ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3032/00

från Carlos Lage (PSE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Effekter av ett hamnbygge på kusten vid Vila Praia de Ancora

Den portugisiska nationella miljöskyddsorganisationen Quercus har i en skrivelse till Europeiska kommissionen begärt att kommissionen agerar i samband med projektet för byggande av en ny hamn i Ancora nära staden Viana do Castelo i norra Portugal för att ifrågasätta detta projekt. Skälet till ifrågasättandet är att projektet, som stöds av gemenskapsmedel, hotar områden som ingår i nätverket Natura 2000 och Biotop Corine, och även kommer att skada det berörda strandområdet.

Kommer kommissionen att utreda ärendet och vidta nödvändiga åtgärder, eller anser den att den miljökonsekvensutredning som redan genomförts ger tillräckliga garantier?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(13 november 2000)

Frågeställaren hänvisar till ett brev som den portugisiska icke-statliga organisationen Quercus har sänt till kommissionen, med invändningar mot uppförandet av en ny hamn i Vila Praia de Âncora. Detta projekt, som enligt frågeställaren får gemenskapsbidrag, skulle hota en strand och ett område som är aktuellt för nätet Natura 2000. Med anledning av detta undrar frågeställaren om kommissionen avser att utreda ärendet och vidta nödvändiga åtgärder, eller om den tvärtemot anser att den miljökonsekvensutredning som redan har genomförts ger tillräckliga garantier.

Enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG(1) skall alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men som kan påverka området på ett betydande sätt, på lämpligt sätt bedömas med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området. Brevet i fråga innehåller inte tillräckligt många upplysningar för att det skall gå att analysera om området i fråga kan påverkas av projektet. Av den anledningen har kommissionen skrivit till den klagande för att begära ytterligare upplysningar som kan visa att projektet troligen kommer att påverka de livsmiljöer och arter som utgör orsaken till att detta område har föreslagits ingå i Natura 2000. Dessutom skriver kommissionen ett brev till de portugisiska myndigheterna för att fästa deras uppmärksamhet på detta fall och för att få deras kommentarer i frågan. Slutligen bör det påpekas att kommissionen, vad gäller möjligheten till gemenskapsbidrag, kommer att ta hänsyn till detta och den kommer att vidta de åtgärder den anser vara lämpliga.

Kommissionen kommer att hålla den klagande underrättad om hur ärendet fortskrider.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3079/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(22 september 2000)

Ämne: Rättslig grund för kommissionens agerande

Då vägar blockerades i Frankrike och Belgien runt 1015 september detta år sände kommissionen fax till de franska och belgiska myndigheterna och bad om information om situationen för rörligheten av varor på dessa länders territorium. I Belgiens fall var kommissionen oroad över situationen vid gränserna till Frankrike och Tyskland och på huvudvägarna. Skulle dessa blockeras så ansågs det att de belgiska myndigheterna var tvungna att uppge alternativa färdvägar och informera de ekonomiska operatörerna i grannländerna.

Vilken rättslig grund stödjer sig kommissionen på i sitt agerande och skulle kommissionen göra motsvarande vid en vanlig legal facklig konflikt som hade liknande effekt på rörligheten?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(16 oktober 2000)

Den rättsliga grunden för kommissionens åtgärd är artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2679/98 av den 7 december 1998 om den inre marknadens sätt att fungera i samband med den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna(1).

Kommissionen utnyttjar och kommer att utnyttja denna rättsliga grund när det uppstår eller riskerar att uppstå hinder i den mening som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 2679/98. Hinder i förordningens mening är ett hinder för den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna som kan tillskrivas en medlemsstat, vare sig det beror på att den har vidtagit eller underlåtit att vidta åtgärder, och som kan utgöra en överträdelse av artiklarna 2830 (f.d. artiklarna 3036) i EG-fördraget, och som medför en allvarlig störning av den fria rörligheten för varor genom att det fysiskt eller på annat sätt förhindrar, försenar eller avleder import till, export från eller transport genom en medlemsstat, orsakar stora förluster för de enskilda som drabbas och kräver omedelbara åtgärder för att det skall förhindras att störningen eller förlusterna i fråga består, tilltar eller förvärras.

Genom sitt agerande har kommissionen, i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 2679/98, inte ifrågasatt utövandet av de grundläggande rättigheterna såsom de erkänns i medlemsstaterna, däribland strejkrätten. Kommissionen har endast vänt sig mot hinder i den mening som avses i artikel 1 i förordningen, oavsett om de uppstår i samband med en facklig konflikt eller ej.

