SKRIFTLIG FRÅGA E-2413/97 från Klaus Lukas (NI) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Reform av struktur- och regionalstöd

Enligt rapporter i media arbetar kommissionen med förslag på att göra en omfattande reform av struktur- och regionalstöden. Enligt vad som sägs skulle då också mål 5b-områden falla bort.

Av vilka skäl skall struktur- och regionalstöden reformeras?

Vilka målsättningar har kommissionen i detta sammanhang?

När och hur skall reformen av struktur- och regionalstöden genomföras?

Stämmer det att mål 5b-områdena skall falla bort?

Vilka konsekvenser skulle det ha för Österrike att avskaffa mål 5b-områden?

Har man tänkt utveckla andra stödåtgärder för dessa ¨bortfallna¨ mål 5b-områden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (15 oktober 1997)

Solidaritet inom gemenskapen och, i samband med denna, det viktiga målet att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer, vilket uttryckligen anges i artikel 130a i EG-fördraget, utgör en mycket viktig politisk grundval för den europeiska enheten. Den främjar i hög gradstabilitet och en hög sysselsättningsnivå i gemenskapen. Ständiga ansträngningar måste göras för att komma till rätta med regionernas ojämna möjligheter att skapa hållbar utveckling och deras svårigheter när det gäller att anpassa sig till nya förhållanden på arbetsmarknaden, som fordrar större möjligheter att i tid förutse och utveckla de färdigheter som både män och kvinnor kommer att behöva i framtiden. Strukturstöden måste därför bidra till att främja större konkurrenskraft och varaktig tillväxt i syfte att skapa arbetstillfällen inom hela gemenskapen. Resultaten från Cork-konferensen, sammanhållningsforumet i Bryssel och de talrika kontakterna med olika medlemsstater har visat att det krävs en bättre geografisk, finansiell och tematisk koncentration av strukturfonderna för att sammanhållningspolitiken skall ha avsedd verkan. Den förestående utvidgningen österut, de nya utmaningar som nästa förhandlingsrunda inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) medför, liksom allmänhetens ökade förväntningar, gör det dessutom nödvändigt att öka effektiviteten och förenkla strukturstöden.

Målsättningen för en reform av strukturstöden är att i större utsträckning koncentrera stödet till områden och målgrupper som brottas med problem och att öka effektiviteten. En förenkling av strukturstödet borde bidra till att underlätta arbetet för alla inblandade.

Genom publiceringen av ¨Agenda 2000¨ ((Dok. KOM (97) 2000 slutlig. )) har kommissionen redan angett de viktigaste frågorna när det gäller reformen av strukturstöden och lagt fram förslag till en finansiell ram. Dessa förslag måste nu få en mer detaljerad utformning i de strukturförordningar som kommissionen bör lägga fram förslag till i början på nästa år. Rådet bör fatta beslut om dessa förordningar före utgången av 1998 och genomförandet av nya program borde därför kunna påbörjas den 1 januari år 2000.

I Agenda 2000 föreslås att regioner som kännetecknas av betydande ekonomiska och sociala omstruktureringar skall integreras i ett nytt mål 2-område. Detta skulle beröra områden som drabbats av förändringar inom industri-, tjänste- eller fiskesektorerna, landsbygdsområden på allvarlig tillbakagång till följd av bristen på ekonomisk diversifiering och stadsområden med problem på grund av förlust av ekonomiska aktiviteter. I detta sammanhang bör gemenskapens stöd inbegripa samtliga former av strukturstöd. För enkelhets skull bör detta resultera i ett enda program per stödberättigande region. Vidare bör detta stöd ur geografisk synpunkt koncentreras till de värst drabbade områdena. I största möjliga utsträckning bör de berörda områdena överensstämma med de områden som erhåller stöd av medlemsstaterna i enlighet med artikel 92.3 c i EG-fördraget (s.k. nationella stödområden). I alla landsbygdsområden som inte omfattas av mål 1 kommer åtgärder för landsbygdsutveckling som är avsedda att understödja och komplettera marknadspolitiska åtgärder att medfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). De kommer att omfatta alla typer av åtgärder som främjar strukturanpassning och landsbygdsutveckling som för närvarande medfinansieras av garantisektionen vid EUGFJ. Dessa kommer, inom samma rättsliga ram som de nuvarande kompletterande åtgärderna, att tillämpas sektorsövergripande och vid genomförandet bli föremål för decentralisering på lämplig nivå, på medlemsstaternas initiativ. När det gäller stödet från Fonden för fiskets utveckling (FFU) kommer samma tillvägagångssätt att tillämpas på kustområden där fiske är den främsta näringen.

De eventuella konsekvenserna för de berörda områdena i Österrike är omöjliga att förutspå för närvarande, eftersom det nya strukturstödet ännu inte har utformats i detalj och det är rådet som skall fatta det slutliga beslutet.

De nuvarande bidragsberättigande mål 2 och 5b-områden som inte längre kommer att vara bidragsberättigande enligt de nya kriterierna bör under en begränsad period efter 1999 kunna erhålla stöd från strukturfonderna inom ramen för övergångsåtgärder.