SKRIFTLIG FRÅGA E-3432/01

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Förbindelserna mellan EU och Etiopien

Enligt ett uttalande från den etiopiska regeringen besökte en fyrapersoners delegation från Etiopiens sockerorganisation (Ethiopian Sugar Industry Support Centre) Bryssel den 2326 november 2001 för möten med tjänstemän inom kommissionens GD Jordbruk och Handel.

Anledningen till att den etiopiska delegationen besökte Bryssel var ett kungörande av att landet skall delta i gemenskapsinitiativet Allt utom vapen tillsammans med ytterligare åtta mindre utvecklade länder. Detta innebär att dessa länder under de kommande nio åren kan sälja det socker som de producerar till unionen, och erhålla ett preferens- och garantipris för detta. De etiopiska myndigheterna har beräknat att landet fram till juni 2002 kommer att erhålla 7,5 miljoner dollar från EU. Om landet i stället skulle försöka sälja sin produktion på den fria marknaden så skulle intäkterna begränsa sig till 2 miljoner dollar.

Det är värt att notera att unionen är världens största sockerproducent, och att medlemsstater som t.ex. Grekland, som producerar betydande kvantiteter socker av mycket god kvalitet, kommer att känna av effekterna av detta gemenskapsinitiativ. EU är med all rätt ständigt inriktat på att stödja de mindre utvecklade länderna och garantera dem preferensbehandling för deras produkter. Men ändå är det vissa av dessa länder, t.ex. Etiopien, som envist vägrar att göra något åt de ogynnsamma följderna av landets tidigare totalitära regimer. I synnerhet i fråga om Etiopien har det förts en särskilt rigid förvanskningspolitik när det gäller konsekvenserna av Mengistus kommunistiska regim, vilken ledde till masskonfiskering av många där bosatta gemenskapsmedborgares tillgångar (italienare, fransmän, greker m.fl.). Hittills har ingenting gjorts för att lämna tillbaka dessa egendomar till de rättmätiga ägarna, och ändå verkar EU nu vara berett att ytterligare en gång hjälpa detta land.

Tog tjänstemännen på kommissionen upp frågan om att återlämna de konfiskerade tillgångarna till gemenskapsmedborgarna med representanterna från Etiopien? Tänker kommissionen binda stödet till Etiopien till konkreta åtgärder från landets sida för att åtminstone delvis dra tillbaka konfiskeringen av gemenskapsmedborgares tillgångar, vilken fortfarande råder trots att det sägs att den kommunistiska regimen har fallit?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(25 januari 2002)

På senare tid har kommissionen inte med de etiopiska myndigheterna tagit upp frågan om återlämnande av konfiskerad egendom som tillhör medborgare i unionen, och beviljandet av gemenskapsstöd har inte heller gjorts avhängigt av att konfiskerad egendom återlämnas. Enligt gällande praxis är detta en fråga som skall behandlas på bilateral nivå, mellan stater eller mellan de etiopiska domstolarna och de berörda medborgarna i unionen.

Gemenskapen bekymrar sig emellertid i ökande grad om frågor rörande styrelseformer i allmänhet, och i Cotonouavtalet anges ett antal instrument genom vilka normer med avseende på styre kan påverkas.

När det gäller Etiopien är kommissionen medveten om fortsatta brister i rättssystemet och på andra områden vad gäller styre, och en tilltagande andel av gemenskapens utvecklingsbistånd anslås till att förbättra förmågan när det gäller styre, inbegripet särskilt rättsliga reformer och reformer av domstolsväsendet samt förstärkning av rättsväsendet.