ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/383

(2004/C 84 E/0445)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0380/04

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(12 februari 2004)

Ämne: Anställda med tidsbegränsade anställningsavtal inom brandförsvaret

Enligt egna uppgifter anställer brandförsvaret årligen på grund av personalbrist (3 500 otillsatta tjänster) ungefär 5 500 personer inom brandförsvar/räddningstjänst. Dessa personer har under tiotals år återanställts varje år med tidsbegränsat anställningsavtal på vanligtvis fem månader på grundval av en väntelista med fem års väntetid. Grundläggande merit för att uppsättas på väntelista har varit att de för anställning aktuella har tjänstgjort som frivilliga brandmän inom skogsbrandförsvaret. Nämnda anställda inkallas emellertid för ingripanden vid olika händelser (trafikolyckor, översvämningar, jordbävningar etc.) under hela året även efter att deras avtal har upphört, därtill oavlönade med motivering att de är frivilliga brandmän. Enligt brandförsvarsförordningen kan eventuellt nekande till erbjudande om frivilligt arbete få återverkningar vid kommande förnyande av avtal.

1. Anser inte kommissionen att ovan nämnda förhållanden mot bakgrund av direktiv 2000/78/EG (1) utgör ett straff i enlighet med vad som anges i artikel 11?

2. Anställda som trots allt ger efter inför utpressningen och godtar att uppfylla sina plikter närhelst de kallas på (minst fyra gånger per månad), vilket sker även vid händelser som inte är akuta medförande att de inte kan vara sysselsatta hos någon annan arbetsgivare, kan försäkra att de tillgodoser behov som för brandförsvaret är ständiga och bestående.

Svar från Stavros Dimas på kommissionens vägnar

(22 mars 2004)

1. I rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling fastställs sådana ramar. Direktivet förbjuder diskriminering på grund av religion eller övertygelse, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning. Direktivet omfattar bland annat tillgång till anställning, löner, arbetsvillkor, avskedande och yrkesutbildning, men även direkt och indirekt diskriminering.

Att döma av den information som lämnats tror inte kommissionen att behandlingen av de anställda ifråga grundar sig på någon av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet och att frågan som ställdes därför inte faller inom tillämpningsområdet för direktiv 2000/78/EG.

2. Det finns ingen gemenskapslagstiftning som fastställer kriterier för när man kan sluta ett tidsbegränsat anställningsavtal istället för en tillsvidareanställning. Om det utförda arbetet tillgodoser ständiga och bestående behov för brandförsvaret är en fråga som måste behandlas av de behöriga nationella myndigheterna.

(1) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/168

(2004/C 88 E/0176)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0072/04

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(20 januari 2004)

Ämne: Misstanke om handel med mänskliga organ — Moçambique

I slutet av 2003 började det gå rykten om att det i norra regionen av Moçambique skulle härja ett brottsnätverk som handlade med mänskliga organ som tagits från människor som kidnappats och mördats för detta ändamål (framför allt barn, men även vuxna). Enligt dessa rykten dök det varje vecka upp stympade kroppar i närheten av ett kloster i Nampulaområdet. Det skall också finnas ett stort antal fall försvunna människor. Den eventuella handeln skulle kunna gå via Sydafrika och en sydafrikansk stad nämns som möjlig destinationsort. Befolkningen befinner sig enligt dessa rykten i panik och fruktar att nätverket har stöd uppifrån på hög politisk eller ekonomisk nivå.

Dessa möjliga fakta av extremt allvar kom först fram via religiösa källor som i fruktan för det religiösa livet i området — det finns uppgifter om dödshot mot missionärer som oroats av dessa brott och som upprörts över den möjliga handeln det här handlar om —, har behandlat dessa nyheter med oerhörd försiktighet samtidigt som de har försökt samla in mer bevismaterial. Under tiden har dock en brasiliansk missionär gått ut offentligt med uppgifterna och hennes uppgifter sändes i ett teveprogram i Brasilien i slutet av 2003. Efter detta publicerades också fallet som en nyhet i Portugal, i dagstidningen ”Público”, den 24 december 2003 och den 2 januari 2004. Dessa nyheter tar också upp att Moçambiques allmänna åklagarmyndighet redan känner till uppgifterna och håller på att undersöka fakta.

