ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0943/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Vägkonstruktion

Medierna har refererat uppgifter om att den regionala regeringen på Madeira tänker bygga en mur som kommer att nå fram till strandkanten, inom ramen för ett projekt att bygga en ny väg längs strandkanten i samhället Jardim do Mar.

Genomförandet av dessa arbeten skulle få mycket negativa följder för de naturliga ekosystemen och skulle försvåra möjligheterna att surfa i området, som är internationellt känt av utövare av denna sport.

Eftersom det finns alternativ till just denna delsträcka av projektet som skulle inverka mycket mindre menligt på miljön uppmanas kommissionen härmed att besvara följande frågor:

1. Är gemenskapsfinansiering avsatt för byggandet av en ny väg längs strandkanten i samhället Jardim do Mar?

2. Om så är fallet, hur ställer sig i så fall kommissionen till det projekt som presenterats och till de möjliga alternativa sträckningar som skulle vara mindre skadliga för miljön?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(7 juni 2002)

Enligt subsidiaritetsprincipen skall bedömning och urval av projekt som tilldelas stöd ur strukturfonderna skötas av nationella och regionala myndigheter. Kommissionen förfogar i dagsläget inte över några uppgifter om samfinansiering av projekt för att anlägga en ny väg längs strandkanten i kommunen Jardim do Mar, och har begärt information från de portugisiska myndigheterna.

Man påminner även om att enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) skall alla projekt som samfinansieras via strukturfonderna vara förenliga med gemenskapslagstiftningen, även på miljöområdet.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1327/02

från Nirj Deva (PPE-DE) till kommissionen

(2 maj 2002)

Ämne: Fiskestöd

Kan kommissionen upplysa mig om vilka företag i varje enskild medlemsstat som erhåller EU:s fiskestöd?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

När det gäller uppföljningen av strukturprogrammen får kommissionen en verksamhetsberättelse en gång om året, utan att för den skull ha någon förteckning över finansierade projekt.

I kommissionens förordning (EG) nr 366/2001 av den 22 februari 2001 om närmare bestämmelser för rådets förordning (EG) nr 2792/1999(1) påbjuds dock en förteckning över projekt som fått stöd från fonden för fiskets utveckling.

Eftersom det bara mellan 1994 och 1999 var 30 000 projekt som fick stöd, ber kommissionen parlamentsledamoten att precisera frågan, framför allt årtal, investeringsslag och vilka åtgärder det gäller.

(1) EGT L 55, 24.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2171/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Konkurrensutsättning av jordbruksproduktionen på Azorerna till följd av Poseimaprogrammet

I enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1453/2001(1) beviljas den autonoma regionen Madeira befrielse från importtullar, eller ställning som tredje land, vid import av ett stort antal livsmedelsprodukter, förutsatt att dessa produkter inte återexporteras med undantag av vissa produkter enligt bestämmelserna i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1453/2001. Det handlar framför allt om livsmedelsprodukter som även produceras på Azorerna, såsom socker, mjölk och kött.

För detta sistnämnda undantag fastställer förordningen att handelsflödena mellan regionerna Azorerna och Madeira omfattas dock inte av detta förbud.

Med stöd av denna bestämmelser saluförs ett antal produkter till oslagbara priser på marknaden på Azorerna. Dessa produkter importeras från Madeira med stöd av nämna förordning. Jag uppmanar därför kommissionen att förklara om detta var syftet med ändringen av Poseimaförordningen i artikel 3.5.

Om så inte är fallet, anser inte kommissionen det vara nödvändigt att, inom ramen för sina befogenheter att anta genomförandeförordningar, förtydliga syftet med ändringen, och se till att produkterna på Azorerna inte utsätts för illojal konkurrens?

Anser inte kommissionen att utnyttjandet av Poseimaprogrammet till att missgynna Azorernas ställning som autonom region, i förhållande till den ställning som regionen har genom en direkt tillämpning av de allmänna bestämmelserna i fördraget, strider mot andan och bokstaven i artikel 299.2 i fördraget?

