ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3290/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2001)

Ämne: Social integration i medlemsstaterna

Vilka EU-anslag kan användas för att främja social integration i medlemsstaterna? Hur mycket har beviljats och under vilken eller vilka budgetposter är de införda?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 januari 2002)

Europeiska socialfonden (ESF) är en viktig källa till gemenskapsmedel för att främja social integration i medlemsstaterna. I ESF-förordningen(1) dras riktlinjerna upp för de fem politikområden genom vilka ESF skall stödja utvecklingen av arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna. Ett av dessa politikområden syftar till främjande av lika möjligheter för alla att få tillträde till arbetsmarknaden med särskild betoning på personer som riskerar social utslagning. Till följd av förhandlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna skall över 9 miljarder euro från ESF användas till att främja social integration inom gemenskapen under perioden 20002006.

Gemenskapsinitiativet Equal, som finansieras av ESF, skall pröva nya sätt att motverka den diskriminering och brist på jämlikhet som drabbar såväl arbetstagare som arbetslösa. Equal kommer att samfinansiera verksamheter i samtliga medlemsstater. Gemenskapen kommer att bidra med cirka 3 miljarder euro till Equal under perioden till och med 2006. Liksom för samtliga ESF-utgifter gäller att detta skall matchas av nationell finansiering. Equal skiljer sig från Europeiska socialfondens vanliga program genom en innovativ dimension och tonvikt på aktivt samarbete mellan medlemsstaterna.

Programmet för gemenskapsåtgärder, som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning, kan dessutom medföra ekonomiskt stöd till gränsöverskridande utbyte av beprövade erfarenheter på området för social integration. Detta program är en del av den öppna samordningsmetod för att motverka social utslagning som lanserades vid Europeiska rådet i Lissabon i mars 2000. Europaparlamentets och rådets gemensamma utkast godkändes av förlikningskommittén den 18 september 2001, och beslutet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 12 januari 2002. Programmet startar den 1 januari 2002. Dess budget når upp till 75 miljoner euro över fem år (20022006). Det består av tre huvudlinjer: att förbättra förståelsen för social utslagning och fattigdom, att organisera politiskt samarbete och ömsesidigt lärande mot bakgrund av de nationella handlingsplanerna mot fattigdom och social utslagning, samt att utveckla kapaciteten att ta itu med social utslagning och fattigdom på gemenskapsnivå.

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden, EGT L 213, 13.8.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3082/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(13 november 2001)

Ämne: Kostnaden för uppbyggnaden av migrationskontrollen för Schengenområdet

Hur mycket har uppbyggnaden av ökad migrationskontroll i samband med genomförandet av Schengenavtalet kostat för Schengenländerna? Hur mycket kostar andra åtgärder, som uppbyggnad av register och fler anställda, i samband med avtalets genomförande?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(14 december 2001)

Kommissionen saknar uppgifter om vad genomförandet av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet kostat sedan den införlivades inom EU:s ramar. Det är medlemsstaternas sak att enligt sina egna bestämmelser anslå materiel och personal till administration och kontroll för att genomföra bland annat viseringspolitiken och kontroller vid de yttre gränserna. När de gör det måste de naturligtvis följa gemenskaps- och unionslagstiftningen på området. De måste dessutom ta hänsyn till samtliga de medlemsstaters intressen som deltar i området utan inre gränser. Det gäller även vid driften av nationella register och nätverk, till exempel de nationella enheterna i Schengens informationssystem (SIS), Sirene och Vision (Schengens rådfrågningssystem).

Avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna, den gradvisa harmoniseringen av viseringsbestämmelserna och kontrollerna vid de yttre gränserna samt ett närmare polisiärt och rättsligt samarbete, allt det här kommer att innebära stordriftsfördelar och därmed besparingar. Dessutom kommer vissa åtgärder, till exempel utvecklingen av SIS II, att i fortsättningen bekostas via gemenskapsbudgeten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2873/01

från Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) till rådet

(19 oktober 2001)

Ämne: Asylsökande

Känner rådet till att asylsökande i åtminstone ett av medlemsländerna får kuponger som kan användas i specifika butiker för mat och andra nödvändigheter, istället för att bli tilldelade pengar som de kan använda för att köpa vad de behöver? Detta gäller under tiden den asylsökande väntar på besked om uppehållstillstånd och det är bevisat att detta gör de asylsökande särskilt lätta att identifiera och sårbara för illa behandling.

Funderar rådet med anledning av detta på att vidta åtgärder i syfte att avskaffa detta tillvägagångssätt, då det undergräver de asylsökandes mänskliga rättigheter?

