ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3272/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(26 november 2001)

Ämne: Radikala aktivister i Laos och respekten för de mänskliga rättigheterna

I Laos fängslades aktivister från det gränsöverskridande radikala partiet, bland annat Europaparlamentarikern Olivier Dupuis, vilket skedde i strid med de huvudsakliga bestämmelserna om skydd för de mest grundläggande mänskliga rättigheterna såväl i fråga om de förhållanden under vilka de fängslades som när det gäller brott mot rätten till en rättvis rättegång vilket ger anledning att åberopa den universella respekten för demokratin. Laos har en framträdande ställning i samarbetet mellan Europeiska unionen och Asean. Vidare har Europeiska unionen föresatt sig att verka för skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska rättigheterna (de så kallade Köpenhamnskriterierna).

Anser inte kommissionen att tillämpningen av de ekonomiska samarbetsavtalen bör underställas kravet på att avtalsparten eller avtalsparterna respekterar och skyddar de allmänt erkända grundläggande demokratiska rättigheterna?

Anser inte kommissionen att eventuella avtal, där avtalsparten gjort sig skyldig till allvarliga brott mot sådana regler som hela världssamfundet betraktar som vedertagna och allmänt erkända, skall hävas, oberoende av vilket område det rör sig om?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 januari 2002)

Kommissionen har vid flera tillfällen både för Laos regering och i parlamentet uttryckt sin allvarliga oro över människorättssituationen i Laos.

Människorättsfrågor, såsom begränsning av åsikts- och yttrandefriheten, brister i rättssystemet och enskilda politiska fångars situation, kommer fortsatt att prioriteras i samband med bilaterala möten mellan kommissionen och företrädare för Laos. Kommissionen tog vid det första mötet i gemensamma kommittén EGLaos i maj i år upp dessa frågor. Samtidigt upprepade kommissionen förslaget från Europaparlamentets delegation, som besökte Vientiane i april, att unionens ambassadörer eller företrädare för Internationella rödakorskommittén skall få besöka politiska fångar.

Man bör dock beakta att Laos är det fattigaste landet i Sydostasien: landets bruttonationalprodukt (BNP) per capita är endast 350 US-dollar och 30 % av befolkningen lever på mindre än en dollar per dag. Följaktligen inriktas kommissionens och medlemsstaternas utvecklingsprogram på de mest utsatta befolkningsgrupperna. Landsbygdsutveckling, hälso- och sjukvård samt grundläggande utbildning är de viktigaste insatsområdena, och därvid fäster man särskild uppmärksamhet vid åtgärder som gäller mänskliga rättigheter och gott styre.

Kommissionen har således en enhetlig policy som går ut på en konstruktiv politisk dialog med Laos regering kombinerad med oavbrutet stöd till befolkningen i Laos genom gemenskapsstödda utvecklingsprogram, vars syfte är att stödja och påskynda demokratiseringen av landet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3398/01

från Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) till kommissionen

(12 december 2001)

Ämne: Gibraltar

Inom ramen för den s.k. Brysselprocessen har de brittiska och spanska utrikesministrarna enats om att nå en allmän överenskommelse om Gibraltar före

sommaren 2002. De valda representanterna för Gibraltars befolkning har dock vägrat delta i förhandlingarna, eftersom de kräver att områdets självbestämmanderätt först skall erkännas. Även om det i den gemensamma kommunikén efter ministermötet konstaterades att det är viktigt att Gibraltars röst blir hörd sägs det ingenting om självbestämmanderätten.

FN betraktar Gibraltar i dag som en koloni. Frågan togs upp på nytt den 10 oktober 2001 i den fjärde avkoloniseringskommittén.

Kan EU verkligen acceptera att det finns en koloni på dess område, i strid med invånarnas vilja, trots att de är de enda som har legitim rätt till självbestämmande?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(7 februari 2002)

Artikel 299.4 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen lyder som följer: Bestämmelserna i detta fördrag skall tillämpas på de europeiska territorier vilkas utrikes angelägenheter omhändertas av en medlemsstat.

Gibraltar är en av den brittiska kronans besittningar och utgör inte en del av Förenade kungariket. Dess utrikes angelägenheter omhänderhas av dock av Förenade kungariket, eftersom Gibraltar utgör ett territorium som lyder under detta land. Det är med stöd av ovannämnda bestämmelse som Gibraltar är kopplat till unionen, dock med vissa undantag som bland annat anges i Förenade kungarikets anslutningsakt till gemenskapen från 1972.

