ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3150/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Förnybara energikällor och vindkraftparker

Vindkraftparkerna bidrar på ett effektivt sätt till produktion av energi i ren form. Att utnyttja vindkraften för att anlägga en vindkraftpark i ett område får däremot inte påverka den naturliga miljön och boendemiljön i området på ett negativt sätt. Trots detta förekommer det ofta försök att anlägga vindkraftparker på platser som ligger nära bostadsområden eller semesterhusbebyggelser, vilket leder till att miljöområdet ifråga förändrar utseende och även förändras på annat sätt, genom det buller som vindkraftgeneratorerna producerar.

Jag vill fråga kommissionen vad den tänker göra för att få medlemsstaterna att göra det obligatoriskt att införliva planeringen av vindkraftparker i den fysiska planeringen, för att på så sätt förhindra de negativa konsekvenser i form av negativ miljöpåverkan som det okontrollerade uppförandet av vindkraftparker ger upphov till.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(12 november 1998)

Eftersom vindkraftparker kan inverka menligt på miljön att störa utsikten och genom det buller de förorsakar, räknas de till de infrastrukturer som omfattas av bilaga II till rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Projekten i bilaga II skall genomgå miljökonsekvensbedömning utgående från kriterier och villkor som medlemsstat skall fastställa med hänsyn till projektens omfång. lokalisering och särskilda egenskaper.

Det nya direktivet skall införlivas i medlemsstaternas lagstiftning senast den 14 mars 1999.

Eftersom vissa vindkraftparker utgör industrianläggningar för energiproduktion omfattas de dessutom av de gällande bestämmelserna i punkt 3 a i bilaga II till direktiv 85/337/EEG.

(1) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3123/98

från Gianni Tamino (V) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Definition av avfall

Enligt tidskriften Sole 24 Ore från onsdagen den 16 september skall kommissionen ha "revolutionerat det förvirrade europeiska scenariot" vad gäller hur definitionen av begreppet avfall skall tolkas. I synnerhet nämns att kommissionen fastställt "nya principer" och därmed aktualiserat denna svåra fråga. Kan kommissionen ange

1. exakt vilka dessa nya principer är som skulle kunna innebära grundläggande förändringar på området, och

2. om kommissionens förklaring skall tolkas så, att medlemsstaterna i väntan på att man avslutar "förfarandet med att ena alla berörda parter" (som nämns i ovannämnda artikel) inte längre behöver rätta sig efter den tolkning som domstolen gjort av definitionen?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(4 november 1998)

Den tidningsartikel som parlamentsledamoten hänvisar till innehåller felaktiga uppgifter. Således finns det inga "nya principer" och heller inga faktorer som "revolutionerar" frågan.

Definitionen av avfall finns i artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall(1). Denna definition, som visserligen är användbar och nödvändig för att uppnå de båda målen vad gäller miljöskydd och den inre marknaden, har i vissa fall gett upphov till praktiska tolkningsproblem. Den 30 september 1998 inledde kommissionen en debatt om detta problem i den kommitté som upprättades i enlighet med artikel 18 i direktiv 75/442/EEG. Kommissionen avser i synnerhet att diskutera med medlemsstaterna huruvida gemenskapen eventuellt kan dra någon nytta av resultaten från de diskussioner som fördes inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling under åren 1995-1998 om denna fråga, och om man eventuellt bör göra en uppföljning. Detta innebär inte att kommissionen anser att definitionen av avfall ändrats, som fortsättningsvis skall genomföras på ett korrekt sätt i den nationella lagstiftningen i enlighet med domstolens icke-uttömmande, men användbara anvisningar.

En ändring av gällande definition av avfall förutsätter att rådet ändrar direktiv 75/442/EEG efter ett särskilt förslag från kommissionen. Kommissionen understryker att inget sådant förslag lämnats. Diskussionen i kommittén utgör dock ett lämpligt tillfälle för att försöka klarlägga tolkningen, i den mån så är nödvändigt. I sista hand faller tolkningen av denna definition under domstolens ansvarsområde.

