SKRIFTLIG FRÅGA E-2944/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(18 oktober 2002)

Ämne: Sjöar som krymper och försvinner vid Makedoniens sydgräns till följd av avtappning av vatten för jordbruksändamål på den grekiska sidan av gränsen

1. Känner kommissionen till att vattennivån i sjön Dojransko Ezero som ligger i distriktet (opsjtina) Gevgelija i den sydöstra delen av republiken Makedonien på gränsen mot distriktet (nomòs) Kilkis i den grekiska regionen Kentriki Makedonia och som en gång i tiden hade en yta på 42 km2, sedan 1988 har sjunkit med sju meter, vilket medfört att det vatten som finns kvar blivit en dypöl med hög koncentration av de giftiga algerna Microcystis och Anabaena?

2. Kan kommissionen bekräfta att den sjunkande vattennivån, som lett till att såväl fiske som turism och rekreation har försvunnit, i hög grad orsakats av det varje år sedan det tidigare Jugoslavien föll samman pumpats bort 9 miljoner m3 vatten ur sjön på den grekiska sidan för att förse jordbruksföretag med konstbevattning?

3. Sjunker vattennivån på samma sätt vid sjön Prespansko Ezero vid Makedoniens sydvästra gräns med Grekland till följd av grekiska avtappningar, vilket på sikt kan leda till sjunkande vattennivå i den välkända turistsjön Ohridsko Ezero som ligger vid staden Ohrid och som har en underjordisk förbindelse med Prespansko Ezero?

4. Stämmer det att den infrastruktur som Makedonien byggt för att lösa problemen vid Dojranskoe Ezero, borrning av en underjordisk sjö på västsidan vid Bogdanci och transport av vatten 20 kilometer, som gör det möjligt för vattennivån att återskapas inom åtta år genom att 1 000 liter vatten per sekund tillströmmar, kostat 13 miljoner EUR och att Grekland inte betalat något alls av detta?

5. Känner kommissionen till hur länge vattnet i den underjordiska sjön vid Bogdanci räcker till? Vad skulle följderna bli för miljön och den närliggande floden Vardar (Axiós) om den underjordiska sjön till slut sinar?

6. Anser kommissionen att det är acceptabelt att en av EU:s medlemsstater genom gränsöverskridande verksamhet tillfogar en grannstat allvarlig skada, inte ger tillräcklig kompensation och nu kommer att dra nytta av de åtgärder som en liten fattig grannstat har vidtagit för att begränsa skadan inom det egna landet?

7. Vilka varaktiga lösningar är nödvändiga för att förebygga att det inom nuvarande och eventuellt framtida EU-territorium upprepas en katastrof såsom den som tidigare ägde rum vid den uttorkade Aralsjön i f.d. Sovjetunionen på gränsen mellan Kazakstan och Uzbekistan? Vem ansvar för dessa lösningar?

Källa: Rotterdams Dagblad av den 5 oktober 2002.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 november 2002)

Kommissionen känner till att vattennivån i sjön Dojran har sjunkit till följd av avtappning av vatten för bevattning, men enligt den information kommissionen har är situationen för sjön Prespa inte jämförbar, eftersom inget vatten tas ut därifrån på den grekiska sidan. Kommissionen har fått uppgift från myndigheterna i den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att vattenöverföringsprojektet finansieras uteslutande med egna medel. Kommissionen finansierade en förberedelse för en genomförbarhetsstudie genom fonderna för småskaliga projekt i programmet för gränsöverskridande samarbete inom Phare-programmet. Målet var att utarbeta en strategi för en senare detaljerad genomförbarhetsstudie för att ge ny livskraft åt sjön Dojran som regional ekologisk enhet. Kommissionen har ingen teknisk information som gör det möjligt för den att uttala sig om huruvida det är troligt att den underjordiska sjön nära Bogdanci kan tömmas eller om det finns andra tänkbara konsekvenser. Makedonien har emellertid sagt att det inte föreligger någon risk, eftersom brunnarna finns i det angränsande alluviet vid floden Vardar (Axios) och grundvattnet hela tiden fylls på av tillströmmande flodvatten. En långsiktig lösning skulle vara en gemensam förvaltningsplan för sjöområdet och en förvaltningskommitté i linje med bestämmelserna i EU:s ramdirektiv på vattenområdet(1).

Om regeringen i Makedonien skulle ange vattenförvaltningsåtgärder som en av sina prioriteringar för bistånd, är kommissionen beredd att undersöka i vilken utsträckning de befintliga finansiella instrumenten kan användas för detta ändamål.

Oavsett ett eventuellt gemenskapsstöd är det de två berörda regeringarna som bär ansvaret för att genomföra sådana återställningsåtgärder. Kommissionen ser i detta sammanhang positivt på den deklaration som avgavs i Aten den 5 juli 2002 om räddning av sjön Dojran samt hållbar förvaltning och utveckling av floden Axios och närliggande områden. Detta är ett positivt tecken på att de två parterna är beredda att arbeta tillsammans för att lösa denna gemensamma fråga.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, EGT L 327, 22.12.2000.