Tvisten mellan Förenade kungariket och Spanien om Gibraltar har haft en del skadliga följder för förverkligandet av gemenskapens politik på vissa områden. Därför ser kommissionen med tillfredsställelse att de båda medlemsstaterna har återupptagit sina förhandlingar och vi hoppas att de kommer att slutföras till alla berörda parters belåtenhet.

Gemenskapsinstitutionerna saknar emellertid all behörighet att blanda sig i hur dessa förhandlingar mellan två medlemsstater anordnas och utförs, eftersom det rör sig om frågor som regleras inom ramen för den nationella suveräniteten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3541/01

från Gérard Caudron (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Undervisning i förskoleklasser

I ett läge då framtiden för EU och dess institutioner diskuteras har undervisning om EU:s uppbyggnad blivit oumbärlig i medlemsstaternas utbildningsväsende för att utveckla ett verkligt unionsmedborgarskap.

Denna undervisning bör under lämpliga former börja redan i förskoleklasserna och fortsätta hela vägen upp till universitets- och högskolestudier inom alla ämnen.

Framför allt bör undervisningen vara ett obligatoriskt och stående inslag i skolsystemens alla stadier, med en progression som är anpassad efter undervisningens nivå.

Kan kommissionen undersöka läget i denna fråga i de nuvarande medlemsstaterna och i kandidatländerna?

När denna analys väl gjorts, bör den då inte följas upp med en uppmaning till regeringarna att vidta åtgärder för att uppnå de eftersträvade målen?

Anser inte kommissionen att det är en avgörande utmaning för EU:s demokratiska framtid att man äntligen förser detta unionsmedborgarskap med ett verkligt innehåll för dagens och morgondagens unga?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

I utbildningsprogrammet Sokrates finns det möjlighet till bidrag till många projekt som rör det europeiska medborgarskapet, särskilt inom Comenius 1 och 2 som är avsedda för skolor, från förskolan till och med gymnasiet. Detta tema återfinns för övrigt bland de tretton prioriteringarna i 2002 års inbjudan att lämna projektförslag för bildandet av Comenius-nätverk (Comenius 3).

Läroplanerna omfattas emellertid av medlemsstaternas uteslutande behörighet och inte kommissionens. Kommissionen planerar alltså inte att inom ramen för sina prioriteringar genomföra en undersökning av läget. Kommissionens verksamhet kommer inom ramen för dess befogenheter att även i fortsättningen bestämt riktas in på utvecklingen av det europeiska medborgarskapet inom utbildning och även på andra områden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2966/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(25 oktober 2001)

Ämne: Skatt på personliga tillbehör som flyttas inom medlemsstaterna

En av Europeiska unionens grundläggande principer är obegränsad rörlighet för personer och varor inom medlemsstaterna.

Planerar kommissionen att undersöka beskattningen av personliga tillbehör som flyttas mellan medlemsstater när europeiska medborgare väljer att bosätta sig i något annat land i unionen?

Är det möjligt att ta reda på det exakta belopp som på detta sätt betalats in till de spanska myndigheterna i form av importskatt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 december 2001)

När det gäller personliga tillhörigheter som transporteras mellan medlemsstater av europeiska medborgare i samband med en flytt från en medlemsstat till en annan har skatterna på import mellan medlemsstater i stor utsträckning undanröjts genom gemenskapslagstiftning, särskilt de harmoniserade moms- och punktskattesystemen, och, när det gäller andra konsumtionsskatter, genom rådets direktiv 83/183/EEG(1).

Kommissionen känner inte till att det skulle förekomma några importskatter i Spanien. Det är medlemsstaterna själva som är bäst skickade att lämna de upplysningar som frågeställaren begär.

(1) Rådets direktiv 83/183/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielse på permanent införsel från en medlemsstat av personlig egendom (EGT L 105, 23.4.1983), senast ändrat genom rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992, EGT L 76, 23.3.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2936/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(24 oktober 2001)

Ämne: Placering av Europeiska unionens logotyp på flygplanen

Några flygbolag i vissa medlemsstater har satt upp Europeiska unionens logotyp i sina flygplan men de flesta av dem struntar fortfarande i detta identitetsmärke som i så stor utsträckning bidrar till att sprida vår identitet.