(1) EGT L 198, 21.7.2001, s. 26.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(9 augusti 2002)

Kommissionen har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den avser att meddela honom resultatet av efterfrågningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1961/02

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Hantering och omhändertagande av radioaktivt avfall

Kan kommissionen mot bakgrund av uttalandet i kommissionens pressmeddelande IP/02/872 av den 17 juni 2002 om att kärnkraftsprogrammet kommer att vara inriktat på hantering och omhändertagande av radioaktivt avfall och på att utveckla ett nära forskningssamarbete mellan de nationella myndigheterna för avfallshantering inom EU förklara varför oberoende forskningsinstitut och fristående experter inte är upptagna på förteckningen över de organ som kommissionen vill utveckla ett nära samarbete med?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1961/02, E-1962/02 och E-1963/02ingivet av Phillipe Busquin för kommissionen

(9 augusti 2002)

Euratoms ramprogram för forskning bidrar till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet när det gäller kärnteknik, och därmed även till att på ett effektivt sätt samla sakkunskap och samordna den forskning som bedrivs i medlemsstaterna. Programmet är öppet för alla rättssubjekt som bedriver forskning inom programmets områden och som uppfyller kraven för deltagande. Alla rättssubjekt som uppfyller dessa krav, vare sig det rör sig om nationella organ för avfallshantering, kärnindustrin, universitet eller andra forskningsorgan, kommer att inbjudas att delta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1055/02

från W.G. van Velzen (PPE-DE) till kommissionen

(17 april 2002)

Ämne: Sammansättningen av gruppen för oberoende tillsynsmyndigheter (IRG)

1. Kan kommissionen ange hur gruppen för oberoende tillsynsmyndigheter (IRG) är sammansatt?

2. Är kommissionen beredd att motverka att IRG utvidgas med företrädare för de nationella regeringarna?

3. I vad mån anser kommissionen att ett eventuellt deltagande för regeringsföreträdare eller tjänstemän från berörda ministerier strider mot ramdirektivet och om så är fallet, vilka möjligheter har kommissionen i så fall att begränsa IRG:s sammansättning till att omfatta endast oberoende tillsynsmyndigheter?

Svar från Errki Liikanen på kommissionens vägnar

(6 juni 2002)

Independent Regulators Group (IRG) bildades 1997 som en grupp av oberoende europeiska telemyndigheter för att medlemmarna skulle kunna dela erfarenheter och åsikter i frågor som gäller reglering och utveckling av den europeiska telekommunikationsmarknaden.

Kommissionen är inte medlem i gruppen och deltar inte heller i dess möten.

Vid tillämpning av det nya regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, och i synnerhet ramdirektivet(1), finns det planer på att inrätta en grupp av europeiska tillsynsmyndigheter (European Regulators Group ERG).

Enligt förslaget till beslut om inrättande av ERG skall gruppen fungera som kontaktorgan mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen. Den skall bidra till utvecklingen av den inre marknaden och möjliggöra ett öppet samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen för att säkerställa en konsekvent tillämpning av regelverket i alla medlemsstater.

Enligt beslutsförslaget skall gruppen bestå av cheferna för de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för att kontrollera den dagliga tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna i direktiven om elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (enligt definitionen i ramdirektivet) eller deras företrädare. Kommissionen skall vara företrädd vid alla möten och skall svara för gruppens sekretariat.

Ett första utkast till kommissionens beslut om inrättande av ERG har överlämnats till Europaparlamentets ledamöter.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv), EGT L 108, 24.4.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0713/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2002)

Ämne: Respekt för de mänskliga rättigheterna

Med utgångspunkt i andan i 1995 års Barcelonadeklaration borde respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna spela en avgörande roll i förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet.

I Algeriet är det tyvärr vardagsmat med mord (ca 200 personer i månaden dör till följd av konflikten), försvinnanden av personer som förmodligen tagits till fånga av säkerhetsstyrkor eller beväpnade grupper, straffriheten för brott mot de mänskliga rättigheterna och inskränkningar i de medborgerliga friheterna, såsom mötes- och åsiktsfriheten.

Hur ser kommissionen på den aktuella situationen i södra delen av Medelhavsområdet i allmänhet och i Algeriet i synnerhet?

Avser kommissionen att införa en mekanism för kontroll och uppföljning av de mänskliga rättigheterna i detta och övriga associeringsavtal med länderna i Medelhavsområdet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Patten

(3 april 2002)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-0602/02 från Ferrer(1).

(1) EGT C 229 E, 26.9.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0956/02

från Gilles Savary (PSE) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Motorvägsfinansiering

Är det enligt nuvarande gemenskapsrätt och praxis från Europeiska gemenskapernas domstol lagligt att delvis finansiera anläggningen av en motorväg, som en privat aktör har koncession på, genom vinst från avgifterna från en annan motorväg som samma eller en annan aktör driver?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(29 maj 2002)

Enligt nuvarande gemenskapslagstiftning(1) och Europadomstolens rättspraxis(2) måste motorvägstullar för tunga godsfordon (bruttovikt över 12 ton) stå i relation till infrasturkturomkostnaderna för den berörda motorvägen.