(1) EGT L 337, 12.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3225/00

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(17 oktober 2000)

Ämne: Europaskola i Alicante

Staden Alicante, där Byrån för harmonisering inom den inre marknaden ligger, finns det många EU-anställda från olika medlemsländer. Detta gör att det finns ett visst behov i fråga om skolor som skulle kunna täckas genom att en Europaskola startades. Alicantes kommun har nyligen lagt in en ansökan om detta.

Planerar kommissionen att starta en Europaskola i Alicante? Vad anser man om förslaget från kommunen Alicante?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(27 november 2000)

På mötet den 24 och 25 oktober 2000 beslöt styrelsen för Europaskolorna, som är det överstatliga organet som ansvarar för dessa skolor, att på grundval av en förfrågan från den spanska regeringens delegation upprätta en Europaskola i Alicante. Detta för att möta utbildningsbehovet av de barn vars föräldrar är fast anställda tjänstemän på Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (OHIM).

Kommissionen stöder detta beslut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2662/00

från Christos Zacharakis (PPE-DE) och Antonios Trakatellis (PPE-DE) till rådet

(3 augusti 2000)

Ämne: Turkiska styrkors gripande av pressföreträdare i den ockuperade delen av Cypern

Chefredaktören för tidningen AVRUPA, Sener Levent, och journalisterna Ali Osman och Harun Denizkan liksom andra anställda vid tidningen har gripits (den 7 juli 2000) anklagade för spionage och har förhörts av de turkiska ockupationsstyrkorna på norra Cypern under regimen i den turkcypriotiska pseudostaten. Den cypriotiska redaktörssammanslutningen och i synnerhet dess ordförande, Andreas Kannaouros anklagas för liknande falska lagöverträdelser. Detta är en uppenbar kränkning av de grundläggande friheterna som syftar till att skrämma journalisterna och inskränka yttrandefriheten i den ockuperade delen av Cypern och i synnerhet att tvinga Kannaouros att avbryta sin kamp för pressfriheten och tysta ned tidningen AVRUPA och dess journalister.

1. Hur har rådet för avsikt att handla och vilka åtgärder har det för avsikt att vidta med avseende på dessa uppenbara överträdelser som strider mot de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna?

2. Är det möjligt att trots sådana här incidenter inleda de förhandlingar som skall föregå en anslutning av Turkiet till EU, mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådet i Helsingfors och en rigorös tillämpning av Köpenhamnskriterierna med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna i kandidatländerna?

3. Förbindelserna mellan EU och Turkiet är avhängiga av respekten för de demokratiska principerna, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, och deras utveckling beror på huruvida dessa villkor respekteras eller inte. Kan EU därför fortsätta att fördjupa dessa förbindelser utan att Turkiet uppfyller dessa krav?

Svar

(20 november 2000)

Rådet har inte förelagts just det fall de ärade parlamentsledamöterna hänvisar till och har följaktligen inte kunnat vidta några konkreta åtgärder. Rådet erinrar om att unionen är oroad över upplysningarna om att de mänskliga rättigheterna inte respekteras och att den även fortsättningsvis noggrant kommer att följa situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Turkiet och, om så är nödvändigt, ta upp enskilda fall med de turkiska myndigheterna. Uttalandet från Europeiska rådets möte i Helsingfors, i vilket anges att de politiska Köpenhamnskriterierna måste vara uppfyllda för att anslutningsförhandlingar skall kunna inledas, gäller fortfarande. Utvecklingen i Turkiet har ännu inte kommit så långt att det är möjligt att fördjupa förbindelserna mellan EU och Turkiet genom att inleda anslutningsförhandlingar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1954/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Underlåtenhet att bevara befintliga tjänster på stödmottagande enhet inom pastaföretaget Misko AB

Vi har riktat två frågor (E-2778/99 och 2779/99)(1) till kommissionen för att få klarhet i frågor som gäller beviljandet av stöd till företaget Misko AB och sysselsättningen vid detta företag. Kommissionen har genom ansvariga kommissionsledamot Diamantopoulou svarat att man står i färd med att samla de upplysningar som behövs och att den så snart som möjligt skall underrätta oss om resultatet av sina undersökningar.

De anställda vid företaget Misko befinner sig i en svår situation. I vilket skede befinner sig kommissionens insamling av upplysningar? När kommer kommissionen att svara oss?