Det verkar uppenbart att en sådan åtgärd inte kommer att förverkligas till fullo, så länge som flygbolagen anser den vara frivillig, och därför skulle det vara lämpligt att överväga hur man skulle kunna agera för att samtliga unionens flygbolag visar gemenskapens flagga på flygplanen.

Anser kommissionen att den bör lägga fram ett initiativ av tvingande art för att gemenskapens flygplan skall bära den europeiska flaggan efter att flygbolagen accepterat motsvarande åtgärd av obligatorisk karaktär som den behöriga gemenskapsmyndigheten kommer att utfärda?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(29 november 2001)

Kommissionen delar ledamotens uppfattning att EU:s logotyp, dvs. flaggan med gula stjärnor, på ett positivt sätt och i många olika sammanhang bidrar till att göra den europeiska identiteten känd i världen. Det gläder också kommissionen att ett antal flygbolag har denna logotyp på sina flygplan.

Såsom kommissionen redan har svarat vid ett flertal tillfällen anser den emellertid inte att det bör göras obligatoriskt för flygbolagen att använda EU:s logotyp.

Kommissionen vill för övrigt erinra om att all det för all användning av logotypen är nödvändigt att i förväg erhålla tillstånd, i enlighet med det avtal som slutits mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska rådet som innehar den juridiska äganderätten till logotypen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2096/01

från Pat Gallagher (UEN) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Långsiktiga förvaltningsplaner för viktiga fiskbestånd i gemenskapen

I slutsatserna från rådets (fiske) möte den 18 juni 2001 uppmanades kommissionen att utarbeta långsiktiga förvaltningsplaner för viktiga fiskebestånd i gemenskapen. Hur följer kommissionen upp denna uppmaning från rådet? Vilka kontakter har den med företrädare för fiskebranschen i medlemsstaterna för den här frågan?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 september 2001)

Ett antal långsiktiga förvaltningsplaner har redan införts. Det finns t.ex. planer i samarbete med Norge när det gäller bestånd av torsk, kolja, gråsej, spätta och sill i Nordsjön och för makrill i nordöstra Atlanten. Det finns också sådana planer inom ramen för Internationella fiskerikommissionen för Östersjön när det gäller förvaltningen av torsk-, skarpsill- och laxbestånden i Östersjön. Diskussioner förs fortfarande om förvaltningsplaner för strömming i Östersjön.

Det väsentligaste inslaget i dessa planer är att fatta beslut om den lämpliga fiskedödlighet som på lång sikt är förenlig med ett hållbart fiske. Utifrån dessa siffror kommer det för varje år att fastställas en högsta tillåten fångstmängd.

Kommissionen vill utvidga den här metoden till att omfatta andra viktiga bestånd, inklusive t.ex. bestånd av torsk och kummel, för vilka långsiktiga planer för en återhämtning kommer att bli aktuella.

Kommissionen har nyligen lagt fram ett meddelande om torsk- och kummelbeståndens återhämtning. Syftet med detta är att lägga grunden för de diskussioner som kommer att föras med fiskenäringen och med medlemsstaterna innan kommissionen lägger fram sitt slutliga förslag i slutet av det här året.

Det bör också påpekas att besluten om nödåtgärder och andra åtgärder för torsk och kummel i gemenskapens vatten har fattats i nära samarbete med fiskenäringen. Kommissionen tänker fortsätta i samma anda.

För att få bättre beslutsunderlag har kommissionen tagit initiativ till ytterligare forskning. Resultaten från denna kommer att föreligga inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3055/01

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(5 november 2001)

Ämne: Religiösa oroligheter i Nigeria

Med anledning av de amerikanska luftangreppen i Afghanistan har under de senaste dagarna minst 200 människor dödats i de religiösa oroligheter som har brutit ut i norra Nigeria. Tusentals kristna har flytt från området på grund av aktioner från muslimska rebeller.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att få stopp på mördandet av civila på religiösa grunder? Har den för avsikt att stödja den nigerianska regeringen så att den kan hantera den nuvarande krisen, och ge humanitär hjälp till de civila som i all hast har fått överge sina hem?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(7 januari 2002)

Den viktigaste bidragande orsaken till de oroligheter som har drabbat Nigeria anses vara fattigdom i kombination med den yngre generationens icke infriade förväntningar. Dessutom utnyttjar skrupelfria politiska och religiösa ledare troligen de ungas frustration. Detta synsätt förefaller delas av de nigerianska myndigheterna, och det var dessa punkter som företrädare för myndigheterna vid ett möte mellan biståndsgivare i Bryssel den 1920 november 2001 slog fast som nyckelfrågor som bör tas i beaktande av givare.