Nivån på motorvägstullar för andra typer av fordon (bilar, bussar och lätta lastbilar) omfattas emellertid inte av gemenskapslagstiftningen. Detta betyder att det kan finnas fall då de sammanlagda intäkterna från motorbägstullar (på alla fordon) kan överskrida de sammanlagda omkostnaderna. Den enhet (regeringen eller en privat koncessionsinnehavare) som har rätt till överskottsintäkterna kan naturligtvis använda den på det sätt den anser lämpligt (t.ex. för att finansiera investeringar i någon form).

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, EGT L 187, 20.7.1999.

(2) Mål C-205/98, Kommissionen mot Österrike.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0952/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Utebliven efterlevnad av EU:s miljölagstiftning i Grekland

Kan kommissionen upplysa mig om hur många fall av eventuella kränkningar av gemenskapens miljölagstiftning vi har i Grekland, samt vad dessa kränkningar handlat om?

I vilka och hur många fall (om sådana finns) avser kommissionen att dra Grekland inför EG-domstolen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 maj 2002)

Det finns för närvarande 100 pågående ärenden som avser Grekland (början av april 2002) och som handlar om misstänkta överträdelser av gemenskapslagstiftningen om miljön. Av dessa 100 pågående ärenden handlar 35 om rådets direktiv 85/337/EEG(1), ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG(2), 20 rör gemenskapslagstiftningen om avfallshantering, 19 handlar om skyddet av naturen, 10 avser vattenskydd, 10 handlar om luftföroreningar och 6 rör andra sektorer inom gemenskapens miljölagstiftning. Det bör noteras att kommissionen för 32 ärenden har beslutat att inleda överträdelseförfaranden mot Grekland.

Redan den 10 april 2002 väckte kommissionen talan inför Europeiska gemenskapernas domstol i 7 ärenden, nämligen C-371/2001 (underlåtenhet att meddela vilka åtgärder som vidtagits för att införliva direktiv 98/81/EG(3) i den grekiska lagstiftningen), C-374/2000

(underlåtenhet att meddela vilka åtgärder som vidtagits för att införliva direktiv 97/11/EG i den grekiska lagstiftningne), C-33/2001 (underlåtenhet att meddela all den information som krävs enligt artikel 8.3 i direktiv 91/689/EEG(4)), C-301/2001 (felaktigt införlivande av direktiv 85/337/EEG i den grekiska lagstiftningen), C-302/2001 (driften av en otillåten avfallsdeponering i Epitalio), C-83/2002 (underlåtenhet att meddela den information som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 96/59/EG(5)) och C-119/2002 (avsaknad av uppsamlingssystem och en reningsstation som säkerställer tertiär rening av avloppsvattnet från tätbebyggelsen i regionen Thriassion).

(1) Rådets direktiv 85/337/ EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, EGT L 175, 5.7.1985.

(2) Rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändringa av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projek, EGT L 73, 14.3.1997.

(3) Rådets direktiv 98/81/EG av den 26 oktober 1998 om ändring av direktiv 90/219/EEG om innesluten användning av genetisk modifierade mikroorganismer, EGT L 330, 5.12.1998.

(4) Rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991, om farligt avfall, EGT L 377, 31.12.1991.

(5) Rådets direktiv 96/59/EG av den 16 september 1996 om bortskaffandet av polyklorerade bifenyler och polyklorerade terfynyler (PCB/PCT), EGT L 243, 24.9.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0174/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(5 februari 2002)

Ämne: Missbruk av dominerande marknadsposition beträffande programvarulicenser för skolor

Programvaruföretaget Microsoft har aviserat en harmonisering av sina europeiska priser för licenser för basprogrampaketet Microsoft Office Professional. Denna harmonisering kommer för skolornas del att leda till kännbara höjningar av de programvarulicenser som måste betalas per dator i vilken programvaran är installerad. För Belgien handlar det om en ökning med 30-40 procent och för de nederländska skolorna rentav en ökning med cirka 250 procent.