Europaparlamentet tog nyligen upp denna fråga i allmänhet vid behandlingen av det grekiska initiativet om förslag till rambeslut om förebyggande och bekämpande av olaglig handel med mänskliga organ och vävnader — se överläggningarna under sammanträdet den 23 oktober 2003 respektive Robert J.E. Evans betänkande (A5-0326/2003).

Därför frågar jag kommissionen:

— Har kommissionen några uppgifter om dessa fakta gällande Moçambique?

— På vilket sätt kan kommissionen komma att stödja de moçambikiska myndigheterna i undersökningarna av dessa uppgifter och i den internationella kampen mot handel med mänskliga organ och andra brott som kan ha begåtts?
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/573

(2004/C 84 E/0650)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0327/04

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(10 februari 2004)

Ämne: Grevskapet Clare och strukturfondens mål 1

Jag har i tidigare skriftväxling med kommissionen meddelats att grevskapet Clare kommer att fortsätta vara berättigat till stöd enligt mål 1 under en övergångsperiod till 2006.

Under 2004 kommer emellertid grevskapet Clare att ingå i den nya valmanskretsen North-West (förut känd som Connacht Ulster). Kan kommissionen bekräfta om de befintliga Connacht Ulster-grevskapen kommer att behålla sin status som mål 1-områden, men att grevskapet Clare inte kommer att ha denna status?

Förutser kommissionen inte de problem som kommer att uppkomma i denna situation, eftersom det kommer att vara det enda grevskapet i valmanskretsen North-West som inte har status som mål 1, trots att detta grevskap har samma problem och behov som grevskapen i Connacht Ulster?

Kan kommissionen bekräfta huruvida grevskapet Clare efter 2006 kommer att fortsätta att ha en annan status än de andra grevskapen i North-West?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(29 mars 2004)

Processen för fastställande av de områden som är stödberättigade enligt mål 1 för perioden 2000-2006 anges i artikel 3.1 i rådets förordning (EG) 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1). Bestämmelserna innebär att när förteckningen över stödberättigade regioner har fastställts förblir den i kraft för hela programperioden 2000-2006.

Som kommissionen angav i svaret på den skriftliga frågan E-3699/03 (2), kommer möjligheten för grevskapet Clare att få stöd enligt mål 1 under en övergångsperiod inte att påverkas av dess införlivande i valkretsen North-West när det gäller parlamentsval. Kommissionen kan därför bekräfta att de åtta grevskapen Cavan, Donegal, Galway, Leitrim, Mayo, Monaghan, Roscommon och Sligo förblir stödberättigade enligt mål 1 t.o.m. den 31 december 2006 under det att Clare förblir stödberättigat enligt mål 1 under en övergångsperiod.

Det är inte troligt att införlivandet av Clare i valkretsen North-West kommer att påverka tillämpningen av program i de regioner som är stödberättigade enligt mål 1 respektive mål 1 under en övergångsperiod.

Det är för tidigt att spekulera om bidragsberättigande enligt strukturfonderna. I den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (antagen av kommissionen den 18 februari 2004) föreslår kommissionen att de aktuella kriterierna för stödberättigande enligt mål 1 bibehålls för den nya prioriteringen konvergens och konkurrenskraft.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.

(2) EUT C 78 E, 27.3.2004.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/246

(2004/C 33 E/253)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2305/03

från Philip Claeys (NI) till kommissionen

(14 juli 2003)

Ämne: Kampanjen ”För mångfald — mot diskriminering”

Den 16 juni 2003 lanserade ledamoten av Europeiska kommissionen Diamantopoulou en kampanj ”För mångfald — mot diskriminering”. Ett av medlen i kampanjens tjänst var en nystartad webbplats, som finns att tillgå endast på tre språk (engelska, tyska och franska). På inledningssidan står att läsa följande: ”In the future this website will be available in all EU languages”. Den 2 juli — alltså dryga två veckor efter att denna webbplats lanserats — fanns emellertid texterna fortfarande inte att tillgå på några andra av Europeiska unionens officiella språk.

Varför lanserades denna kampanj i ett läge där man ännu inte var klar med översättningen av texterna?

Hur kommer det sig att arbetet med översättningen tar så lång tid?