Kommissionen genomför eller kommer att inleda program för fattigdomslindring på kortare och längre sikt. På kortare sikt håller man på att genomföra ett program inom vilket cirka 65 miljoner euro har öronmärkts för mikroprojekt och skapande av arbetstillfällen i Nigerdeltat, som är ett av de områden som har drabbats hårdast av krisen. Kommissionen kommer dessutom att inleda ett mindre projekt för att stärka den institutionella förmågan, stödja det civila samhället och tillhandahålla utbildning inom massmedia i norra Nigeria. På längre sikt är det övergripande målet för gemenskapens landstödstrategi, vilken snart kommer att vara slutligt utformad, att lindra fattigdomen i sex nyckelstater. Det detaljerade programmet kommer att gå ut på att angripa de grundläggande orsakerna till fattigdom, bland annat genom att underlätta tillgången till tjänster och resurser, och att skapa arbetstillfällen. Ett belopp på 552 miljoner euro har anslagits för programmet. Det finns också planer på att genomföra förtroendeskapande åtgärder på kort sikt i de områden där förhållandena är mycket osäkra.

Mer allmänt ingriper kommissionen, genom Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO), endast i länder där de nationella och lokala myndigheterna är oförmögna att hantera naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan och om myndigheterna ber om hjälp utifrån. Detta har hittills inte varit fallet i Nigeria, där de lokala myndigheterna mer eller mindre har kunnat hantera det växande antalet internt fördrivna personer.

Samtidigt kan många av Nigerias problem anses vara strukturella, och humanitärt bistånd på kort sikt är inte det bästa medlet för att åtgärda detta. Kommissionen anser det likväl vara viktigt att följa upp den senaste utvecklingen på plats och planerar därför att sända en ECHO-delegation till Nigeria för att kartlägga riskerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3305/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 november 2001)

Ämne: Spelmonopolet i Sverige

Utländska spelbolag har länge försökt att komma in på den svenska spelmarknaden. Det Londonbaserade spelbolaget SSP har förlorat ett tiotal gånger i de svenska domstolsförhandlingarna. Ladbrokes, ett av världens största spelbolag, försöker också att ta sig in på den svenska marknaden. Målet är att vara inne senast 2005. Redan nu så kan de svenska kunderna spela på SSP och Ladbrokes via Internet. Då går pengarna direkt till England.

Har kommissionen granskat det svenska spelmonopolet och anser man att det är förenligt med principen om den fria rörligheten på den inre marknaden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 april 2002)

Parlamentsledamoten frågar om kommissionen har granskat det svenska spelmonopolet och om den anser att det är förenligt med principen om den fria rörligheten enligt EG-fördraget. Kommissionen har inte haft tillfälle att granska hur det svenska monopolet fungerar i detalj och vilka effekterna är. Inom ramen för arbetet med en strategi för tjänster på den inre marknaden har en rad berörda parter, bl.a. lotteriarrangörer från medlemsstaterna, framfört att rättsläget när det gäller speltjänster behöver klargöras på europeisk nivå. Kommissionen kommer att ta upp detta ämne till behandling som ett led i arbetet med den inre marknaden för tjänster. I samband med detta kommer den att ta vederbörlig hänsyn till gällande rättspraxis från EG-domstolen, som har angett att medlemsstaternas begränsningar för tillhandahållande av vissa former av speltjänster över gränserna är förenliga med EG-fördraget så länge det inte finns något regelverk för detta på gemenskapsnivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3679/01

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Blinda personers behov vid resor

En finsk medborgare, Lotta Lamminen, deltog vid ett evenemang som anordnades i samband med Europaparlamentets plenarsammanträde i oktober.

Eftersom Lotta Lamminen är blind brukar hon vanligtvis få ta med sin blindhund i flygplanskabinen och ha den hos sig under hela flygningen. Denna gång vägrade emellertid Air Frances markpersonal i Strasbourg att gå med på detta. Det var endast efter långa diskussioner med flygbolagets personal och med flygplatsens direktör som Lotta Lamminen fick ta med sig sin hund.