(1) EGT L 194, 25.7.1975.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2886/98

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Handel med Ryssland

Ett avtal om bilateral handel med textilprodukter mellan EU och Ryssland undertecknandes den 23 juli 1998. Enligt avtalet upphävs ett 30-tal kvoter för den ryska exporten. Har man uppskattat hur detta kommer att påverka den europeiska textilindustrin i allmänhet och den spanska textilindustrin i synnerhet?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(21 oktober 1998)

Avtalet som ingicks mellan gemenskapen och Ryssland den 20 juli 1998 åsyftar särskilt upphävandet av kvoter som behållits av parterna inom textil- och konfektionssektorn. Dessutom bekräftas i avtalet att bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet med Ryssland även gäller textil- och konfektionssektorn, och avtalet ger på så sätt en tydlig och stabil rättslig ram för textilhandeln.

På detta stadium är det svårt att exakt bedöma vad upphävandet av de 28 ryska kvoterna kommer att ha för följder för storleken på den ryska exporten eftersom fullständig statistik för 1998 för närvarande endast finns tillgänglig för de fem första månaderna.

Med hänsyn till i hur liten omfattning merparten av de ryska kvoterna utnyttjades medan de var giltiga och till den nedåtgående tendensen när det gäller gemenskapens textilimport från Ryssland (246 miljoner ecu 1997, 244 miljoner ecu 1996 och 277 miljoner ecu 1995) kommer upphävandet av de 28 kvoterna troligen inte att leda till en avsevärd höjning av gemenskapens textilimport.

Då den ryska importen av textil- och konfektionsprodukter i förhållande till den totala importen av textil- och konfektionsprodukter uppvisar en nedåtgående tendens (0,44 % 1997, 0,51 % 1996 och 0,61 % 1995), är det föga troligt att den ryska textilexporten har någon större inverkan på den europeiska textilsektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2932/98

från Joaquim Miranda (GUE/NGL) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Erkännande av regler för alternativ medicin

Europeiska gemenskapen erkänner regler för alternativ medicin i vissa medlemsstater enligt uppgifter från föreningen Associação de Medicina Natural e Bioterapêuticas som verkar i Portugal och som är medlem i Open International University. Mot denna bakgrund ber jag kommissionen redogöra för vilka områden som Europeiska gemenskapen erkänner inom naturmedicinen samt för eventuella specifika finansiella stöd eller kurser inom den högre utbildningen som de europeiska institutionerna speciellt stöder eller godkänner.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(16 november 1998)

På gemenskapsnivå finns inga bindande bestämmelser om erkännande eller reglering av verksamheter på området för alternativ medicin. När harmonisering på gemenskapsnivå saknas, faller ansvaret i första hand på medlemsstaterna när det gäller erkännande och eventuell reglering av en verksamhet samt utbildning i, tillgång till och utövande av denna verksamhet. I enlighet med artikel 129 om folkhälsa i EG-fördraget överlåts ansvaret för behandling och vård till medlemsstaterna.

Inställningen till alternativa behandlingsmetoder varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och verksamheter med anknytning till alternativ medicin är inte erkända överallt. I vissa medlemsstater kan sådan verksamhet endast bedrivas av läkare, i andra medlemsstater av utövare som ett alternativ eller ett komplement till traditionell medicin. Beträffande denna fråga hänvisas parlamentsledamoten till resolutionen om den icke-konventionella medicinens status som parlamentet antog den 29 maj 1997 (A4-0075/97). I resolutionen beskrivs den icke-konventionella medicinen i de olika medlemsstaterna såsom situationen var då beslutet antogs.

I detta sammanhang bör frågan om erkännande av examensbevis omnämnas. När verksamheten i en medlemsstat inte är reserverad för läkare kan den allmänna ordningen om erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer (direktiv 89/48/EEG och 92/51/EEG)(1) tillämpas. Denna ordning tillåter en person att utöva en viss verksamhet i en annan medlemsstat om vederbörande har erforderliga yrkeskvalifikationer som är godkända i den medlemsstat personen ifråga kommer ifrån. I detta avseende hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på fråga E-317/94(2) från Kostopoulos angående kiropraktik. Svaret på den frågan gäller i tillämpliga delar hela området för alternativ medicin.

Kommissionen har gett ekonomiskt stöd till utbildning på detta område inom ramen för Sokrates-programmet och särskilt Erasmus-kapitlet som under 1996/1997 fick stöd för att anordna en kurs på högre nivå i parakliniska ämnen (MA). Det är University of Kent at Canterbury som håller i kursen i samarbete med Universitaire Instelling Antwerpen och Université du droit et de la santé de Lille II.

(1) EGT L 19, 24.1.1989 och EGT L 209, 24.7.1992.

