SKRIFTLIG FRÅGA P-2512/01

från Lousewies van der Laan (ELDR) till kommissionen

(7 september 2001)

Ämne: Mul- och klövsjukan: granskning av EU:s politik om att inte vaccinera

Kommissionen framhåller, som svar på frågan E-1195/01(1) i mars i år, att den till fullo stöder en granskning av den nuvarande inställningen till vaccinering, men den pekar även på bristen på politiskt stöd för en sådan granskning både i rådet och Europaparlamentet. Kommissionen framhåller att denna brist speglar den väldefinierade begränsningen i en politik som inbegriper, men inte är begränsad till, inverkningar på handel.

I april i år gav emellertid Europaparlamentet, i resolutionen PE 303 051 (Europaparlamentets resolution om Europeiska kommissionens uttalande om mul- och klövsjukan i Europeiska unionen), uttryck för sitt klara politiska stöd för en granskning och uppmanade kommissionen att omedelbart granska Europeiska unionens grundläggande politik om att inte vaccinera.

Nu, den första veckan av september 2001, finns det tydliga bevis för att man ännu inte har mul- och klövsjukan under full kontroll. Detta faktum är särskilt oroande eftersom sjukdomen är mycket svårare att bekämpa under vintern än under sommaren. Dessutom finns det risk för att mul- och klövsjukan utvecklar sig till en epidemi bland vilda djur i Förenade kungariket.

Mot bakgrund av att man beräknade att mul- och klövsjukan skulle bryta ut endast var tionde år, och att politiken från 1991 om att inte vaccinera grundar sig på dessa beräkningar, håller kommissionen med om att den överhängande risken för ännu en vinter med mul- och klövsjuka borde leda till en brådskande omprövning av politiken om att inte vaccinera, innan vintern bryter ut?

Kommissionen hävdar helt korrekt att inverkningarna på handeln är grunden för en politik om att inte vaccinera. Håller kommissionen med om att mul- och klövsjukekrisen förra vintern lärde oss att den negativa verkan på många ekonomiska sektorer väger betydligt tyngre än den verkan som en allmän profylaktisk vaccinering skulle ha på EU:s externa handel? Håller kommissionen med om att den ekonomiska effekten av att inte vaccinera är beroende av hur ofta och med vilken intensitet utbrotten kommer? Var ligger i så fall vändpunkten från en positiv till en negativ ekonomisk verkan?

Om en granskning av politiken om att inte vaccinera skulle leda till allmän profylaktisk vaccinering, vilka steg har kommissionen hittills tagit för att försäkra att det finns tillräckligt mycket vaccin tillgängligt med kort varsel om mul- och klövsjukan skulle bryta ut igen?

(1) EGT C 364 E, 20.12.2001, s. 58.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(25 oktober 2001)

Kommissionens ståndpunkt när det gäller frågan om vaccination och det aktuella sjukdomsutbrottet är att det saknades stöd i både rådet och parlamentet för en ändrad hållning. Kommissionen delar dock med övriga institutioners åsikt att det behövs en genomgående granskning av frågan så snart sjukdomen utrotats från EU.

I dagsläget rapporteras endast ett mindre antal fall av mul- och klövsjuka i vissa avgränsade områden i Storbritannien. De skyddsåtgärder som genom kommissionens beslut 2001/145/EG av den 21 februari 2001 om vissa skyddsåtgärder beträffande mul- och klövsjuka i Förenade kungariket(1), infördes samma dag som det första fallet rapporterades i Storbritannien, och som nu fastställs i kommissionens beslut av den 4 maj 2001 om vissa skyddsåtgärder beträffande mul- och klövsjuka i Förenade kungariket och om upphävande av beslut 2001/172/EG(2), har effektivt hindrat spridning till de övriga medlemsstaterna och Nordirland, trots att över 40 fall rapporterades varje dag under denna period. Med tanke på hur sakta utbrottet avklingar är det dock extra viktigt att samtliga medlemsstater håller beredskapen på en hög nivå även fortsättningsvis.

Om en vaccinationskampanj bedöms som nödvändig kan denna genomföras inom ramen för den nuvarande lagstiftningen, som medger vaccination i krissituationer. Kommissionen kan omedelbart att fatta beslut om liknande åtgärder som idag gäller för Storbritannien och Nederländerna om Ständiga veterinärkommittén, som noga övervakar utbrotten av mul- och klövsjuka, anser att det är nödvändigt.

