ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3359/97 från Brian Crowley (UPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Sektorsinriktade organisationers representation

Kommissionen anger i sitt meddelande angående utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå att man kommer att ¨ta hänsyn till speciella omständigheter kring arbetsmarknadsparternas representation, inbegripet de problem som vissa sektorsinriktade organisationer har på grund av att de inte har ledamöter i någon speciell gemensam kommitté.¨ ((Kommissionens meddelande angående utvecklingen av den Sociala Dialogen på Gemenskapsnivå, KOM(96) 448, punkt 40. )) Kan kommissionen, mot bakgrund av detta, ange orsaken till att europeiska organisationer som företräder flygplansbesättningar, till exempel en viktig sektorsinriktad organisation som European Cockpit Association, inte är representerade bland arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå och vilka åtgärder som eventuellt har vidtagits för att rätta till detta?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (1 december 1997)

European cockpit association (ECA) spelar en aktiv roll i den sociala dialogen på europeisk nivå. Den är välinformerad om all utveckling som gäller gemenskapens socialpolitik på tvärsektoriell nivå och sektorsnivå. ECA deltar också aktivt i den sektorsvisa sociala dialogen. Den har inbjudits till det plenariemöte som den gemensamma kommittén för civil luftfart håller. Därutöver deltar ECA aktivt i diskussionerna på europeisk nivå om begränsning av flygtiden, vilka syftar till att upprätta maximala flygtider av driftssäkerhetsskäl.

Kommissionen kommer inom kort att överlämna ett meddelande till rådet och Europaparlamentet om den framtida sociala dialogen. Det är ett resultat av ett omfattande samrådsförfarande som påbörjades genom meddelandet 1996, som parlamentsledamoten nämnde. Europaparlamentet har i hög grad bidragit till detta förfarande genom sin djupgående analys av den framtida sociala dialogen i sin resolution av den 18 juli 1997, vilken understödde kommissionens begäran om en mer sektorsinriktad dialog.

För att uppnå detta har kommissionen för avsikt att föreslå ändringar i den sektorsinriktade dialogens nuvarande struktur. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras till att arbeta inom flexibla och anpassningsbara strukturer, som gynnar en effektiv politisk dialog.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3205/97 från Freddy Blak (PSE) till kommissionen (16 oktober 1997)

Ämne: Arbetsmiljön på arbetsplatser i hemmet

I en analys som utarbetats av forskningsministeriet i Danmark drar man slutsatsen att antalet arbetsplatser i hemmet kommer att öka explosionsartat under de 3-5 närmaste åren. Hur mycket uppskattar kommissionen att antalet arbetsplatser kommer att öka inom Europeiska unionen under kommande år?

Är kommissionen medveten om att många direktiv om arbetsmiljö som skall skydda arbetstagarna inte gäller för arbetsplatser i hemmet, eftersom dessa direktiv utgår från att arbetet sker på mera traditionella arbetsplatser?

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att säkerställa att personer som arbetar hemma i Europa har en lika god arbetsmiljö som de garanteras på traditionella arbetsplatser utanför hemmet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (24 november 1997)

Kommissionen är medveten om att antalet hemarbetande i Europa ökar. Enligt kommissionens siffror för 1992 arbetade 6,9 miljoner människor i gemenskapen vanligtvis hemma. Denna siffra motsvarar 4,9 % av den yrkesverksamma befolkningen. Kommissionen kan inte uppskatta hur mycket antalet hemarbetande kommer att öka under de närmaste fem åren.

I sitt medelfristiga sociala handlingsprogram (1995-1997) ((KOM(95) 134 slutlig. )) erkände kommissionen behovet av att på europeisk nivå sträva efter att förbättra arbetsförhållandena för hemarbetande. Under tiden antog Internationella arbetsorganisationen (ILO) den 20 juni 1996 en konvention och rekommendation om hemarbete. Konventionen erbjuder hemarbetande en hög skyddsnivå. För att säkerställa att konventionen tillämpas inom hela gemenskapen, bör den ratificeras av samtliga medlemsstater. Kommissionen utvärderar för närvarande olika tänkbara förfaringssätt.

Beträffande skyddsnivån anges i ILO-konventionen skyldigheter för medlemsstaterna att införa en politik för hemarbete som skall syfta till att förbättra de hemarbetandes situation. Konventionen fastställer uttryckligen att nationell politik för hemarbete skall så långt möjligt syfta till att främja att hemarbetande och andra inkomsttagare behandlas lika, så att hemarbetande i gemenskapen garanteras en arbetsmiljö som motsvarar den på traditionella arbetsplatser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3099/97 från Gary Titley (PSE) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: EU-undersökning och stöd för trädarterna jojoba och euphorbia

I sitt svar på min fråga P-2564/97 ((EGT C 76, 11.3.1998, s. 126. )) angående jojoba- och euphorbiaträd, meddelar kommissionen att forskning har bekräftat att träden kan användas som alternativa grödor i medelhavsområdet.