Om hunden hade fått resa i en bur i bagageutrymmet hade den förmodligen blivit skrämd och inte kunnat hjälpa Lotta Lamminen på samma sätt som vanligt i flera dagar.

Har kommissionen vidtagit några åtgärder för att se till att flygbolagen tar vederbörlig hänsyn till blinda personers behov vid resor?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 februari 2002)

Kommissionen fäster stor vikt vid att det inte skall vara svårare för funktionshindrade personer, till exempel synskadade, att resa än för övriga medborgare.

Kommissionen har därför uppmanat gemenskapens flygbolag att utarbeta och anta frivilliga åtaganden om passagerartjänster. Dessa omfattar även åtagandet att tillgodose funktionshindrade personers behov. Flygbolagen åtar sig bland annat att utan extra avgift låta certifierade blindhundar resa i flygplanskabinen, om det är förenligt med importbestämmelser och liknande regler. Air France hör till de företag som har skrivit på detta åtagande, och kommer att börja tillämpa det i februari 2002.

Sådana åtaganden är visserligen värdefulla, men kommissionen anser att de funktionshindrades rättigheter är så grundläggande att de måste garanteras genom lag. Kommissionen tänker därför senare i år lägga fram förslag till lagstiftning om flygbolagens avtal med passagerarna, där bland annat funktionshindrade personers rättigheter skulle fastställas. I förslaget kommer man bland annat att ta upp frågan hur man bäst kan tillgodose synskadade och andra funktionshindrade personers behov. Innan detta lagförslag läggs fram kommer kommissionen att samråda med berörda parter genom ett samrådsdokument, som naturligtvis också kommer att göras tillgängligt för Europaparlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3524/01

från Wilhelm Piecyk (PSE) till kommissionen

(20 december 2001)

Ämne: Den transporttekniska anknytningen av Kaliningrad till EU efter utvidgningen österut

I slutet av oktober 2001 upphörde det skandinaviska flygbolaget SAS med flygförbindelsen mellan Kaliningrad och Köpenhamn. Att den enda flyglinjen från Kaliningrad till Skandinavien och därmed till Tyskland och Västeuropa ställs in leder framför allt till att den begynnande utvecklingen av näringslivet och turismen bromsas upp. Den transporttekniska anknytningen av Kaliningradregionen till EU och framför allt till länderna runt Östersjön är oerhört viktig för den ekonomiska utvecklingen i området. Transportvägarna till EU spelar dock också en oerhört stor roll för den politiska utvecklingen i den ryska enklaven. Som en följd av den förestående utvidgningen österut kommer EU att ha yttre gränser med Kaliningrad.

Har kommissionen redan behandlat den speciella situationen med Kaliningrad som geografiskt sett är omslutet av kandidatländerna Polen och Litauen? Hur bedömer kommissionen situationen i området och anknytningen till EU?

Hur ämnar kommissionen transporttekniskt anknyta Kaliningradområdet till EU?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(29 januari 2002)

Kommissionens analys av den särskilda situationen i Kaliningrad lades fram i meddelandet EU och Kaliningrad i januari 2001(1). Detta hade tagits fram för att ligga till grund för diskussionerna inom Europeiska unionen samt med Ryssland och de mest berörda kandidatländerna, särskilt Polen och Litauen.

Transportfrågorna togs upp i meddelandet, och Polen, Litauen och Ryssland erhåller lämpligt tekniskt bistånd för att transiteringen av varor till och från Kaliningrad skall påskyndas och effektiviseras.

Två av de alleuropeiska transportkorridorerna förbinder Kaliningrad med Polen och Litauen. I båda fallen handlar det om kombinerade transportförbindelser på väg och järnväg. Kommissionen fäster särskilt stor vikt vid de berörda avsnitten av korridorerna och ger bistånd för slutförandet av dem.

Tillhandahållandet av flygförbindelser mellan Kaliningrad och bestämmelseorter i Europeiska unionen är en fråga för operatörerna, som grundar sina beslut på ekonomiska överväganden. Kommissionen subventionerar inte flygförbindelser med tredjeland.

(1) KOM(2001) 26 slutlig.