SKRIFTLIG FRÅGA E-2985/01

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 2001)

Ämne: Finansiering av korrespondenskurser med anslag från Phare

I slutet av nittiotalet beviljade kommissionen i två repriser anslag på 20 miljoner euro var via Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin för att det skulle inrättas yrkesutbildningskurser på korrespondens i kandidatländerna för anslutning. Enligt utvärderingsrapporter användes merparten av anslagen till inköp av persondatorer som delvis allt i den dag som i dag är ligger kvar i sina ursprungliga förpackningar i källarna till de högskolor som kom i åtnjutande av stöd.

Kan kommissionen ge besked om hur många och vilka korrespondenskurser som hitintills fungerar?

Hur många studerande har anmält sig till dessa kurser och bevisligen deltagit i dem?

Hur många kursdeltagare har hittills med framgång avslutat sina kurser med offentlig examen eller examen som avlagts vid universitet?

Hur mycket har en avslutad utbildning hittills kostat de europeiska skattebetalarna?

Vilka operativa och personella slutsatser tänker kommissionen dra av att det slösats med pengar på ett sådant sätt?

Vilken funktion har Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning fortfarande att fylla inom föranslutningsstrategin?

När kan stiftelsen läggas ner?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(14 december 2001)

Kommissionen antar att frågeställaren hänvisar till två flerländersprogram för distansundervisning i kandidatländerna i Central- och Östeuropa och Albanien, samt en programutvidgning för att även omfatta Bosnien och Herçegovina och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Budgeten för

dessa program, vilka genomfördes av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, uppgick till sammanlagt 11 miljoner euro under åren 19951997. Programmens huvudsyfte var att främja kunskap om och användning av moderna metoder för öppen utbildning och distansundervisning.

Den största delen av anslagen användes inte för att köpa persondatorer. I samband med inrättandet av lärocentrum under 19951996 användes ungefär 18 % (14,5 % under 1997) av den totala budgeten för inköp av basutrustning (datorer, nätverk och utrustning för multimediaproduktion). Denna andel är lägre än vad som är brukligt i Phare-projekt för yrkesutbildning. De problem som togs upp i programutvärderingen, vilken utfördes i juli 1999, avseende för sen leverans eller installation av utrustning löstes innan programmet löpte ut i september 1999. Det var endast vid ett tillfälle som utrustningen installerades efter programmets upphörande.

Bland resultaten av programmen kan nämnas ökad samordning mellan institutioner för distansundervisning i elva länder och inrättandet av 45 regionala lärocentrum för distansundervisning. Dessutom utvecklades 31 distanskurser omfattande flera länder. Den genomsnittliga kostnaden för dessa kurser uppgick till mellan 80 000 euro och 100 000 euro, från kursutformning till slutligt genomförande. Antalet deltagare var mer än 1 000. Lärocentrumen utvecklade dessutom själva mer än 200 distanskurser. I programutvärderingen från 1999 drogs slutsatsen att programmet hade genomförts framgångsrikt och bidragit till en förbättring av ländernas utbildningssystem genom en utveckling av modern och mediastödd undervisning och utbildning. I en ytterligare utvärdering som gjordes i april 2001 bekräftades denna slutsats.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen gjorde i september 2000, ett år efter programverksamhetens upphörande, en undersökning av huruvida programmen hade haft långsiktiga resultat (http://www.etf.eu.int/etfweb.nsf/pages/pharedown/$file/sustainability.doc). Undersökningen visade att flertalet lärocentrum fortsatte att tillhandahålla kurser. Antalet kurser uppskattas till ca 130. Programmen omfattade utveckling av pilotkurser för vilka inget särskilt prov krävdes. Några av kurserna har dock införlivats i de nationella utbildningssystemen och för flertalet av kurserna finns det planer för framtida officiellt godkännande. För att få mera aktuella uppgifter i detta avseende krävs det en mera detaljerad undersökning. Kommissionen kommer att begära att Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen utför en sådan undersökning i september 2002.

Mot bakgrund av det ovanstående anser kommissionen inte att det har slösats med anslag. Inom ramen för den regelbundna granskningen av Phare-programmet kommer en slutgranskning av programmet att utföras under 2002.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens funktion och verksamhet inom ramen för kandidatländernas strategier inför anslutningen innefattar bland annat att dessa länder skall vara involverade i utformningen av unionens politik och att dessa länder skall få stöd till förberedelserna för ett fullständigt deltagande vid tiden för anslutning. I detta sammanhang producerar de nationella observationsorganen information och analyser avseende utvecklingen i fråga om utbildning och arbetsmarknad, och stiftelsen samarbetar i dessa frågor med Europeiska centret för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop). Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen inriktar sig på de länder som har särskilda problem med att modernisera sina utbildningssystem, dvs. Bulgarien, Rumänien och Turkiet.

Beslut om gemenskapsorgan fattas av rådet. Tanken är att stiftelsens roll i kandidatländerna kommer att upphöra på dagen för anslutning. Stiftelsen kommer dock att fortsätta att (via politisk vägledning och projektförvaltning) stödja reformer av yrkesutbildning och ledarskapsutbildning i över 30 partnerländer i Medelhavsområdet, västra Balkan, de nya oberoende staterna och i Mongoliet.