Tänker kommissionen lägga fram förslag för att uppmuntra odlingen av dessa grödor i områden där man minskar på odlingen av traditionella grödor på grund av överproduktion?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (29 oktober 1997)

Kommissionen planerar inte att vidta några specifika åtgärder för att stödja odlingen av jojoba och euforbia.

Dessa grödor är dock redan berättigade till stöd enligt systemet med uttag av jordbruksmark för produktion av andra varor än livsmedel i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1586/97 av den 29 juli 1997 om genomförandebestämmelser för användningen av jordbruksmark som tagits ur bruk till produktion av råvaror för tillverkning inom gemenskapen av produkter som inte primärt är avsedda till livsmedel eller djurfoder ((EGT L 215, 7.8.1997. )). Enligt detta system kan jordbrukare använda uttagen areal till att odla grödor som inte skall användas till livsmedel eller foder. De arealer som används för odling av dessa grödor är i de flesta fall berättigade till arealstöd för uttagen jordbruksmark.

På strukturpolitikens område främjas utvecklingen av alternativa jordbruksgrödor genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och enligt rådets förordning (EEG) nr 2085/93 ((EGT L 193, 31.7.1993. )).

Många regioner i medelhavsområdet faller inom målområdena 1 och 5 b, för vilka också särskilda operativa program har godkänts. Enligt dessa program är det i vissa fall regionerna själva som skall besluta om åtgärder, något som skulle kunna utnyttjas för att specifikt främja utvecklingen av alternativa grödor som jojoba och euforbia.

Slutligen kan medlemsstaterna, tack vare olika övergripande strukturåtgärder (mål 5 a) förbättra bearbetningen och saluföringen av jordbruksprodukter genom investeringsbidrag enligt rådets förordning (EG) nr 951/97 av den 20 maj 1997 om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter ((EGT L 142, 2.6.1997. )). Detta system möjliggör investeringar för bearbetning och saluföring av alternativa grödor i enlighet med urvalskriterierna i kommissionens beslut 94/173/EG av den 22 mars 1994 om de urvalskriterier som skall fastställas för investeringar avsedda att förbättra villkoren för förädling och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter och om upphävande av beslut 90/342/EEG ((EGT L 79, 23.3.1994. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2909/97 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Hur Eurocheques tas emot i Frankrike

1. Vet kommissionen om att inte en enda bank i Frankrike ännu växlar in Eurocheques till kontanter?

2. Anser kommissionen som jag att en Eurocheque på basis av avtal bankerna emellan är ett lagligt betalningsmedel i Europa?

3. Anser kommissionen att de franska bankerna ensidigt kränker europeiska bankavtal?

4. Kan kommissionen bekräfta att detta har en konkurrenssnedvridande inverkan på banktrafiken i Europa?

5. Anser kommissionen att detta handlingssätt förhindrar den fria rörligheten för personer och regelbundet förorsakar problem för europeiska medborgare eftersom de inte kan ta ut pengar eller inte kan betala?

6. Vad tänker kommissionen göra åt detta?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (15 oktober 1997)

De bestämmelser som reglerar franska bankers godtagande av internationella eurocheckar har ren avtalskaraktär, vilket är i överensstämmelse med avtalet om provisioner, valutadagar och central inlösen av enhetliga eurocheckar som ställts ut i lokal valuta samt om öppnande av icke-banksektorn, (det s.k. package deal-avtalet). Avtalet anmäldes till kommissionen enligt artikel 4 i rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, den första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 ((EGT 13, 21.2.1962. )). Enligt avtalet finns det ingen skyldighet för samtliga bankkontor som är medlemmar i det internationella eurochecksystemet att ta emot eurocheckar som ställts ut av en innehavare som är bosatt i tredje land.

