SKRIFTLIG FRÅGA E-1041/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(3 april 2001)

Ämne: Upptäckten av massgravar och försvinnandet av civila i Tjetjenien

Organisationer för humanitär hjälp som Human Rights Watch har anmält att civila har försvunnit och att man hittat massgravar med tusentals lik i Tjetjenien, till följd av det krig som Ryssland inlett. Álvaro Gil-Robles, Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, besökte nyligen Moskva, och gav uttryck till Ryssland för sin protest mot att den ryska militären inte kan ställas till svars för dessa grymheter.

Vad gör rådet för närvarande för att denna fruktansvärda situation skall upphöra och för att främja en politisk lösning av krigssituationen som erkänner det tjetjenska folkets nationella frihet?

Svar

(27 september 2001)

EU har tydligt uttryckt sin motvilja mot alla angrepp när det gäller mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet i Tjetjenien, oavsett förövare. Samtidigt som EU inser de svårigheter Ryssland står inför i Tjetjenien har unionen mycket tydligt kritiserat den ryska regeringens roll när det gäller agerandet i landets tjetjenska republik. EU har vid upprepade tillfällen tagit upp denna fråga på högsta nivå med de ryska myndigheterna. Den togs nyligen upp i Stockholm den 23 mars, vid mötet mellan Europeiska rådet och president Putin och återigen vid mötet i Luxemburg den 10 april i samarbetsrådet mellan EU och Ryssland. Ordförandeskapet tog också upp frågan på toppmötet med president Putin i Moskva den 17 maj.

Ända sedan konfliktens början har EU givit sitt fulla stöd till både Europarådet och OSSE:s stödgrupp. EU erkänner att dessa institutioner kan spela en viss roll när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien, bl.a. genom att bidra till utredningarna om alla de rapporterade fallen av saknade personer. EU välkomnade därför José María Gil-Robles besök i Moskva. EU välkomnade också att en gemensam arbetsgrupp inrättats med den ryska allmänna åklagarmyndigheten, den tjetjenska åklagarmyndigheten och Vladimir Kalamanov, den ryske presidentens särskilda sändebud för de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien, som bistås av experter från Europarådet.

EU har alltid intagit en tydlig och principiell ståndpunkt på icke obetydlig bekostnad av sina förbindelser med Ryssland. Denna ståndpunkt har legat helt i linje med EU:s allmänna inställning till de mänskliga rättigheterna, såsom det framgår av den resolution som unionen vid sessionen år 2000 lade fram för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (2000/58) och som klart och utförligt räknar upp och fördömer de olika brott mot de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten som har begåtts i Tjetjenien. I samband med denna kommissions session i år strävade unionen åter efter att nå en överenskommelse med Ryssland om ett gemensamt uttalande från ordföranden angående situationen i Tjetjenien. Dessa ansträngningar lyckades emellertid inte och i stället antogs en resolution (2001/24). Icke desto mindre visar de medgivanden som gjordes av de ryska myndigheterna under förhandlingarnas gång att Ryssland är allt mer benäget att erkänna sina egna brister och samarbeta med det internationella samfundet.

Det förblir rådets fasta och väl övervägda övertygelse att engagemang är det bästa sätt på vilket EU kan bidra till att förbättra situationen i Ryska federationens tjetjenska republik. Utan dialog skulle vi inte ha några möjligheter att till Ryssland framföra vårt krav på att landet skall respektera sina internationella åtaganden. Det är endast genom just denna dialog med Ryssland som det kommer att bli möjligt att göra verkliga framsteg när det gäller humanitär hjälp och skydd av de mänskliga rättigheterna till gagn för befolkningsgrupperna i Tjetjenien.

Rådet anser att det faktum att Ryssland vidtagit åtgärder i rätt riktning - även om det skett mycket sent och i begränsad omfattning - berättigar denna strategi. Under sitt besök i Moskva konstaterade José María Gil-Robles en viss positiv utveckling, särskilt en stärkt politisk vilja i Ryssland att i Tjetjenien arbeta i riktning mot införande av demokrati, återuppbyggnad, upprättande av fred och sökande efter politiska lösningar. Arbetet på Vladimir Kalamanovs byrå i vilket medarbetare från Europarådet deltar, införandet av civil domsrätt, de första anklagelserna för brott mot de mänskliga rättigheterna, antagandet av vissa åtgärder för återuppbyggnad utgör tillsammans de första stegen i rätt riktning även om dessa fortfarande är otillräckliga. Rådet kommer emellertid att fortsätta att enträget uppmana de ryska myndigheterna att vidta rättsliga åtgärder mot dem som är ansvariga för brotten mot de mänskliga rättigheterna.