Kan kommissionen säga om den betraktar denna prisökning som missbruk av dominerande marknadsposition från det berörda företagets sida och om den kommer att vidta åtgärder för att främja billigare och kvalitativt likvärdiga programalternativ för undervisningen, som samtidigt är avstämda efter de internationella standarderna på området för de format i vilka information lagras? Microsoft verkar alltid använda format som är helt slutna och som ändras regelbundet så att konsumenten blir tvungen att köpa nya versioner av sin programvara.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(25 mars 2002)

Kommissionen har fått kännedom om denna fråga även från andra källor. Kommissionen har redan uppmärksammats på Microsofts licenspolicy gentemot skolor för sina Office-program, som parlamentsledamoten frågar om, i fråga om de tyska och nederländska marknaderna.

Med stöd av tillkännagivandet om samarbete mellan nationella domstolar och kommissionen vid tillämpningen av artiklarna 85 och 86 [numera artiklarna 81 och 82] i EG-fördraget från 1993 utreder både de tyska och nederländska konkurrensmyndigheterna frågan enligt nationella konkurrensregler.

Kommissionens pågående utredning om Microsoft enligt artikel 82 i EG-fördraget, som föranledde meddelanden om invändningar mot Microsoft Corporation den 3 augusti 2000 och 29 augusti 2001, är i inriktad på påståendet att Microsoft har missbrukat sin dominerande ställning på marknaden för programvara för operativsystem för persondatorer genom att utnyttja denna ställning även på marknaden för programvara för den billigaste typen av servrar. Microsoft kan ha undanhållit viktig gränssnittsinformation från konkurrerande programvaruförsäljare som behövs för att deras produkter skall bli kompatibla med Microsofts dominerande produkter för persondatorer och servrar i den lägsta prisklassen.

I det andra meddelandet om invändningar gör kommissionen gällande att Microsoft olagligt kopplar sin Media Player-produkt till det dominerande operativsystemet Windows.

I avsaknad av ett formellt klagomål pågår för tillfället inget ärende om Microsofts produkter Office (XP) som parlamentsledamoten tar upp, men kommissionen följer noggrant utvecklingen i fråga om dessa produkter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1488/02

från Riitta Myller (PSE) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Handel med utsläppsrätter

Somliga experter på handel med el har påpekat att den föreslagna modellen för handel med utsläppsrätter skulle leda till en avsevärd höjning av konsumentpriserna på en öppen marknad för el. Det påpekas också i kommissionens rapport om den inledande fördelningen av handeln med utsläppsrätter (Evaluation of Alternative Initial Allocation Mechanisms in a European Union Greenhouse Gas Emissions Allowance Trading Scheme, NERA 2002) att priserna för utsläppsrätterna på en öppen elmarknad kommer att överflyttas på elpriserna (en s.k. alternativ kostnad).

Har kommissionen bedömt vilken inverkan handeln med utsläppsrätter skulle ha på konsumentpriserna på en öppen marknad för el? Hur förhåller sig de därigenom uppkomna kostnaderna till de vinster i kostnadshänseende som systemet för handel med utsläppsrätter skulle föra med sig och som kommissionen tidigare framhållit?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 juli 2002)

I vilken utsträckning elpriserna kommer att öka beror på vilka instrument som väljs för att bekämpa klimatförändringen. Det är kommissionens avsikt att se till att Kyotomålen genomförs på ett kostnadseffektivt sätt så att de europeiska konsumenternas kostnader till följd av Kyotoprotokollet minimeras.

Handel med utsläppsrättigheter är ett flexibelt instrument som innebär att utsläppen kan minskas på ett kostnadseffektivt sätt för alla deltagare.

En uppskattning de effekter genomförandet av Kyotoavtalet kan få på elpriserna under perioden 20022008 är högst osäker eftersom prisutvecklingen i avsaknad av ytterligare klimatpolitik också är osäker och är beroende av hur gemenskapspolitiken på andra områden utvecklas, till exempel avregleringen av el- och gasmarknaderna. En ökning av elpriserna måste emellertid ses i ljuset av den väsentliga minskning av elpriserna som många konsumenter har upplevt som ett resultat av den partiella avregleringen av elmarknaden hittills.

Kommissionen anser det inte meningsfullt att jämföra förväntade ökningar av elpriset med kostnadsbesparingar genom handel med utsläppsrättigheter på gemenskapsnivå. Eventuella elprisökningar och kostnadsbesparingar genom gemenskapsomfattande handel med utsläpp är i hög grad beroende av vilka alternativa strategier som skulle ha valts för att skära ned på utsläppen av växthusgas i elproduktionssektorn om inte utsläppshandel hade införts.