(1) EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 206.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(4 oktober 2000)

Ett kompletterande svar kommer att skickas inom kort till parlamentsledamoten beträffande de skriftliga frågorna E-2778/99 och E-2779/99.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3469/00

från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen

(30 oktober 2000)

Ämne: Översyn av direktiv 98/44/EEG

Den tyska regeringen har uppgett att den önskar att man gör en översyn av direktiv 98/44/EEG(1) om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, ett direktiv som endast tre av Europeiska unionens medlemsländer i dagsläget har införlivat i nationell lagstiftning. Anser inte kommissionen mot bakgrund av detta att det är lämpligt att granska direktivets innehåll?

(1) EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(22 november 2000)

Parlamentsledamoten hävdar att den tyska regeringen önskar revidera Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Kommissionen har inte uppfattat det som att den tyska regeringen har den hållningen. Den tyska regeringen har understrukit att vissa områden som omfattas av direktiv 98/44/EG är särskilt viktiga och önskar att dessa särskilt uppmärksammas när direktivet skall införlivas i tysk rätt, en process som redan påbörjats.

Direktivet skulle ha varit införlivat i medlemsstaternas lagstiftning senast den 30 juli 2000. Som också frågeställaren mycket riktigt påpekar har hittills endast tre medlemsstater införlivat direktivet. Det bör dock noteras att flertalet medlemsstater har påbörjat lagstiftningsprocessen som skall leda till att direktivet blir införlivat i den nationella rätten. Vissa av dem är i färd med att avsluta lagstiftningsförfarandet och skall inom kort meddela kommissionen vilka nationella åtgärder för genomförande eller införlivande som vidtagits.

Kommissionen står naturligtvis till alla medlemsstaters förfogande för att ge stöd vid införlivandet av direktivet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3029/00

från Francesco Fiori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Generoso Andria (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE) och Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Priset på olja

Med beaktande av följande omständigheter:

- Kostnaderna för oljeförsörjningen har nått höga nivåer och verkar inte komma att sjunka i större utsträckning.

- Denna utveckling kommer att leda till inflation till följd av de ökade kostnaderna för vägtransporter. Detta transportsätt omfattar för närvarande 60 procent av transportbehovet och kommer på kort sikt inte att minska i omfattning.

- Varutransportoperatörerna kommer att tvinga regeringarna att ingripa för att inte möta protester.

- Nu gällande lagstiftning på europeisk nivå medger inte skattelättnader endast för yrkesmässig biltransport.

- Detta gör det svårt att ingripa för att minska skatteuttaget med anledning av de höga kostnader som detta ger upphov till.

- Att införa ett yrkesrelaterat pris på diesel förefaller vara den lämpligaste lösningen för att minska inflationstrycket och för att undvika snedvridning av konkurrensen.

Avser kommissionen att agera snabbt för att godkänna ett direktiv för att inrätta ett särskilt pris på diesel för yrkesmässig vägtransport av varor?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 november 2000)

När det gäller en samordnad åtgärd på gemenskapsnivå till följd av den avsevärda höjningen av oljepriset har kommissionen vid flertalet tillfällen uttalat sig inför en eventuell riktad sänkning av punktskatterna, särskilt med avseende på diesel för yrkesmässig vägtransport.

Kommissionen anser att sänkta punktskatter och moms till förmån för vägtransporter inte får strida mot målen för gemenskapens transport-, energi- respektive miljöpolitik. Prioriterade åtgärder på medellång sikt bör därför snarare utgöras av att man återställer jämvikten mellan de olika transportsätten, utvecklar en verklig inre marknad för energi och främjar energibesparing. Dessutom bör man inte skjuta upp den nödvändiga ekonomiska omstruktureringen av vägtransportsektorn.

Innan en medlemsstat godkänner ett specifikt undantag när det gäller punktskatter inom en viss bransch måste kommissionen undersöka om det är förenligt med skattelagstiftningen(1) och konkurrensbestämmelserna.

(1) Rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT L 316, 31.10.1992).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2834/00

från Karla Peijs (PPE-DE) till kommissionen

(8 september 2000)

Ämne: Trafiksäkerhet för fotgängare och cyklister: direktiv för att göra bilar säkrare

Inom Europeiska unionen krävs varje år mer än 42 500 trafikoffer, däribland 9 300 fotgängare och cyklister.

I mars kom kommissionen med sex nya prioriteringar som skall förbättra trafiksäkerheten. En av dessa prioriteter är att föreslå ett direktiv som skall göra bilar säkrare för fotgängare och cyklister.