Enligt de upplysningar som kommissionen förfogar över vägrar vissa banker att lösa in eurocheckar, men det gäller inte alla banker som är verksamma i Frankrike. De banker som vägrar att lösa in eurocheckar förefaller agera självständigt och inte som en del av en kartell eller ett samordnat förfarande, vilka är de fall som skulle omfattas av artikel 85 i EG-fördraget. Slutligen bör det understrykas att eurocheckar i pappersform alltid åtföljs av ett kort som även medger kontantuttag i bankautomater. Eurocheckkorten kan användas för detta ändamål i praktiskt taget alla bankautomater i Frankrike.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2978/97 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (15 september 1997)

Ämne: Genomförande av gemenskapsstödramen för Grekland

Halva tiden för genomförandet av gemenskapsstödramen för Grekland har redan gått och det befinner sig i en kritisk fas. Kan kommissionen redogöra för vilka belopp respektive andelar av det stöd som föreskrivits i gemenskapsstödramen för Grekland som hittills har betalats ut

1. i relation till budgeten för hela perioden (1994-1999),

2. i relation till budgeten för den period som gått sedan genomförandet inleddes och fram till i dag (september 1997), och slutligen

3. i relation till budgeten för 1997 (utnyttjandegrad till och med andra kvartalet 1997 i jämförelse med beräknat totalbelopp för hela året),

och dessutom både totalbelopp och specificerade belopp för den nationella och den regionala delen av gemenskapsstödramen samt för sammanhållningsfonden?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

Uppgifterna om utbetalningar genom strukturfonderna inom gemenskapsstödramen för Grekland (1994-1997) är följande (i miljoner ecu, till och med den 31 augusti 1997):

>TABLE>

Vad gäller Sammanhållningsfonden bör man hålla i minnet att utbetalningar görs efter ansökningar från de nationella myndigheterna på grundval av hur de finansierade projekten framskrider. I mitten av september 1997 hade kommissionen gjort utbetalningar till Grekland på 257 miljoner ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3035/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997)

Ämne: Avgifter på tunga godstransporter

Angående ¨Förslag till rådets direktiv om avgifter på tunga godstransporter för användningen av vissa infrastrukturer¨ (KOM(96) 0331 - 96/0182(SYN) ((EGT C 59, 26.2.1997, s. 9. )), påpekas att trots att vägavgifterna motsvarar en tillämpning av principen om territorialitet, utgör kombinationen av fordons- och punktskatter en dubbel beskattning.

Av denna anledning ombeds kommissionen att på lång sikt avveckla vägskatterna. De nya tekniska möjligheterna, särskilt den elektroniska inkasseringen, bör göra det möjligt att undvika dubbelbeskattning och på så sätt få trafiken att flyta bättre.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (7 november 1997)

Kommissionen anser att arten av och syftet med bränsleskatt, fordonsskatt och vägavgifter skiljer sig från varandra. Av denna anledning anser inte kommissionen att en kombinerad användning av dessa skatter skulle innebära dubbel beskattning.

Kommissionen anser dessutom att vägavgifter är ett lämpligt instrument för att uppnå ett effektivt transportsystem, eftersom avgifterna direkt hänför sig till de kostnader som fordonen medför på den plats och vid den tidpunkt de faktiskt används. Tillämpningen av avancerad teknik där fordonet kan erlägga avgift utan att behöva sakta ner eller stanna och som medger en differentiering av de avgifter som hänför sig till faktiska kostnader förväntas ytterligare kunna bidra till att förbättra transportsystemet i sin helhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3163/97 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Eurathlon-programmet

Förra månaden meddelade kommissionen att 174 projekt inom Eurathlon-programmet för idrott skall finansieras med 1,7 miljoner ecu. De projekt som valts ut avser verksamheter av helt skilda slag, såsom fäktning och fallskärmshopppning, eller fotboll, som är den mest återkommande sportformen bland de 174 projekten.

Ett av målen med Eurathlon-programmet är idrottsligt utbyte mellan EU-medborgare för att på detta sätt främja den europeiska tanken. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kommissionen: Kan kommissionen säga hur många av de godkända projekten som är inriktade på att främja idrott bland personer med funktionshinder?

Kan kommissionen även uppge hur många av samtliga projekt som presenterades (657 stycken) som hade som mål att främja idrott bland funktionshindrade personer?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (6 november 1997)

En del av den idrottsbudget som kommissionen förfogar över går till Eurathlon-programmet, medan en annan del är avsedd för finansiering av handikappidrott.