Svar

(12 februari 2002)

Kommissionen lade i maj 2001 fram ett förslag till direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Förslaget bygger på mandatet enligt artikel 63 i EG-fördraget, slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999 och rådets slutsatser av den 30 november 2000 avseende mottagningsvillkoren för asylsökande.

Rådet arbetar aktivt vidare med förslaget och avvaktar Europaparlamentets yttrande så att det i enlighet med målet i fördraget snabbt skall kunna antas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2300/01

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Återhämtningsplan för de områden som drabbats av mul- och klövsjukan

Skulle kommissionen bifalla en ansökan från Förenade kungarikets regering om ekonomiskt stöd till en sektorsövergripande återhämtningsplan för de områden som drabbats av mul- och klövsjukan?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2300/01 och E-2301/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(15 oktober 2001)

Som kommissionen sade i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1407/01(1) finns det en flexibilitet i hur gemenskapens stöd kan användas i planerna för utveckling av landsbygden. Stöd kan beviljas för planer för ekonomisk återhämtning, och beroende på av vilken art dessa planer är kan det krävas ett godkännande från kommissionen. De brittiska myndigheterna har emellertid inte inkommit med några förslag om att finansiera sådana planer i de områden som drabbats av mul- och klövsjukan.

Om sådana förslag lämnas in kommer de att granskas från fall till fall innan något svar kan ges. Det finns ett antal förslag om att ändra de nuvarande reglerna för statliga stöd, delvis för att kunna koncentrera resurserna på de sektorer som drabbats värst av sjukdomen. Förslagen kommer snart att ha godkänts.

För de brittiska planerna för landsbygdsutveckling kommer kommissionen att hålla sig inom de ekonomiska ramar som fastslogs genom kommissionens beslut 2000/426/EG av den 26 juni 2000 om ändring av beslut 1999/659/EG om fastställande av vägledande fördelning per medlemsstat av anslagen från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket när det gäller åtgärder för landsbygdens utveckling under perioden 20002006(2). Genom den förordningen fastställdes den årliga fördelningen till medlemsstaterna av de resurser som EUGFJ:s garantisektion förfogar över.

Kommissionen är medveten om de beslut som vissa övervakningskommittéer för brittiska mål 1- och 2-program fattat för att inrätta ett snabbspår för godkännande av projekt i de värst drabbade områdena, och för att se till att det finns ekonomiska resurser för att stödja den ekonomiska återhämtningen i dessa områden.

(1) EGT C 364 E, 20.12.2001, s. 104.

(2) EGT L 165, 6.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2331/01

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Diskriminerande språkkrav

Vi har fått uppgifter som har gjort oss uppmärksamma på eventuell diskriminering på grund av språk i kommissionen eller i tjänster som är knutna till kommissionen, t.ex. Phare- och Tacis-programmens informationscentraler och kontoret för tekniskt bistånd för programmen Sokrates, Leonardo och Youth.

I olika annonser som dessa kontor har publicerat står det att engelska som modersmål är ett krav, till nackdel för de andra gemenskapsspråken.

Anser inte kommissionen att kallelser till tjänster som de ovan utannonserade, med krav på engelska som modersmål, är diskriminerande i ett sammanhang som ska kännetecknas av respekt för fri rörlighet för arbetskraft?

Tänker kommissionen fatta något beslut angående ovan nämnda problem, för att undvika diskriminering?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(8 oktober 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till svaret från kommissionen på de skriftliga frågorna E-4100/00(1), E-0779/01(2), E-1681/01 och E-1682/01(3) från Bart Staes och E-1356/01 från Vitaliano Gemelli(4).

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 233.

(2) EGT C 235 E, 21.8.2001, s. 245.

(3) Se s. 18.

(4) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 132.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2812/01

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Bedövningsvapen

Kan kommissionen i stora drag redogöra för förfarandet i samband med CE-märkningen och klargöra för vilket generaldirektorat som har det slutgiltiga ansvaret för detta förfarande?

Kan kommissionen ge uppgifter om antalet bedövningsvapen som för närvarande har CE-märkningen på sina produkter?

Vilka planer har kommissionen på att få tillverkare av bedövningsvapen att använda sig av CE-standard i syfte att främja försäljningen av bedövningsvapen?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2812/01 och E-2841/01ingivet av Erkki Liikanen för kommissionen

(6 november 2001)

Kommissionen hänvisar frågeställarna till sitt svar på Glyn Fords skriftliga fråga P-2783/01(1).