(2) EGT C 376, 30.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2889/98

från Bernard Lehideux (PPE) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Möjlighet att återuppta anslutningsförhandlingarna med Malta till följd av regeringsskiftet i Malta

Eddie Fenech Adamis nationalistparti tog hem segern i det tidigarelagda valet i Malta den 5 september i år.

Eddie Fenech Adamis, som därmed för tredje gången befinner sig i regeringsställning, har alltid uppgett att det är hans avsikt att leda Malta fram till ett medlemsskap i Europeiska unionen. Han tog följaktligen initiativet till Maltas ansökan om anslutning till EU, som sedan "lades på is" av Alfred Sants arbetarregering som kom till makten 1996.

Den nye premiärministern verkar på nytt vilja ta upp idén om Maltas anslutning till EU.

1. Vilka åtgärder skall Maltas nye premiärminister vidta för förnya Maltas medlemsansökan?

2. Inom vilken tidsram skulle denna förnyade medlemsansökan kunna leda till Maltas anslutning till Europeiska unionen?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(3 november 1998)

1. Maltas nya vice premiärminister och utrikesminister träffade den 14 september 1998 den österrikiske utrikesministern i Wien och lämnade över en officiell begäran om att Maltas ansökan om medlemskap i unionen skall tas upp på nytt.

2. Vid rådets (allmänna frågor) möte den 5 oktober 1998 bad rådet kommissionen att lägga fram en uppdaterad version av 1993 års yttrande om Maltas ansökan om medlemskap i unionen. Alla beslut om förhandlingar beträffande Maltas anslutning skall dock tas av rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2706/98

från Angela Billingham (PSE) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: EU-bidrag till mjölk i skolorna

Kan kommissionen bekräfta att det nuvarande bidraget till mjölk i skolorna i Storbritannien uppgår till 11,98 p per pint mjölk? Om så är fallet, är detta en skälig bidragsnivå eller bör den omprövas, med tanke på hur viktig mjölken är som kalciumkälla för barn?

Kan kommissionen ange vilka kanaler grundskolan måste använda sig av i förhållande till Storbritanniens interventionsbyrå i Reading för att få del av detta bidrag? Kan kommissionen utreda huruvida förfarandet för att erhålla bidrag är onödigt byråkratiskt och hur det i så fall kan förenklas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 september 1998)

Sedan den gröna kursen justerades i Förenade kungariket den 3 maj 1998, uppgår nu bidragsnivån för helmjölk som distribueras enligt skolmjölksprogrammet till 11,67 pence per pint. Detta bidrag som uppgår till 95 % av riktpriset för mjölk är högre än något annat bidrag som ges inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter. Kommissionen är övertygad om att denna stödnivå är lämplig.

En låg- och mellanstadieskola i Förenade kungariket som önskar delta i programmet bör kontakta sektionen för gemenskapens program för skolmjölksbidrag inom Intervention Board i Reading som ansvarar för genomförandet av programmet i Förenade kungariket. När det gäller de praktiska arrangemangen för programmet är kommissionens roll begränsad till att kontrollera att dessa är förenliga med gemenskapslagstiftningen. De administrativa förfarandena tillhör den nationella behörigheten, och därför bör eventuella förenklingar av dessa i första hand diskuteras med de brittiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2785/98

från Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen

(9 september 1998)

Angående: Presidentvalen i Togo

I samband med presidentvalen i Togo finansierade kommissionen den mediabevakning som genomfördes av Journalister utan gränser med 110 000 ecu och den valövervakning som samordnades av Electoral Reform International Services (ERIS) med 560 000 ecu.

Då dessa åtgärder finansierats med medel från budgetpost B7-7020, som saknar rättslig grund, har kommissionen kunnat undgå ett antal regler.

Är detta orsaken till att kommissionen i sitt svar till den skriftliga frågan P-2187/98(1), daterat 24 juli 1998, anger att projekten har presenterats av nämnda organisationer och organ och godkänts enligt de förfaranden som gäller för just denna budgetpost?

Innebär det att 560 000 ecu utgått till ERIS och 110 000 till Journalister utan gränser utan att dessa organisationer utsatts för konkurrens?

