFTLIG FRÅGA E-0072/02

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(25 januari 2002)

Ämne: Finansiering från Europeiska investeringsbanken till att nya skolor skall byggas för att ersätta gamla som innehåller asbest

I prefekturen Ilia (t. ex. Ioni, Velanidi, Simopoulo, Latta, Kato Panagia, etc.) har det sedan 1967 funnits ett flertal offentliga skolor där det använts asbest när de byggdes. I prefekturen Thessaloniki har det sedan 1978 funnits 18 sådana skolor. Detta har lett till allt större problem, som också berör andra delar av landet, men Greklands regering drar ut på tiden med att låta de ombyggnadsarbeten som behövs ingå i gemenskapens andra stödram.

Mot bakgrund av att användning av asbest i alla former inom EU kommer att vara förbjuden senast från och med den 1 januari 2005 med stöd av direktiv 1999/77/EG(1), eftersom asbest utgör ett direkt hot mot folkhälsan och kan framkalla lungcancer och andra sjukdomar i andningsorganen och med hänsyn tagen till att nio medlemsstater redan förbjudit asbesten och att Europeiska investeringsbanken beslutat bevilja Grekland ett lån på 400 miljoner euro för att bygga nya skolfastigheter,

ställer jag följande frågor till kommissionen:

1. Ingår det i de åtgärder som skall medfinansieras av Europeiska investeringsbanken att det skall beviljas stöd för att skolfastigheter som innehåller asbest skall kunna ersättas? Om så är fallet: i vilka områden av Grekland är det menat att så skall ske?

2. Hur många och vilka skolor har redan asbestsanerats med anslag enligt andra stödramen och i hur många skolbyggnader finns det fortfarande asbest?

3. Vad tänker kommissionen göra för att avhjälpa detta problem och undersöka den nuvarande situationen i Grekland, där det bryts mot gemenskapens direktiv i och med att de grekiska myndigheterna inte gjorts de inspektioner som skall göras och inte heller skött den övervakning som ur folkhälsosynvinkel betraktat behövs med tanke på de risker som asbesten för med sig?

(1) EGT L 207, 6.8.1999, s. 18.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(11 mars 2002)

Kommissionen är medveten om problemen med asbest, som kan få allvarliga konsekvenser för människors hälsa genom att det kan framkalla t.ex. asbestos, mesoteliom i lungsäck och bukhinna och även öka risken för andra former av lungcancer.

Med hänsyn till dessa negativa verkningar och för att säkerställa en hög hälsonivå har kommissionen förbjudit utsläppande på marknaden och användning av alla asbestfibrer, med något mindre undantag, genom kommissionens direktiv 1999/77/EG av den 26 juli 1999 om anpassning till tekniska framsteg för sjätte gången av bilaga I till rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (asbest)(1).

När det gäller finansieringen beviljade Europeiska investeringsbanken i december 2001 ett lån på 400 miljoner euro för sanering av gamla och uppförande av nya skolor i regionen Attika och för anskaffning av lämplig utrustning till dessa skolor. Projektet genomförs av en organisation som bygger skolor och som förut var ett offentligt organ, men som 1998 ombildades till ett privat företag med grekiska staten som ensam aktieägare.

Projektet omfattar över 400 byggnadsarbeten. I detta ingår dels uppförande av nya byggnader, dels renovering eller utbyggnad av redan befintliga byggnader, vilket kommer att innebära 3 500 extra klassrum. Byggföretaget har försäkrat för Europeiska investeringsbanken att man inte använder asbest i dessa byggnadsarbeten, och man har även angett att asbest inte har använts i skolbyggnader i Attika sedan 1980. Om asbest skulle hittas i äldre byggnader som skall renoveras kommer en sanering av asbest och annat farligt material att ingå i renoveringsarbetet.

När det gäller gemenskapsstödramen för Grekland under programperioden 19941999 hänvisas frågeställaren till de svar som kommissionen gav på hans skriftliga fråga P-0879/99(2) och hans muntliga fråga H-0782/00(3). Kommissionen har bett de grekiska myndigheterna om en förteckning över alla skolor som har asbestsanerats under den tidigare ramen för gemenskapsstöd och översänder förteckningen till frågeställaren så snart den har inkommit.

När det gäller frågan om huruvida Grekland bryter mot gemenskapsrätten är det viktigt att framhålla följande:

a) Medlemsstaterna måste följa bestämmelserna i direktiv 1999/77/EG senast den 1 januari 2005 (artikel 2.1).

b) Från och med den 1 januari 2005 får medlemsstaterna inom sina territorier inte tillåta införandet av nya tillämpningar av krysotilasbest (artikel 2.3).

c) Användningen av produkter som innehåller ovannämnda asbestfibrer och som installerats eller tagits i bruk innan direktivet genomfördes är även fortsättningsvis tillåten tills produkterna slutförvaras eller tas ur bruk. För att skydda människors hälsa får medlemsstaterna dock förbjuda användningen av sådana produkter inom sitt territorium innan de slutförvaras eller tas ur bruk (artikel 1, bilagan).

Detta betyder att direktivet inte kräver att byggnader måste asbestsaneras. Grekland bryter därmed inte mot direktiv 1999/77/EG, förutsatt att direktivet införlivas i nationell rätt före den 1 januari 2005.

(1) EGT L 207, 6.8.1999.

(2) EGT C 341, 29.11.1999.

(3) Skriftligt svar av den 4.10.2000.