Inom ramen för detta särskilda program för handikappidrott har kommissionen mottagit 126 bidragsansökningar under 1997. Av dessa har 72 erhållit stöd från kommissionen, sammanlagt 1 miljon ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2685/97 från Sebastiano Musumeci (NI) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Rasistiskt dåd i Tyskland ignorerat av myndigheterna

Jag hänvisar till skriftlig fråga E-1239/97 ((EGT C 319, 18.10.1997, s. 244. )) om rasism och kommissionens otillfredsställande svar samt anmodar kommissionen att uppge

1. vilka åtgärder den har vidtagit mot den tyska regeringen för att fördöma detta specifika rasistiska dåd,

2. varför den inte ännu har anmodat den tyska staten att vidta åtgärder, då Europeiska unionen främjar kampen mot rasism och främlingsfientlighet och hävdar att den stödjer de ideal som ingår i denna kamp,

3. vilka åtgärder den således ämnar vidta för att dess svar inte skall betraktas enbart som en uppräkning av principer,

4. hur den med beaktande av rådets gemensamma åtgärder mot rasism ämnar gå tillväga när en medlemsstat inte säkerställer skyddet av de grundläggande fri- och rättigheterna?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

1. och 2. Enligt gällande gemenskapsrätt kan kommissionen inte ingripa hos de nationella myndigheterna när det gäller en enskild rasistisk handling.

Det åligger varje medlemsstat att vidta konkreta åtgärder mot våld, rasism, främlingsfientlighet och antisemitism med beaktande av dess konstitutionella regler och strafflagstiftning.

3. Kommissionen å sin sida lägger största vikt vid frågan om rasism som går stick i stäv mot allt som Europa representerar. Den beklagar djupt varje rasistisk handling som begås inom gemenskapen.

4. L'action commune mot rasism och främlingsfientlighet ((Action commune 96/443/IAI, JO L 185 du 24.7.1996. )), som antagits av rådet den 15 juli 1996, syftar till att säkerställa ett effektivt rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna trots de skillnader som kvarstår mellan de nationella strafflagstiftningarna. Därav följer att genomförandet av den uteslutande tillkommer medlemsstaterna och deras myndigheter, och det åligger inte kommissionen för närvarande att ta något initiativ i denna riktning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3023/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997)

Ämne: Framtidens bullerpolitik (grönboken)

Om kommissionens grönbok ¨Framtidens bullerpolitik¨ (KOM(96) 0540) påpekas följande: Kommissionens förslag om att utarbeta ett ramdirektiv om mätning och värdering av hur vi utsätts för buller, bedöms positivt. Likväl uppmärksammas kritiskt kommissionens meddelande enligt vilken man först vid ett senare tillfälle kommer att fastställa målvärden och åtgärder för att nå upp till dessa.

På grundval av principen om förebyggande åtgärder är det viktigt för de sektorer som prioriteras vad gäller att minska bullret, att förfoga över sådana målvärden och kommissionen ombeds därför att inte skjuta upp detta fastställande.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 och E-3028/97 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen (5 november 1997)

Kommissionen är väl medveten om de olika frågor som parlamentsledamoten tar upp.

Med utgångspunkt från de olika synpunkter som framförts efter offentliggörandet av grönboken om buller, och särskilt den resolution som antogs av Europaparlamentet, slutför kommissionen nu arbetet med framtida åtgärder för att minska bullret. Man planerar att integrera dessa åtgärder i ett sammanhängande och realistiskt program. En viktig del av programmet kommer naturligtvis att bestå av samordning och samråd mellan de olika aktörer som berörs av bullerproblematiken. Kommissionen har inte för avsikt att förespråka någon särskild åtgärd, utan planerar att i lika stor utsträckning använda sig av de olika instrument som finns tillgängliga. Kommissionen har heller inte för avsikt att använda ekonomiska instrument i stället för att fastställa utsläppsnormer. Man kommer dessutom att undvika lösningar som medför att trafiken i högre grad skulle bestå av transportmedel med större inverkan på miljön.

Det är slutligen nödvändigt att fastställa mål för att kunna vidta åtgärder för att minska bullret. Kommissionen undersöker för närvarande de olika möjligheterna för att definiera och fastställa dessa mål.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2583/97 från John Iversen (PSE) till kommissionen (29 juli 1997)

Ämne: Livsmedelsbistånd

I vilken omfattning har kommissionen för avsikt att använda delar av nötköttsinterventionslagret till livsmedelsbistånd i form av konserver? Hur kan kommissionen försvara att den nonchalerar förfrågningar härom från intresserade hjälporganisationer och stater som befinner sig i akut nöd, när den samtidigt hävdar att det inte finns några avsättningsmöjligheter för nötköttslagret?

Dessutom visar beräkningar att köttkonserver kan ställas till förfogande på ett sätt som är budgetneutralt i förhållande till det traditionella interventionsförfarandet för nötkött.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (7 oktober 1997)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1292/96 ((EGT L 166, 5.7.1996. )) om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen skall de varor som tillhandahålls för livsmedelsbistånd i största möjliga utsträckning motsvara den mottagande befolkningens kostvanor. Valet av varor styrs således av behov och inte av tillgänglighet.