(1) EGT C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2712/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Förstörelse av livsmiljö som ingår i nätverket Natura på Elafonisos, Kreta

På Elafonisos, Kreta (Chanias län), i ett område som är skyddat genom nätverket Natura och ingår i programmet Life har Pelekanos kommun sedan början av sommaren 2001 påbörjat arbete för anläggning av en parkeringsplats utomhus. Detta leder till att en betydande livsmiljö förstörs och har framkallat invånarnas reaktion.

Vilka åtgärder har Europeiska kommissionen för avsikt att vidta för att den aktuella livsmiljön som skyddas av nätverket Natura skall bevaras?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

De grekiska myndigheterna har formellt föreslagit ön Elafonissos och kusten ön ligger vid som områden av gemenskapsintresse (koderna GR 4340002 respektive 4340015) för det europeiska miljönätverket Natura 2000, i enlighet med direktivet om livsmiljöer (rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter)(1). Dessutom har det redan utarbetats förvaltningsåtgärder för Elafonissos inom ramen för ett Life-Natur-projekt.

De grekiska myndigheterna har ansvar för bevarandet av detta område, och de är skyldiga att vidta alla åtgärder som krävs för att förhindra att verksamhet i området vållar skada. Bland annat bör den utarbetade förvaltningsplanen beaktas i detta sammanhang.

Frågeställaren uppmanas inkomma med mer detaljerade upplysningar i ärendet, så att kommissionen får möjlighet att företa de undersökningar som krävs och kan ta ställning till frågan.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2477/01

från Carlos Carnero González (PSE) till rådet

(14 september 2001)

Ämne: Rättegången i Egypten mot medborgare som anklagas för homosexualitet

I augusti började den aviserade rättegången i Egypten mot de tiotals medborgare som anklagas för homosexualitet.

Det är helt naturligt att den allmänna opinionen i Europa är upprörd över denna rättegång, som står i konflikt med en så grundläggande värdering som att fritt kunna bejaka sin sexuella läggning, och kräver att EU fattar beslut om politiska åtgärder gentemot de egyptiska myndigheterna.

Ledamoten skulle vilja erinra om att EU och Egypten har ingått ett associeringsavtal, vars grundläggande princip är full respekt för de mänskliga rättigheterna, som helt uppenbart kränks i och med nämnda rättegång, och de godtyckliga, nu gällande lagar som den stödjer sig på.

Vilka åtgärder har rådet vidtagit gentemot den egyptiska regeringen i denna fråga, så att rättegången ställs in och de anklagade frias?

Har rådet inför Egyptens regering tydligt gett uttryck för sin åsikt att lagstiftningen omedelbart bör ändras så att den garanterar att medborgarna i detta land har full frihet att ha olika sexuell läggning?

Svar

(10 december 2001)

Rådet följer nära utvecklingen i affären Queen Boat efter gripandet av 54 män i Egypten. Det har tagit upp frågan om mänskliga rättigheter i landet, särskilt fallet med Saad El-Din Ibrahim och Nawal al-Saadawi liksom affären Queen Boat hos utrikesminister Ahmed Maher vid en middag efter undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Egypten den 25 juni i Luxemburg.

Rådet understryker också inför sina partnerländer vid Medelhavet att Barcelonaförklaringen som de har undertecknat ålägger dem att handla i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt Förenta nationernas stadga. I artikel 2 i förstnämnda förklaring föreskrivs att de rättigheter den innehåller tillhör varje person utan åtskillnad. I artikel 2 i EuropaMedelhavsavtalet mellan EU och Egypten hänvisas likaså till respekten för de demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, vilken utgör en ledstjärna för deras inrikes- och utrikespolitik och ingår som en väsentlig beståndsdel i detta avtal.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1611/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Ekonomiska bidrag till European Movement på Malta

Hur mycket har den Europeiska unionen hittills utbetalt i ekonomiska bidrag till European Movement på Malta och vilket stöd planeras till European Movement i framtiden såväl ekonomiskt som resursstöd på andra sätt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 och E-1613/01ingivet av Günter Verheugen för kommissionen

(27 juli 2001)

Det åligger de maltesiska myndigheterna att definiera sin ståndpunkt när det gäller frågan om maltesiska som officiellt språk, vilken kommer att behandlas i förhandlingarnas slutskede inom ramen för kapitlet institutioner. Alla kandidatländer som önskar att deras nationella språk blir officiellt språk i unionen är förpliktade att själva översätta gemenskapens regelverk till det språket. Kommissionen kan i det fallet tillhandahålla tekniskt stöd för att hjälpa länderna att inrätta de strukturer som krävs för arbetet. Utan att föregripa dess slutgiltiga ståndpunkt har Malta underrättat kommissionen om att landet har påbörjat arbetet med översättningen av gemenskapens regelverk till maltesiska.

