SKRIFTLIG FRÅGA E-2324/99

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(13 december 1999)

Ämne: Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Ryska federationen

Kommissionen har föreslagit att ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Ryska federationen skall ingås. Inom ramen för detta avtal skall samarbetet och åsiktsutbytet på områdena forskning och utveckling intensifieras.

Som även budgetutskottet redan konstaterat behövs ytterligare och mer exakt information från kommissionen i ärendet.

Följande frågor blir aktuella och måste besvaras om en seriös handläggning skall kunna ske:

1. Vilka finansiella bidrag ges från samarbetspartnern Ryska federationens sida?

2. Finns det analyser av nyttan med och kostnadseffektiviteten hos internationella samarbetsavtal av detta slag? Om så är fallet, vad sägs i dessa analyser?

3. I vilken utsträckning deltar vetenskapsmän och forskare respektive tjänstemän och övriga anställda inom ramen för detta samarbetsavtal?

4. Omfattar detta avtal även forskning på området för bioteknik respektive militär bioteknik?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2322/99, E-2323/99 och E-2324/99 ingivet av Philippe Busquin för kommissionen

(11 januari 2000)

För alla vetenskapliga och tekniska samarbetsprojekt i samband med dessa avtal gäller att deltagarna från tredje land själva skall finansiera sin forskning.

Deltagarna från dessa länder har således inte beviljats några gemenskapsmedel inom ramen för dessa avtal. I enlighet med rådets och parlamentets beslut är Kina och Argentina dock fortfarande bidragsberättigade inom ramen för det särskilda programmet forskning för utveckling. Detta var även fallet innan avtalen trädde i kraft. När det gäller Ryssland kan landet också efter det att avtalet trätt i kraft fortfarande få bidrag från gemenskapen för verksamhet i samband med INCO-Copernicus och INTAS.

Avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och Argentina, Kina respektive Ryssland kommer inte i sig själva att ytterligare belasta gemenskapens budget med undantag för förvaltningskostnaderna för avtalen. Det har hittills inte genomförts några egentliga kostnadseffektivitetsanalyser för de andra avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete.

Utvärderingar har dock gjorts och kommer att göras av instrument och/eller projekt för samarbete med Argentina, Kina och Ryssland på samma sätt som för andra gällande avtal.

Enligt bestämmelserna i avtalen med Argentina och Kina skall sådana utvärderingar göras regelbundet, och beslut om förlängning av avtalen grundar sig på slutsatserna av dessa utvärderingar.

Gemenskapens vetenskapsmän och forskare berörs direkt av dessa avtal genom vilka de kan inleda vetenskapligt och tekniskt samarbete med sina kolleger i tredje land och utbyta information, erfarenheter och kunskap. Sådant samarbete och utbyte kan dessutom leda till att de mänskliga resurserna inom gemenskapens forskning utökas.

När det gäller kommissionens tjänstemän och övriga anställda har de till uppgift att informera forskarsamfundet om avtalens möjligheter samt följa upp och utvärdera samarbetet. De deltar därför i arbetet inom de styrkommittéer som inrättats för att genomföra avtalen. De skall därefter rapportera till de gemensamma organ som för varje enskilt land skall följa upp kontakterna mellan det berörda landet och gemenskapen.

Avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete berör endast civil forskning och omfattar även det biotekniska området. För Rysslands del nämns inte bioteknik uttryckligen i avtalet men ingår implicit, eftersom avtalen uttryckligen omfattar forskning på områdena biomedicin och hälsa, som i allt större omfattning är kopplad till biotekniken.