När det gäller gemenskapens livsmedelsbistånd, för vilket kommissionen ansvarar, motsvarar de varor som tillhandahålls i allmänhet de som efterfrågas av de stödmottagande länderna eller organisationerna. Endast i undantagsfall efterfrågas nötköttskonserver. Under de senaste två åren har den kvantitet som tillhandahållits understigit 400 ton. Kommissionen fick nyligen en förfrågan om nöt- eller fläskkött till Nordkorea. De utvärderingar på plats som utfördes av såväl kommissionen som av FN:s världslivsmedelsprogram visade dock att dessa varor inte är de lämpligaste för att täcka behoven i ett svältdrabbat land som Nordkorea. Den 23 maj 1997 meddelade kommissionen att man beviljat ett betydande katastrofbistånd till förmån för Nordkoreas befolkning. Det rör sig dels om ett livsmedelsbistånd på omkring 155 000 ton, som skall levereras i nära samarbete med FN:s världslivsmedelsprogram och huvudsakligen utgörs av spannmålsprodukter, och dels om ett närings- och folkhälsoprogram. Totalt uppgår biståndet till 55,8 miljoner ecu.

Kommissionen känner inte till några aktuella beräkningar som visar att tillhandahållandet av nötköttskonserver inte skulle vara mer kostsamt än det traditionella interventionsförfarandet för nötkött. Att använda varor som livsmedelsbistånd enbart på grund av att man har ett överskott på dem och att de befinner sig i interventionslager strider dessutom mot andan i ovan nämnda förordning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2684/97 från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Höga ozonhalter på Spaniens östkust

I provinsen Castellón i Valencia-regionen pågår en undersökning med stöd av Europeiska kommissionen, som går under namnet ¨Projektet om biogena utsläpp i Medelhavsområdet¨ (BEMA), där man analyserar luftföroreningarna i området.

Ozonhalterna i troposfären är orimligt höga och detta beror, enligt experter från centret för miljöforskning i Medelhavsområdet, på raffinaderierna och på de senaste årens ökande antal bilar. De höga ozonhalterna orsakar luftsvägssjukdomar och påverkar jordbruket negativt. Vetenskapsmän slår larm om att ozonets oxiderande effekt redan lett till att vissa av Medelhavsområdets grödor försvunnit, och om man inte vidtar åtgärder för att begränsa ozonhalten kommer det hygieniska gränsvärdet att överskridas inom loppet av tjugo år.

Medelhavsområdet betraktas som ett särskilt utsatt område.

1. Har kommissionen, förutom de undersökningar som nu genomförs, vidtagit några akuta åtgärder för att förhindra att den nuvarande situationen förvärras?

2. Känner kommissionen till någon medlemsstat som underlåtit att följa rådets direktiv 84/360/EEG ((EGT L 188, 16.7.1984, s. 20. )) av den 28 juni 1984 om bekämpning av luftförorening från industrianläggningar?

3. Vilka åtgärder kan kommissionen vidtaga för att säkerställa att de spanska myndigheterna följer gemenskapslagstiftningen vad gäller miljön och speciellt vad gäller tillämpningen av direktiv 91/156/EEG ((EGT L 78, 26.3.1991, s. 32. )) om ändring i direktiv 75/442/EEG om avfall och ovannämnda direktiv 84/360/EEG?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (6 oktober 1997)

1. Kommissionen håller med ledamoten om att medelhavsområdet är mycket känsligt. Kommissionen har emellertid inte vidtagit några nödåtgärder rörande troposfäriskt ozon i provinsen Castellón i Spanien.

2. Kommissionen känner inte till att Spanien i något avseende brutit mot rådets direktiv 84/360/EEG.

3. Kommissionen känner inte till några problem med genomförandet av direktiv 84/360/EEG i Spanien. I samband med ett överträdelseförfarande som inletts av kommissionen fördömde emellertid EG-domstolen Spanien den 5 juni 1997 för att Spanien inte hade anmält de nationella åtgärderna för genomförande av direktiv 91/156/EEG.

Följaktligen har kommissionen begärt information från de spanska myndigheterna om vilka bestämmelser som har antagits för att följa domslutet. De spanska myndigheterna har svarat kommissionen att ett ¨Anteproyecto de Ley de Residuos¨ har godkänts av ministerrådet och att detta utkast till lag förväntas antas före årsslutet. Därmed anser de spanska myndigheterna sig följa domslutet och uppfylla förpliktelserna i direktiv 91/156/EEG.