Den 27 juni 2000 uppmanade även rådet (transport) kommissionen att så snart som möjligt komma med ett lagförslag som garanterar säkerheten för fotgängare och cyklister.

Enligt uppskattningar skulle det per år kunna räddas 41 liv enbart i Nederländerna och 2 175 i hela EU när direktivet för säkrare konstruktioner av bilfronter trätt i kraft.

Kan kommissionen ange när detta ytterst viktiga förslag till slut kommer att ligga på bordet?

Är kommissionen medveten om att detta direktiv först blir verksamt när alla fyra krocktest används samtidigt och är obligatoriska i alla EU-stater?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(9 oktober 2000)

Som kommissionen redan framhållit vid andra tillfällen, delar den parlamentets uppfattning om främjande av trafiksäkerhet och den oro som frågeställaren ger uttryck för. Ett viktigt mål för kommissionens handlande är att anta åtgärder för att öka trafiksäkerheten och minska antalet offer för olyckor.

Kommissionen är övertygad om att trafiksäkerhet är något som alla har ansvar för. Gemenskapen, medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter, motorfordonsindustrin och trafikanterna har alla sina uppgifter att fullgöra. Bland de viktigaste åtgärderna som måste vidtas finns förbättrad infrastruktur, utbildning av trafikanter och förare, trafikregler och tekniska kontroller samt aktiva och passiva säkerhetsanordningar på motorfordon.

Som frågeställaren säger, nämnde kommissionen i sitt meddelande av den 17 mars 2000 med titeln Prioriteringar när det gäller vägtrafiksäkerheten inom EU Lägesrapport och klassificering av åtgärder(1) bilfronter som är säkrare för fotgängare och cyklister som en prioriterad trafiksäkerhetsfråga på kort och medellång sikt.

Det är tekniskt svårt att konstruera bilar som ger minskade skador vid krockar med fotgängare i låg hastighet. Det är en ny metod som inte prövats någon annanstans i världen. Ett omfattande arbete har utförts av de europeiska organisationer som sysslar med passiv fordonssäkerhet för att utarbeta en prestandastandard. De åtgärder som vidtas måste bygga på styrkta vetenskapliga belägg. Arbetet tar tid och är ännu inte färdigt.

Kommissionen är villig att fortsätta att föra en öppen dialog med alla berörda, och att underrätta parlamentet om dialogens resultat under hösten. Kommissionen kommer inte att kompromissa om säkerheten, men det är nödvändigt att nå fram till den bästa tekniska lösningen mot bakgrund av kunskapens nuvarande ståndpunkt.

(1) KOM(2000) 125 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2792/00

från Niels Busk (ELDR) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Återimport av bidragsberättigade varor

Som ett tillägg till min fråga E-0979/00 vill jag fästa kommissionens uppmärksamhet vid att de flesta mjölk- och oxköttsprodukter är definierade som särskilt känsliga för handel i spekulationssyfte.

Mot bakgrund av de senaste sänkningarna av bidragen vill jag gärna höra om kommissionen överväger att begränsa denna förteckning eftersom problemet kan förmodas vara särskilt aktuellt för produkter med mycket höga bidrag.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 oktober 2000)

Kommissionen har inte för närvarande för avsikt att göra inskränkningar i den förteckning över känsliga produkter som avses i bilaga V till kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter(1). Även om exportbidragen är nedsatta för vissa produkter finns det ändå risk för återimport av produkter i de fall då produkterna omfattas av nedsatt tullsats eller nolltullsats jämfört med icke förmånstull. Det kan inte heller uteslutas att nivåerna på exportbidragen i framtiden skulle kunna höjas för vissa sektorer.

(1) EGT L 102, 17.4.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3310/00

från Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) till kommissionen

(18 oktober 2000)

Ämne: Uppförande av byggnad i strid med lagen

Området i kommunen Villa Castelli (Brindisi, Italien) kännetecknas av en gravina, en naturlig ravin som är typisk för landskapet i Apulien och av stor betydelse för miljön.

Hela området, inklusive ravinen, är miljöskyddat genom miljö- och kulturministeriets dekret av den 18 september 1996 (den s.k. Legge galasso).

Enligt regionen Apuliens lag nr 56/1980 råder det byggförbud i ett område på minst 200 meter kring ravinen.