Om det inte funnits någon konkurrens, vad fanns det i så fall för goda politiska skäl för det, med tanke på att det är allmänt känt att dessa två organisationer stod nära den togolesiska oppositionen?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(28 september 1998)

Budgetförordningen, som gäller för hela budgeten, innehåller mycket strikta bestämmelser för användning av budgetanslag för vilka någon rättslig grund ännu inte fastställts. Detta gäller också de projekt som parlamentsledamoten hänvisar till. Kommissionen kan därför inte dela de åsikter enligt vilka den inte skulle behöva följa vissa bestämmelser.

Genom denna budgetpost finansieras projekt som läggs fram för kommissionen av partnerna (icke-statliga organisationer, sammanslutningar eller internationella organisationer). Projekten undersöks och behandlas och om de uppfyller kriterierna för att man använder budgetposten fattar kommissionen ett formellt beslut om det i enlighet med gällande finansiella bestämmelser.

Kommissionen erinrar dessutom om, och i enlighet med vad kommissionen underströk i sitt svar på fråga nr 2187/98, att de två projekten i fråga specifikt ingår i ett enhetligt övergripande program för att stödja valprocessen vilket inrättades på begäran av den nationelle utanordnaren i enlighet med Europaparlamentets resolution om Togo från november 1997 och på grundval av de olika partnernas begäran.

Kommissionen anser därför att den har finansierat insatser som har varit till nytta för valens förlopp i Togo och som genomförts av partner som har arbetat på ett effektivt och oberoende sätt.

(1) EGT C 50, 22.2.1999, s. 132.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3136/98

från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen

(9 oktober 1998)

Angående: Ogiltigförklaring av det allmänna uttagningsprovet för tjänstemän till Europeiska kommissionen

Genom press och tillkännagivanden direkt från några av sökandena i kommissionens allmänna uttagningsprov som genomfördes den 14 september 1998 på olika platser i Europa, har mycket allvarliga missförhållanden uppdagats.

Vissa sökande har uppgett att de på förhand fått en kopia av provet i förmåga till analys och fattningsförmåga men att de ansvariga i skrivsalen under uttagningsprovets gång inte brytt sig om detta när det anmäldes.

Bland de sökande som deltog i provet i Bryssel har flera uppgett att man mellan de olika delproven hade möjlighet att gå till toaletterna med mobiltelefoner och om man så ville fylla i formuläret för optisk läsning med svaren.

I Rom tilldelades sökandena, som satt utspridda i olika salar, olika texter för provet i franska. Under den tid som det tog att kopiera ett och samma formulär till alla kunde sökandena använda sig av olika medel för att sätta sig i förbindelse med folk utifrån och därefter komplettera svaren i formuläret för optisk läsning efter det att den tid som är avsedd för varje delprov hade gått ut.

I enlighet med vad som angetts på Internet begicks ett fatalt misstag i Milano där provet hölls i närheten av Assago och inte på den ort som angetts i kallelsen.

När det på några parlamentsledamöters initiativ kunde konstateras att ovannämnda uppgifter var sanningsenliga beslutade kommissionen den 24 september att ogiltigförklara urvalsprovet i fråga.

Kan kommissionen, med anledning av att dessa allvarliga händelser stark underminerar de europeiska institutionernas trovärdighet, ange

- vilka som var motiven till att provet ogiltigförklarades,

- exakt vilka missförhållanden som har uppdagats,

- på vilka och på hur många platser som dessa missförhållanden uppdagades,

- hur mycket det kostade gemenskapsbudgeten att organisera proven i fråga,

- vilka åtgärder som kommissionen har för avsikt att vidta gentemot de ansvariga,

- om det någon gång tidigare i samband med andra uttagningsprov rapporterats om liknande missförhållanden,

- alla tillkännagivanden som gjorts i samband med andra uttagningsprov och vilka påföljder som dessa fick?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2456/98

från Leonie van Bladel (UPE) och James Janssen van Raay (UPE) till rådet

(30 juli 1998)

Angående: Hot mot vita nederländare i Surinam

1. I veckotidningen Suriname van heden stod det att "inga vita nederländare mera skall gå säkra i Surinam" i samband med att Surinams före detta diktator, som för närvarande är rådgivare åt den surinamska staten, Desi Bouterse, nyligen arresterats. Bouterse misstänkts för narkotikahandel i stor skala. Vilka konsekvenser vill rådet sätta i samband med dessa hotelser?

2. Inser rådet att dessa hotelser, som framförts av en medarbetare i det politiska partiet NDP som Boeterse är ordförande för, allvarligen kan skada relationerna mellan Surinam och Europeiska unionen?