Innebär det inte redan i sig ett slags diskriminering att man erbjuder en webbplats på endast tre av EU:s språk, under det att kostnaderna för den i lika hög grad får betalas av skattebetalare i andra språkområden?
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/179

(2004/C 78 E/0185)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2850/03

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2003)

Ämne: Arbetsmetoder hos vissa bygg- och semesterföreningar i Grekland

I Grekland har det framförts högljudda protester från medlemmar i vissa bygg- och semesterföreningar, som hävdar att de under flera årtionden ålagts att betala årliga schablonavgifter utan att hittills ha fått sig tilldelat någon tomtmark. Ett exempel på detta är Semester- och byggföreningen för sjukvårdsanställda (YGEIA SYN.PE) i Aten (Rizarisgatan 17). Föreningen bildades 1965, erkändes officiellt av det grekiska socialdepartementet 1968 och har 3 090 medlemmar, men ännu efter minst 35 år hävdar dess medlemmar (läkare och sjukvårdspersonal) att de, trots att de betalar de årsavgifter som ledningen för föreningen kräver, inte fått sig tilldelat någon tomtmark. Dessutom hävdar medlemmarna att de var och en betalat ytterligare hundratusentals drachmer i schablonavgifter (i priser från början av 80-talet) och trots detta ännu inte fått den mark de har rätt till.

Hur ställer sig kommissionen till att medborgare i en medlemsstat i EU i minst 35 år betalat in avgifter och premier till en byggförening, från vilken de ännu inte fått den tomtmark som tillkommer dem? På vilket sätt kan man juridiskt skydda de tusentals medlemmar i denna och andra föreningar som under flera år (eller rentav årtionden, som föreningens medlemmar hävdar) ålagts att betala in avgifter utan att hittills ha fått sig tilldelat någon tomtmark?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 november 2003)

Det finns ingen gemenskapslagstiftning som täcker den situation som parlamentsledamoten beskriver. Bestämmelserna i direktiv 94/47/EG om skydd för köparna vad avser vissa aspekter i avtal om nyttjanderätten till fast egendom på tidsdelningsbasis gäller inte kooperativ. Tidsdelning betyder att man köper en rätt att tillbringa en på förhand fastställd tid på en semesteranläggning en gång om året under tre år eller längre. Att man köper tomtmark i ett bygg- eller semesterbostadskooperativ innebär inte att denna tomtmark bara kan utnyttjas under en på förhand fastställd tid av året.

Kommissionen har ingen behörighet att handlägga privata angelägenheter som de som parlamentsledamoten tar upp i sin fråga och som utifrån de uppgifter som lämnas tycks vara en avtalmässig fråga, som endast de behöriga myndigheterna kan handlägga.
3.

Kommissionens generaldirektorat för forskning har gett stöd till forskning om poliomyelit främst genom det fjärde ramprogrammet. Åtgärderna inriktades på molekylärdiagnostik, förbättrad förebyggande verksamhet och övervakning samt mer allmänt på juridiska och sociala aspekter av vaccinforskning och vaccineringspolitik i Europa. Inget särskilt projekt om postpoliosyndrom har finansierats, eftersom detta snarare är en social fråga och en folkhälsofråga. Ett förslag till projekt om detta ämne lämnades in under det femte ramprogrammet, på området ”kroniska och degenerativa sjukdomar”. Det granskades av oberoende experter, men ansågs inte hålla tillräckligt hög kvalitet för att finansieras av gemenskapen. Generaldirektoratet för forskning har tidigare finansierat många projekt rörande funktionshinder, t.ex. inom rehabiliteringsteknik inom programmen Biomed 1 (det tredje ramprogrammet) och Biomed 2 (det fjärde ramprogrammet). På senare tid finansierades inom programmet Livskvalitet (under det femte ramprogrammet) 16 projekt inom ramen för den särskilda handlingslinjen ”Forskning om funktionshindrade”. I det sjätte ramprogrammet tas frågan upp under prioritet nr 8, ”Stöd till politiken”. Dessutom har Generaldirektoratet för informationssamhället, genom sina program TIDE (Telematikinitiativ för funktionshindrade och äldre, det tredje och fjärde ramprogrammet) och sin vidare verksamhet inom programmet IST (det femte ramprogrammet) och åtgärden e-medverkan inom prioritet 2 i det sjätte ramprogrammet, finansierat ett stort antal forskningsprojekt i syfte att underlätta funktionshindrades integration och rehabilitering.
b)

