SKRIFTLIG FRÅGA E-0341/98

från Nel van Dijk (V) till kommissionen

(17 februari 1998)

Ämne: Lika möjligheter på den inre marknaden för elektricitet och gas

Ministerrådet har antagit direktiven för den inre marknaden för elektricitet och gas. Det finns en oro för att den inre marknaden kommer att uppstå på bekostnad av arbetstillfällen i de berörda sektorerna.

En lägre sysselsättningsgrad drabbar i första hand kvinnor. Enligt uppgifter från Eurostat var andelen kvinnor 19,6 % i denna sektor 1993. År 1994 minskade andelen kvinnor till 18,9 % för att 1995 minska till 18,6 %.

Har Europeiska kommissionen undersökt den inre marknaden för elektricitet och gas med avseende på de eventuella konsekvenserna för sysselsättningen bland kvinnor i sektorn?

Har kommissionen undersökt verkningarna av den inre marknaden för elektricitet och gas med avseende på de politiska föresatserna i "Att införliva jämställdhet mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser"KOM(96) 67 av den 21 februari 1996?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(5 maj 1998)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG(1) av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el måste medlemsstaterna under ett första skede liberalisera en fjärdedel av sin nationella elmarknad. Denna siffra kommer gradvis att öka under en sexårsperiod. Den 12 februari 1998 antog rådet en gemensam ståndpunkt om ett utkast till ett direktiv för liberaliseringen av naturgassektorn. I denna gemensamma ståndpunkt föreskrivs en gradvis liberalisering av denna sektor under en tioårsperiod. Under det inledande skedet kommer medlemsstaterna att vara skyldiga att liberalisera åtminstone 20 % av sin nationella marknad. Den gemensamma ståndpunkten har överlämnats till parlamentet för en andra behandling och den kommer sedan att överlämnas till rådet för ett slutligt antagande, förmodligen under första hälften av 1998.

Det är tydligt att liberaliseringen av el- och gassektorerna kommer att ge upphov till strukturella förändringar inom dessa industrier. Dessa förändringar kan få konsekvenser för de tidigare monopol som bedriver verksamhet i dessa sektorer, särskilt vad gäller sysselsättningen.

Kommissionen är oroad över de följder som liberaliseringen kan få på sysselsättningen och funderar för närvarande över vilka åtgärder som kan vidtas i denna fråga. I detta hänseende anser kommissionen att det är viktigt att studera de sociala effekter som liberaliseringen har på el- och gassektorerna och, om möjligt att vidta nödvändiga stödåtgärder för att mildra dessa effekter. För att få en klar uppfattning om omfattningen av effekterna av denna process på sysselsättningen måste man även beakta liberaliseringens följder för en förbättrad sysselsättning - genom att nya arbetstillfällen skapas i energiintensiva industrier och nya företag i elsektorn - och kommissionen är fast besluten att övervaka de sociala följder som liberaliseringen av elindustrin får.

Kommissionen planerar att påbörja en studie om följderna av el- och gasliberaliseringen på sysselsättningen i gemenskapen. Syftet med studien kommer att vara att i kvalitativa och kvantitativa termer presentera direktivens sysselsättningseffekter, inbegripet konsekvenserna för kvinnor som arbetar inom sektorn. Kommissionen kommer dessutom att undersöka möjligheten att främja antagandet av stödåtgärder och -program för att bidra till återanställning, inbegripet omskolning av de anställda samt främja gränsöverskridande informationsutbyte om sysselsättningsmöjligheter. I denna åtgärd kommer kvinnliga anställdas särskilda behov att tas hänsyn till.

(1) EGT L 27, 30.1.1997.