Unionen har hittills inte betalat några bidrag till Maltas Europarörelse. Kommissionen har hittills inte haft några planer på att lämna bidrag, finansiering eller andra former av stöd till denna rörelse.

Kommissionen har inte som mål att övertyga de maltesiska medborgarna om fördelarna med en anslutning till EU. Den anser att det åligger de maltesiska medborgarna att fatta ett beslut i denna fråga. Kommissionen antog därför i maj 2000 en kommunikationsstrategi avseende utvidgningen, som omfattar Malta liksom de övriga kandidatländerna.

Syftet med strategin är trefaldigt, nämligen att

- förbättra förståelsen för unionen,

- förklara följderna av anslutningen,

- förklara kopplingen mellan förberedelsen inför anslutningen och framstegen i förhandlingarna.

Kommissionen har för avsikt att fortsätta att informera de maltesiska medborgarna, liksom medborgarna i de övriga kandidatländerna, på ett objektivt sätt. Strategin svarar på så sätt mot ett behov i det maltesiska civila samhället och bland dess medborgare, som vill vara korrekt underrättade för att kunna göra välgrundade val när det gäller frågan om Maltas anslutning till unionen. Fram till 2004 kommer ett belopp på 1 miljoner euro att användas, varav 200 000 euro under 2001 och 300 000 euro under 2002.

Hittills har en lokalanställd för tekniska frågor anställts vid unionens delegation på Malta och det är planerat att ytterligare en person skall anställas. Denna ytterligare personal kommer huvudsakligen att användas för att förvalta stödet inför anslutningen (38 miljoner euro för perioden 20002004) och övervaka Maltas framsteg vid genomförandet av gemenskapens regelverk.

Förhandlingar om miljöfrågor har nyligen inletts med Malta och kommissionen kan för närvarande inte föregripa resultaten av dem.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2336/01

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(26 juli 2001)

Ämne: EIB:s utlåning till Turkiet

Enligt rådets beslut och hörande av parlamentet har Europeiska investeringsbanken beviljat 600 miljoner euro i EU-garanterade lån för återuppbyggnad av skadorna efter en jordbävning. Det verkar som om 225 miljoner euro av detta belopp inte kommer att kunna användas under 2002, eftersom det inte gjorts förslag om någon motsvarande överföring till garantifonden. Hur motiverar kommissionen att detta prioriterade projekt inte främjas under 2002? Vill man på detta sätt prioritera några andra ändamål för vilka lån skall garanteras?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(28 september 2001)

Kommissionen följer i nära samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) genomförandet av det s.k. TERRA-lånet till Turkiet, för vilket rådet har godkänt ett särskilt mandat innefattande en garanti från unionen (totalt 600 miljoner euro, för vilket belopp kontrakt skall ingås inom en treårsperiod från början av 2000 till början av 2003).

De 600 miljonerna hade vid slutet av 2000 anslagits för ett antal projekt. Det hade vid den tidpunkten redan ingåtts kontrakt för 375 miljoner euro. Till början av 2003 kommer det alltså att ingås kontrakt för ytterligare 225 miljoner euro.

Rådet godkände mandatet inom ramen för interinstitutionellt ärende 99/0212 (CNS) och beslut 12929/1/99, och den med mandatet förbundna utlåningen täcks av en i beslutet föreskriven garanti från kommissionen, som kommer att omfatta alla kontrakt som ingås inom ramen för mandatet. De medel som anslås kan därför inte föras över till andra åtgärder. De kan enbart användas för kontrakt som ingås inom ramen för TERRA-mandatet. De 225 miljoner som fortfarande är tillgängliga för kontrakt som skall ingås till början av 2003 täcks av den inom ramen för mandatet föreskrivna garantin från unionen.

Vad beträffar frigörandet av garantimedel från kommissionen skall enligt det tillämpliga förfarandet EIB varje år överlämna en prognos till kommissionen över låneutbetalningarna. På basis av prognosen sker därpå en överföring av motsvarande garantimedel.