Av OECD:s (Organisation for Economic Co-operation and Development) databas framgår att det under år 2000 exporterades till Vatikanstaten — 249 700 kg från Italien och 266 700 kg från Nederländerna.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/199

(2004/C 78 E/0204)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2965/03

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(8 oktober 2003)

Ämne: Stöd till forskning om endometrios

Hur mycket EU-stöd har beviljats till forskning om endometrios under de senaste tre åren?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(10 november 2003)

Kommissionen har under de senaste tre åren inte givit stöd till något projektförslag som särskilt berörde endometrios.

Under femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, i det särskilda programmet för biovetenskap (nyckelåtgärden miljö och hälsa) finansierades ett projekt med titeln ”Comparison of exposure-effect pathways to improve the assessment of human health risks of complex environmental mixtures of organohalogens” som delvis berörde denna sjukdom. Projektet behandlade tänkbara kopplingar mellan miljöexponering och endometrios. Eftersom projektet inte i första hand var inriktat på endometrios är det emellertid inte möjligt att uppskatta hur mycket av medlen till detta projekt som användes för den sjukdomen.
—

Upprätta återhämtningsplaner för bestånd som ligger utanför säkra biologiska gränser enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2371/2002 (1). I nuläget har kommissionen lämnat in förslag på återhämtningsplaner för fem torskbestånd och ett kummelbestånd som nyligen antagits av rådet. Kommissionen har även lämnat in förslag som gäller kummel och havskräfta vid Iberiska halvön och för beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten. Kommissionen kommer eventuellt även att lämna in andra förslag:
—

Den Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) antog i april 2003 sin första standard för finansiell information: ”Enforcement of standards on financial information in Europe”. Denna standard utgör ett viktigt bidrag till hur man ska utveckla och genomdriva en gemensam strategi för internationella redovisningsstandarder i Europa.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/78

(2004/C 78 E/0077)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2111/03

från Proinsias De Rossa (PSE) till kommissionen

(25 juni 2003)

Ämne: Jämförande studie beträffande undervisning för barn med särskilda behov

I Europaparlamentets resolution A5-0377/2001 (1) av den 15 november 2001 anmodas kommissionen att genomföra en jämförande studie inom EU om hur olika former av undervisning för barn med särskilda behov fungerar, hur finansieringen lösts och vilka resultat som uppnåtts. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit i detta hänseende och när kommer man att publicera denna studie om så inte redan skett?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(24 juli 2003)

Kommissionen ägnar stor uppmärksamhet åt de olika strategierna för undervisning av elever med särskilda behov. Redan 1998 genomförde den europeiska byrån för undervisning av elever med särskilda behov en undersökning om integrationen i Europa, ”Integration in Europe, Provision for Pupils with Special Educational Needs”, som samfinansierades av kommissionen. Den behandlade situationen i 14 europeiska länder. Undersökningen håller för närvarande på att uppdateras.

Vad gäller Europaparlamentets resolution har kommissionen under 2003 samfinansierat en rapport med titeln ”Special Needs Education in Europe”. Rapporten har utarbetats och publicerats av byrån i samarbete med Eurydice (informationsnätverket inom utbildningen i Europa). Den elektroniska versionen finns redan på franska och engelska på byråns webbplats på adressen www.european-agency.org. Undersökningen, som omfattar 26 europeiska länder, håller för närvarande på att översättas till elva andra språk.

Den innehåller en genomgång av nuvarande praxis i Europa på fem nyckelområden:

— Integrationsinriktad utbildningspolitik och praktik.

— Finansiering av undervisning av elever med särskilda behov.

— Lärare och undervisning av elever med särskilda behov.

— Informations- och kommunikationsteknik i undervisningen av elever med särskilda behov.

— Tidiga insatser.

