SKRIFTLIG FRÅGA E-3460/01

från Charles Tannock (PPE-DE) och Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(14 december 2001)

Ämne: Lagligheten hos stadgandena i direktivet om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan

I artikel 1.2 b) i kommissionens förslag till direktiv om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) KOM(2001) 281(1) definieras otillbörlig marknadspåverkan såsom bland annat Spridning genom medierna, inklusive Internet, eller på annat sätt av information som ger eller kan förväntas ge falska eller vilseledande signaler om tillgång, efterfrågan eller pris på finansiella instrument, även spridning av rykten eller falska eller vilseledande nyheter.

Visserligen är det ju viktigt att allmänheten skyddas mot dålig rådgivning. Men kan kommissionen trots detta nu hålla med om att direktivet, om det antogs i sin nuvarande utformning, inte bara skulle bli betungande utan också strida mot det som föreskrivs om yttrandefriheten i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och mot medlemsstaternas skyldighet enligt artikel 6 i det konsoliderade fördraget om Europeiska unionen att respektera denna konvention? Orsaken till detta är att man i direktivet inte gjort någon skillnad mellan å ena sidan avsiktliga försök att påverka marknaden i personligt vinningssyfte och å andra sidan nyhetsförmedling i god tro.

(1) EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 265.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(11 februari 2002)

I sin beskrivning av professionella journalisters uppträdande (nyhetsförmedling i god tro) nämner parlamentsledamoten den aktuella artikeln i direktivförslaget, som kompletteras med skäl 24 där det finns en hänvisning till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Där framgår att det naturligtvis inte är kommissionens avsikt att begränsa yttrandefriheten eller att sätta onödig press på journalister som utför sitt arbete med ärligt uppsåt. Kommissionen tror inte heller att direktivförslaget kan få sådana konsekvenser. Den anser därför inte att den nuvarande texten komprometterar personer som utför ett hederligt journalistiskt arbete.

När det gäller enskilda journalisters uppträdande följer direktivet den princip om lika behandling som ligger till grund för all lagstiftning. De generella förbuden i förslaget skall gälla alla, oavsett yrke. Om till exempel mindre investerare till fullo måste respektera förbuden även första gången de agerar på en finansmarknad, är det svårt att se varför andra personer som är professionellt verksamma på samma marknad eller som ger rådgivning till andra marknadsaktörer skulle behandlas annorlunda.

Kommissionen är övertygad om att bestämmelserna i det föreslagna direktivet är förenliga med bestämmelserna om yttrandefrihet i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas skyldighet att respektera konventionen i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen tänker kommissionen låta medlemsstaterna bestämma om de vill införa särskilda bestämmelser för journalister. Direktivet riktar sig till medlemsstaterna som alla har undertecknat Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. De måste därför respektera samtliga skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter när de införlivar direktivet med nationell lagstiftning.