I det medföljande texterna till förslaget till direktiv om införande av ett system för handel med utsläppsrättigheter för växthusgaser har kommissionen lagt fram uppskattningar av att de besparingar handeln med utsläppsrättigheter kan innebära för el- och värmeproducenter kan uppgå till mer än 1 miljard euro per år.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1385/02 från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen. Tillgång till information om fiskeripolitiken.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 301 E , 05/12/2002 s. 0138 - 0138



SKRIFTLIG FRÅGA P-1385/02 från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen (6 maj 2002) Ämne: Tillgång till information om fiskeripolitiken Offentliggörandet av de första lagstiftningsreformerna när det gäller den gemensamma fiskeripolitiken är för närvarande försenat med minst en månad. Exemplar av de förslag som håller på att diskuteras har emellertid cirkulerat öppet under några veckor. Många icke-statliga organisationer och branschorganisationer har uppenbarligen tillgång till förslagen, medan parlamentsledamöterna officiellt inte kan få tillgång ens till de delar av reformpaketet som man ännu inte förhandlar om. Har kommissionen för avsikt att formellt se över rutinerna för tillhandahållandet av förslag till berörda parter, inklusive parlamentsledamöterna, i syfte att alla berörda skall få tillgång till samma information och för att ett meningsfullt samråd med parlamentsledamöterna skall kunna ske? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (27 maj 2002) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på de skriftliga frågorna P-1319/02 från Catherine Stihler, P-1325/02 från Ian Hudghton och P-1341/02 från Struan Stevenson(1). (1) Se s. 123.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1653/02

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(11 juni 2002)

Ämne: Luftföroreningar på gränsen mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Luftföroreningar av så höga halter att de utgör en risk för folkhälsan har konstaterats på gränsen mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och dessa är särskilt kännbara i Grekland när det blåser nordlig vind. De höga koncentrationerna av svaveldioxid är enligt uppgift över 1 600 mg/Nm3, eller fyra gånger högre än tillåtna nivåer inom EU. Luftföroreningarna kommer från regionen norr om staden Bitola i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (17 km från gränsen), från kraftverk där man använder brunkol med hög svavelhalt vid produktion av elkraft. Dessa kraftverk har inga särskilda filter för att minska utsläppen.

Eftersom dessa anläggningar även exporterar el till EU (Grekland) och med tanke på att man i unionens politik bör beakta miljökraven samt att folkhälsa, miljöskydd och ren energi är prioriterade frågor, vill jag fråga kommissionen:

1. Känner kommissionen till detta? Vilka åtgärder har vidtagits på senare tid och vilka uppgifter finns tillgängliga när det gäller utsläpp av förorenande ämnen i gränsregionen mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien?

2. Är det sant att utsläppen av svaveldioxid (SO2) från elkraftverk i staden Bitola i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ligger långt över tillåtna nivåer inom EU, och att dessa riskabelt höga halter letar sig in i Grekland via luften?

3. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att sätta stopp för luftföroreningarna i området och vilka åtgärder krävs det att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall vidta för att förhindra gränsöverskridande föroreningar, i synnerhet i enlighet med stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket trädde i kraft den 1 juni 2001?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(23 juli 2002)

Kommissionen känner inte till de uppgifter som tas upp i frågan och mäter inte luftföroreningar i tredje land.

Stabiliserings- och associeringsavtalet skall fortfarande ratificeras, men det kommer inte att innebära några särskilda skyldigheter för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien beträffande luftföroreningar. I avtalet anges emellertid som ett eventuellt samarbetsområde att arbeta för att minska lokala, regionala och gränsöverskridande föroreningar (luft- och vattenkvalitet, inbegripet behandling av avloppsvatten och förorening av dricksvatten) och inrätta effektiv övervakning. Kommissionen avser att med hjälp av finansiellt stöd främja en utveckling av landets institutionella kapacitet och en gradvis anpassning av dess lagstiftning på miljöområdet till gemenskapens gällande lagstiftning. Sammanlagt 4 miljoner EUR har avsatts för detta ändamål i det fleråriga vägledande programmet för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien för 2003 och 2004. Kommissionen försöker också öka Makedoniens kapacitet beträffande miljöövervakning genom att stödja landets deltagande i Europeiska miljöbyråns aktiviteter.