Kommissionen kommer även i fortsättningen att regelmässigt bevaka utvecklingen när det gäller undervisning av elever med särskilda behov

(1) EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 589.
—

Den 17 september 2003 publicerade den ansedda dagstidningen ”Corriere della Sera” en artikel där följande framgick: a) Ägarna till bolaget Eapa Francesco Guerrini och Manuela Chiossi har sedan den 12 september suttit i husarrest på grund av misstankar om grovt bedrägeri för 2,3 miljoner euro. b) Under det första förhöret hävdade Guerrini att han endast ”överflyttat” elever från en kurs till en annan för att se till att även de minst välbesökta kurserna skulle vara tillgängliga för alla. Hans kompanjon, som tidigare var sekreterare för regionens f.d. borgarråd från partiet AN och som valdes till direktör för Eapa på grund av sina politiska kontakter, har dock gjort några medgivanden. Hon har nämligen bekräftat att några av de kurser som finansierades av regionen aldrig genomfördes. c) De misstänkta hävdar att de var i god tro och att regionens inspektörer inte bara kände till, utan även godkände fusket med att ”fylla” yrkesutbildningskurserna genom falska inskrivningar av elever och lärare som aldrig synts till. d) Regionen Lombardiet togs på sängen när en ung Milanobo polisanmälde bedrägerierna. När hon insåg att hon var inskriven på en bluffkurs skickade hon 2002 en skrivelse till chefen för de regionala inspektörerna i vilken hon berättade om sina misstankar. Det enda svar hon fick var ett otrevligt brev från Eapa som tillrättavisade henne för att hon vänt sig till regionen och hotade henne med skadeståndskrav. I detta skede anmälde hon allt till statsåklagarämbetet.
1.

En tabell med uppgifter om åtagandena och betalningarna per land inom ramen för det externa biståndet under 2002 från gemenskapens budget skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Det rör sig om preliminära uppgifter. De slutgiltiga siffrorna per land kommer att bli tillgängliga först senare. Sifforna per region är i regel högre än siffrorna i de geografiska budgetkapitlen, eftersom utgifterna inom ramen för de tematiska budgetposterna (fiskeavtal, humanitärt bistånd, livsmedelsbistånd, samfinansiering med icke-statliga organisationer, mänskliga rättigheter, etc.) har delats upp efter mottagarland där detta varit möjligt.
SvaravgivetpåkommissionensvägnaravByrne
(24oktober2003)
Kommissionenhåller på att inhämta de upplysningar sombehövs för att kunna besvara frågan. Den
kommerattvidarebefordradessasåsnartsommöjligt.
(2004/C58E/227) SKRIFTLIGFRÅGAE-2994/03
frånBernhardRapkay(PSE)tillkommissionen
(14oktober2003)
Ämne:StödfrånEuropeiskaunionentillNordrhein-Westfalenunder2001och2002
1. Vilket stöd från Europeiska unionen har under 2001 och 2002 gått till Nordrhein-Westfalen,
närmarebestämtfrån
/dash Europeiskaregionalautvecklingsfonden(ERUF),/dash Europeiskautvecklings-ochgarantifondenförjordbruket(EUGFJ)/dashutvecklingssektionen,
/dash Europeiskautvecklings-ochgarantifondenförjordbruket(EUGFJ)/dashgarantisektionen,
/dash Europeiskasocialfonden(ESF),/dash Europeiskagemenskapensforskningsprogram,/dash Europeiskagemenskapensmiljöprogram,/dash Europeiskagemenskapensövrigaprogram?
2. Vilkavarmottagarna?
3. Vilka medel tillhandahölls genom samfinansiering med delstaten Nordrhein-Westfalen respektive
FörbundsrepublikenTyskland?
SvaravgivetpåkommissionensvägnaravRomanoProdi
(21oktober2003)
Kommissionenhåller på att inhämta de upplysningar sombehövs för att kunna besvara frågan. Den
kommerattvidarebefordradessasåsnartsommöjligt.C58E/210 SV6.3.2004 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/055) SKRIFTLIGFRÅGAE-1042/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenPisasutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissa lokalamyndigheter, tillexempel kommunenPisa, har särskiltstortbehov av attkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPisalagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenPisabeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/056) SKRIFTLIGFRÅGAE-1043/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenPistoiasutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenPistoia,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenPistoialagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenPistoiabeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?6.3.2004SV C58E/43 Europeiskaunionensofficiellatidning