Nu efter krisen har förberedelserna för en omfattande och genomgripande granskning av EU:s politik angående förebyggande åtgärder mot och bekämpning av mul- och klövsjuka redan påbörjats. Kommissionen kan i detta sammanhang hänvisa till flera arbeten; i augusti 2001 publicerade t.ex. Internationella byrån för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (OIE) en ny utgåva av Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines; nyligen höll forskare knutna till Europakommissionen för bekämpning av mul- och klövsjuka vid FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) ett möte där de diskuterade diagnosticering och vaccination i samband med mul- och klövsjuka, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) har i sitt arbetet berört Europeiska farmakopéns monografi om mul- och klövsjuka; FMD and other exotic diseases Commission sammanträdde med anledning av det nya kapitlet om mul- och klövsjuka i OIE:s internationella djurhälsokodex; kommissionen anordnade ett vetenskapligt seminarium på temat Developement of prevention and control strategies to address animal health and related problems in densely populated livestock areas in the Union i Bryssel den 26 september 2001. Sist i den kronologiska uppräkningen hamnar den internationella konferens om hur bekämpningen och det förbyggande arbetet skall gå till när det gäller mul- och klövsjuka. Den skall enligt planerna hållas under det belgiska ordförandeskapet i december 2001.

Eftersom man i bedömningen av behovet av en förändrad hållning när det gäller bekämpningen av mul- och klövsjuka inte endast kan utgå från europeiska förhållanden, utan måste se på frågan i ett internationellt perspektiv, kommer de ovan nämnda slutsatserna helt klart att ha stor betydelse i arbetet med att utforma kommissionens förslag till rådet angående ett nytt direktiv om bekämpning av mul- och klövsjuka.

Hur mycket det senaste utbrottet av sjukdomen har kostat är ännu för tidigt att säga. Det är därför inte möjligt att göra en jämförelse mellan dessa kostnader och fördelarna med att bekämpa sjukdomen genom profylaktisk vaccination.

Kommissionen instämmer dock i åsikten att de ekonomiska effekterna av utbrott av mul- och klövsjuka i allmänhet beror på faktorer som hur ofta de återkommer och var, djurtätheten i det drabbade området, hur länge restriktionerna tillämpas och hur vittgående de är, hur djurhandeln påverkas av bekämpningsåtgärderna, men också till stor del på hur snabbt veterinärmyndigheterna kan ingripa mot drabbade gårdar.

Faktum är att förbudet mot profylaktisk vaccination mot mul- och klövsjuka infördes i början av 1990-talet på grundval av en kostnadsanalys som gjordes i slutet av 1980-talet, då profylaktisk vaccination fortfarande var allmänt förekommande. Analysen visade att en sådan politik skulle vara gynnsam för gemenskapen så länge det inte inträffade mer än två till fyra medelstora utbrott under en tioårsperiod.

Att analysen var korrekt bekräftades under 1990-talet fram till 2000, då fyra virusangrepp inom EU:s gränser bekämpades utan att ge upphov till större epidemier. Under dessa förhållanden stod det klart att den förda politiken innebar stora fördelar för gemenskapen. Antalet sjukdomsutbrott i jämförelse med 1980-talet blev avsevärt lägre, utgifterna för vaccin minskade betydligt och politiken medförde uppenbara fördelar för handeln med levande djur och relaterade produkter inom EU och med övriga världen.

I EU:s antigenbank finns motsvarande 39,2 miljoner vaccinationsdoser för nötkreatur avsedda för olika mul- och klövsjuke-serotyper och -stammar, däribland 10,5 millioner doser O-antigen, en typ som är verksam mot den aktuella stammen i Storbritannien. Det går att framställa omkring en miljon vaccinationsdoser inom fyra dagar, och omkring sju miljoner på två veckor. Till detta kommer omkring 1,5 miljoner vaccinationsdoser som bör kunna hämtas från de beredskapslager som finns i vissa medlemsstaters nationella banker ungefär lika snabbt. Dessutom har kommissionen hållit ett lager på 300 000 användningsfärdiga vaccindoser med en lämplig O-stam under hela epidemin. Detta vaccin har börjat användas helt nyligen i samband med krisvaccinationen i Thrakien i Turkiet, vid ett utbrott av mul- och klövsjuka av typ O nära den grekiska gränsen.

Skulle det uppstå en akutsituation finns det ett flertal företag inom EU som regelmässigt producerar detta vaccin för länder utanför EU, och det skulle bara ta bara några få veckor att producera flera miljoner doser.

(1) EGT L 53, 23.2.2001.

(2) EGT L 125, 5.5.2001.