Med dokument nr 3347 av den 14 maj 1996 förklarade regionen Apulien (förvaltningsgrenen miljö, ekologiska sektorn, avdelningen för parker och naturreservat) att uppförandet av en ny byggnad med en yta på 490 m2 i den naturliga miljön runt ravinen kommer att få negativa konsekvenser för landskapet, naturen, marken samt ytvattnet som man ännu inte har gjort någon bedömning av.

Kommunen Villa Castelli, som bland annat åtnjuter stöd från det operativa flerfondsprogrammet (åtgärderna 7.3.9 och 7.3.10), har i strid med miljöskyddet samt nationella och regionala lagar inlett arbetena för att bygga ett allaktivitetshus på 693 m2 i ravinen.

Kan kommissionen mot denna bakgrund uppge om det är tillåtet att utnyttja medel från det operativa flerfondsprogrammet för att genomföra byggnadsprojekt som strider mot miljö- och naturskyddslagar?

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta efter att dess tjänstemän genom en undersökning på plats har bekräftat dessa uppgifter?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(3 november 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2789/00

från Jillian Evans (Verts/ALE) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: Tuberkulos

Nära två miljoner människor i världen dör av tuberkulos varje år, trots att det finns ett effektivt och kostnadseffektivt behandlingsprogram kallat Directly Observed Treatment Strategy (DOTS) som kan bota de flesta tuberkulosfall inom 6-9 månader.

Har Europeiska unionen några planer på att finansiera initiativ som startats i Afrika och Asien för att bekämpa spridningen av denna stora sjukdom? Om inte, kommer rådet att undersöka möjligheterna av att ta ett sådant initiativ?

Svar

(16 november 2000)

Inom ramen för de samarbetsavtal som slutits med ett stort antal utvecklingsländer i Afrika, Asien och Latinamerika antingen bilateralt eller multilateralt, vilket t.ex. är fallet med Cotonou-avtalet med AVS-staterna ger Europeiska unionen betydande bistånd till hälso- och sjukvårdsprojekt, inklusive projekt som är inriktade på att utrota tuberkulos och andra överförbara sjukdomar.

Dessutom vill rådet fästa den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på de slutsatser om förfaranden som rådet (biståndsfrågor) godkände den 18 maj 2000 när det gäller de tre viktigaste överförbara sjukdomarna: hiv/aids, malaria och tuberkulos.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3030/00

från Stefano Zappalà (PPE-DE), Generoso Andria (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE) och Francesco Fiori (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Översvämningar i Kalabrien

Med beaktande av följande omständigheter:

- Med förbehåll för att det kan finnas exaktare uppgifter, omkom den 10 september i Soverato, en kommun i regionen Kalabrien (Italien), åtminstone fem funktionshindrade personer samt ett antal frivilliga och turister, inalles ungefär femton personer, till följd av händelser orsakade av dåligt väder. Dessutom skadades tjugo andra personer.

- Katastrofen berörde även miljön i dess helhet och orsakade en kraftig förorening till följd av att material spreds från avstjälpningsplatser för avfall.

- Katastrofen berodde på ett ras av lera och sten på en campingplats som, trots att den hade tillstånd, förefaller ha varit anlagd på ett högriskområde i miljöhänseende, närmare bestämt på randen av ett vattendrag.

- Det italienska territoriet drabbas sedan en viss tid tillbaka av miljökatastrofer som leder till förlust av människoliv. Dessa olyckor kan ofta förutses och orsakas ofta indirekt av att berörda institutioner och organ inte ingriper i förebyggande syfte.

Kommissionen ombeds därför besvara följande frågor:

- Har Italiens regering offentliggjort en karta över högriskområden i miljöhänseende?

- Följs dessa områden upp och övervakas av kommissionen?

- Uppfyller de italienska nationella myndigheterna på ett lämpligt sätt sin skyldighet att trygga europeiska medborgares säkerhet och värna sitt territorium?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 november 2000)

Kommissionen beklagar förlusten av människoliv, de många skadade och skadorna på miljön efter översvämningarna nyligen i Solverato i Kalabrien.

Ärendet ingår inte i kommissionens kompetensområde och kommissionen beklagar att den inte har den begärda informationen.

Kommissionen vill emellertid upplysa frågeställarna om att regionen Kalabrien inom ramen för gemenskapsstödet till Mezzogiorno under perioden 19941999 fick bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden med 57 miljoner euro för miljöskyddsåtgärder. En av dessa åtgärder handlade om att förebygga denna typ av risk.