SKRIFTLIG FRÅGA P-0054/01

från Nelly Maes (Verts/ALE) till rådet

(16 januari 2001)

Ämne: Politiska dialogmöten med de turkiska myndigheterna

I svaret på den skriftliga frågan E-1564/00(1) i samband med de politiska dialogmöten med de turkiska myndigheterna kan man läsa: Europeiska rådet kommer senast före utgången av 2004 att utvärdera situationen med hänsyn till samtliga existerande motsättningar, i synnerhet när det gäller följderna för anslutningsprocessen och även att verka för att de löses via den Internationella domstolen. I rådets svar handlar det dock endast om Cypern-frågan.

1. Är rådet berett att utvärdera alla motsättningar, alltså även den kurdiska frågan och den armeniska frågan?

Om ja, när och hur skall detta faktiskt ske? Om nej, kan rådet ange skälen till varför dessa frågor inte anses vara en motsättning?

2. Vad avser rådet med respekt för minoriteter såsom de beskrivs i Köpenhamnskriterierna?

3. Vilka (ytterligare) åtgärder kommer rådet att vidta för att finna en lösning på den kurdiska frågan med tanke på att den turkiska regeringen hittills inte varit beredd att tillmötesgå strävandena efter kurdiskt självstyre?

(1) EGT C 113 E, 18.4.2001, s. 26.

Svar

(12 mars 2001)

Svaret på skriftlig fråga E 1564/00 hänvisade till punkt 4 i slutsatserna från Europeiska rådet i Helsingfors och var avsedd att endast omfatta eventuella återstående gränskonflikter och övriga närbesläktade frågor. Gränsfrågan ingår i prioriteringarna på medellång sikt i partnerskapet för anslutning.

Till de övriga särskilda punkterna som tas upp i frågan tas också hänsyn i partnerskapet för anslutning om vilket rådet nådde en politisk överenskommelse den 4 december 2000 och i den politiska dialogen med Turkiet.

I partnerskapet för anslutning fastställs bland annat under rubriken Förstärkt politisk dialog och politiska kriterier följande prioriteringar på kort och medellång sikt samt mellanliggande mål:

1. När det gäller Cypern; i samband med den politiska dialogen starkt stödja FN:s generalsekreterares ansträngningar att slutföra processen för en övergripande lösning av Cypernproblemet, i enlighet med punkt 9 a i slutsatserna från Helsingfors (kort sikt).

2. När det gäller det kurdiska problemet och minoriteterna:

- Avskaffa all lagstiftning om förbud för turkiska medborgare att använda sig av sitt modersmål i radio- och TV-utsändningar (kort sikt).

- Utarbeta en övergripande strategi för att minska skillnaderna mellan olika regioner och i synnerhet förbättra situationen i sydöstra Turkiet i syfte att främja de ekonomiska, sociala och kulturella möjligheterna för alla medborgare (kort sikt).

- Häva det undantagstillstånd som fortfarande råder i sydöstra Turkiet (medellång sikt).

- Sörja för kulturell mångfald och garantera alla medborgare, oavsett ursprung, kulturella rättigheter. All lagstiftning som förhindrar utövandet av dessa rättigheter bör avskaffas, även på utbildningsområdet (medellång sikt).

Prioriteringarna på kort sikt har valts ut på grundval av att det är realistiskt att förvänta sig att Turkiet kan genomföra dem fullständigt eller göra stora framsteg med genomförandet före slutet av år 2001. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att genomföra, men arbetet med dem bör dock i möjligaste mån påbörjas under år 2001. Turkiet förväntas inom kort godkänna ett nationellt program för att anta det regelverk som bör vara förenligt med partnerskapet för anslutning.

När det gäller Armenien står det i kommissionens återkommande rapport att Turkiet fortsätter att ytterligare utveckla ömsesidiga förbindelser med mldr Kaukasien och att Turkiet fortfarande har sin gräns till Armenien stängd (kapitel 27: gemensam utrikes- och säkerhetspolitik). Den turkiska regeringen granskar för närvarande på nytt sin politik gentemot Armenien.

Rådet och kommissionen kommer att ha regelbundet återkommande diskussioner med Turkiet och granska de frågor som det hänvisas till i partnerskapet för anslutning och i kommissionens återkommande rapport om Turkiets förberedelse för EU-anslutning.