Kommissionen kommer i början av 2003, efter att ha fått EIB:s prognos över ianspråktagandet av lånet, att överföra garantimedlen för de 225 miljoner för vilka kontrakt skall ingås fram till början av 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2397/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(20 augusti 2001)

Ämne: Djurtransporter i Spanien

Kommissionen offentliggjorde nyligen en rapport om ett besök som den avlade i Spanien i maj och juni 2000 och som gällde djurtransporter. Rapporten avslöjar en rad problem, inbegripet trängsel, transport av sjuka djur och användningen av fordon för långa resor som inte uppfyller kraven i rådets förordning (EG) nr 411/98(1) för djurtransporter som överskrider åtta timmar. Nötkreatur från övriga medlemsstater transporteras genom Spanien och skeppas till Nordafrika med rorofartyg. De flesta färdplaner som kommissionen granskade vid den spanska exporthamnen gällde resor på över 100 timmar. De spanska myndigheterna underlåter att kräva att nötkreatur skall lastas av och vila under 24 timmar vid exporthamnen.

Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att Spanien skall tillse att gemenskapslagstiftningen om skydd av djur under transporter verkligen efterlevs?

(1) EGT L 52, 21.2.1998, s. 8.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(27 september 2001)

Kommissionens rapport i frågan, och särskilt dess rekommendationer, är ett mycket viktigt instrument när det gäller att uppmuntra till ett förbättrat genomförande av gemenskapslagstiftningen om djurs välfärd. Dessutom har kommissionen redan inlett överträdelseförfaranden på detta område mot Spanien, på grund av de brister som konstaterades i den tidigare nämnda rapporten från ett kontrollbesök.

Kommissionen har för avsikt att ytterligare ingripa hos de spanska myndigheterna för att se till att de kommer till rätta med de brister i genomförandet av gemenskapslagstiftningens bestämmelser om djurskydd vid transporter som konstaterades i den rapport som parlamentsledamoten hänvisar till.

Frågor från de spanska myndigheterna om den rätta tolkningen av de bestämmelser som parlamentsledamoten hänvisar till håller för närvarande på att granskas av kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2821/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Termerna minderårig och vuxen i EU

I EU-länderna förekommer det olika tolkningar av dessa begrepp och olika åldersgränser för vem som anses vara minderårig eller vuxen. I vissa länder inom unionen, t.ex. i Grekland, kan en person som är under 18 år få polislegitimation, medan samma person inte kan rösta förrän den fyllt 18 år. Trots detta anses en person lämplig att arbeta när den har fyllt 15 år. Tydligen anser kommissionen att samma åldersgräns gäller i detta fall, eftersom det t.ex. på sidan 16 i publikationen Ett enat Europa, solidaritet mellan folken, regional mångfald andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (där förordet är skrivet av kommissionsledamot Barnier) står att arbetskraften inom EU består av personer i åldrarna 1564 år, och det är för dessa arbetslöshetssiffrorna anges.

Kan kommissionen säga mig när någon anses minderårig eller vuxen i samtliga övriga medlemsstater?

Skulle inte innebörden i dessa termer kunna harmoniseras för hela EU, för att minska den förvirring som råder?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(20 november 2001)

Gemenskapen saknar behörighet att behandla ledamotens fråga. Det är endast behöriga nationella myndigheter som har behörighet att behandla den.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2633/01

från Gian Gobbo (TDI) till rådet

(20 september 2001)

Ämne: Uttryck för fiendskap mot väst i Turkiet

De nyligen inträffade tragiska attentaten mot Förenta staterna tvingar Europeiska unionen att reflektera över sin utrikespolitik, i synnerhet över sina relationer till den islamiska världen, som är ständigt mer påverkad av en allmän opinion som är uttalat anti-västlig.

I det avseendet är det exempelvis talande att den tysta minut som utlystes till minne av offren för attentaten i New York inte kunde iakttas till följd av visslingar i samband med fotbollsmatchen GalatasarayLazio tisdagen den 11 september i Istanbul. Denna beklagliga episod understryker tydligt vilket avstånd som finns mellan en stor del av det turkiska samhället och europeiska värden och känslor samt hur absurt förslaget att ansluta Turkiet till Europeiska unionen är.

Anser inte rådet, även med hänsyn till detta, att det är lämpligt att begära att de turkiska nationella myndigheterna uttryckligen skall fördöma dessa uttryck för hat mot väst?

Svar

(10 december 2001)

De störningar som ägde rum i samband med den tysta minuten till minne av offren för attentaten i New York vid fotbollsmatchen GalatasarayLazio den 11 september är verkligen en beklagansvärd händelse. Det står emellertid klart att detta handlingssätt inte har stöddes av de turkiska regeringen som reservationslöst förenade sig med det internationella samfundet i dess indignation och solidaritet efter händelserna den 11 september. Rådet tillbakavisar de slutsatser som den ärade parlamentsledamoten tycks dra.