3. Är rådet berett att anmoda kommissionen att allvarligt ompröva relationerna till Surinam, särskilt de biståndsprojekt där pengar från Europeiska unionen är involverade, nu då det tydligt framgått att rättsstaten Surinam domineras av en som är misstänkt för internationell narkotikahandel i stor skala?

Svar

(7 december 1998)

Rådet har inte diskuterat de frågor som den ärade parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2297/98

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: År 2000 - problemet i östeuropeiska kärnreaktorer

Det finns en allmänt utspridd oro för att det kommer att uppstå eventuella problem med datorkrascher som en följd av att det nya årtusendet börjar.

En talesman för det ryska atomenergiministeriet lär ha konstaterat att Ryssland kommer att "gripa sig an problemet år 2000".

Övervakar kommissionen denna situation i Östeuropa?

Vad för ekonomiskt och tekniskt stöd erbjuder EU de östeuropeiska länderna för att förhindra en katastrof år 2000?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(18 september 1998)

Kommissionen är medveten om det potentiella hotet från "år 2000 - problemet" och har aktivt verkat för att det ges bred uppmärksamhet. När det gäller kärnsäkerhet har kommissionen främjat diskussioner om detta hot bland tillsynsmyndigheterna på området.

Frågan var exempelvis på dagordningen för den av kommissionen finansierade CONCERT-gruppens möte i Ljubljana den 17-18 juni 1998. Denna grupp (som består av kärnsäkerhetsmyndigheterna i gemenskapen, i de central- och östeuropeiska länderna och i de nya oberoende stater som accepterade inbjudan att bli medlemmar) möts två gånger per år för att diskutera och utbyta information och erfarenheter i fråga om tillsyn. Vid mötet visade det sig att denna fråga är erkänd som ett problem bland de olika tillsynsorganen i gruppen. Alla tillsynsmyndigheter är väl medvetna om att man måste ta itu med hotet före år 2000.

I allmänhet har de östeuropeiska kärnkraftsanläggningarnas skyddssystem, instrumentutrustning och kontrollsystem en lägre datoriseringsgrad än sina västeuropeiska motsvarigheter. Uppgiften att bedöma säkerhetseffekterna av möjliga fel som kan uppstå på grund av "år 2000 - problemet", låt vara att den är angelägen, borde således minska i motsvarande mån.

Kommissionen har inte mottagit någon begäran om tekniskt och finansiellt bistånd för att hantera detta specifika problem inom ramen för Phares och Tacis program för att stödja kärnsäkerheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2691/98

från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Förbindelserna mellan EU och Turkiet och följderna för handeln med hasselnötter

Förbindelserna mellan EU och Turkiet befinner sig i ett känsligt skede, vilket bland annat lett till att tullkvoterna för import av hasselnötter ändrats. Enligt rådets nya förordning nr 1506/98(1) av den 13 juli 1998 upphävs importtullarna för en kvot på 9 060 ton hasselnötter som skall exporteras från Turkiet och avsättas på gemenskapens marknad.

Har kommissionen betänkt vad detta kan medföra för de europeiska producenterna, framför allt i Reus-området, om Turkiet med tanke på den nya förordningen inte från och med nu respekterar minimipriserna på omkring fyra dollar per kilo hasselnötter?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(9 oktober 1998)

Det är riktigt som frågeställaren anger att rådet har antagit förordning (EG) 1506/98 av den 13 juli 1998 genom vilken den autonoma tullkvoten om 9060 ton för import till gemenskapen av hasselnötter från Turkiet upphävs. Förordningen har antagits som svar på Turkiets totala förbud mot import av nötkött och levande nötkreatur från gemenskapen.

Associeringsrådet EG-Turkiet höll, i enlighet med sitt beslut nr 1/98, årligt möte den 10 september 1998, i Reús i Spanien, med företrädare för kommissionen, turkiska statens myndighet för utrikeshandel, aktörer från gemenskapen och turkiska hasselnötsexportörer för att diskutera situationen på hasselnötsmarknaden och framtidsutsikter för marknaden.

I samband med mötet delgav de turkiska myndigheterna kommissionen sin avsikt att fortsätta att föra samma interventionspolitik och prisstödspolitik som man för nu.

(1) EGT L 200, 16.7.1998, s. 1.