SKRIFTLIG FRÅGA E-2069/00

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(27 juni 2000)

Ämne: Sammanhållningsfondens årsredovisning för 1998

I Sammanhållningsfondens årsredovisning för 1998 som framlades av kommissionen den 15 oktober 1999 hänvisas det till att London School of Economics (LSE) givits i uppdrag att utarbeta ekonomiska metoder, inklusive ekonometriska modeller för att kunna undersöka vilka socioekonomiska inverkningar Sammanhållningsfonden haft. Denna undersökning offentliggjordes enligt årsredovisningen 1999. Den av LSE utvecklade modellen tillämpades på en rad utvalda projekt. Några resultat förelåg ännu inte mot slutet av 1998.

Kan Kommissionen bevara följande:

- Var offentliggjordes LSE:s undersökning?

- Hur kan man få tillgång till LSE:s undersökning?

- Vari består skillnaden mellan gängse utvärderingsmodeller och den utvärderingsmodell som använts av LSE?

- Hur kan man få tillgång till utvärderingsresultaten?

- Vilka projekt har utvärderats vid denna undersökning?

- Finns det några skillnader mellan de resultat som framkommit med hjälp av den utvärderingsmodell som använts av LSE respektive de resultat som erhållits med gängse utvärderingsmodeller?

Kommissionens enheter kom överens om ingående referensvärden för ett program om efterhandsutvärdering med vilket 120 projekt skulle utvärderas.

- Vilka projekt utvärderades därvid?

- Vilka resultat erhölls med tanke på den sysselsättningsskapande effekten hos dessa projekt som understötts? Kom projekten att leda till något varaktigt sysselsättningsskapande?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Kommissionen gav i juli 1995 London School of Economics i uppdrag att genomföra en studie av Sammanhållningsfondens ekonomiska och sociala effekter i de medlemsstater som erhåller stöd samt att bedöma de ekonomiska effekterna för gemenskapen i stort. Denna studie har offentliggjorts av kommissionen(1).

Syftet med undersökningen var att ta fram olika utvärderingsmetoder för att bedöma effekterna av infrastrukturinvesteringar och för att göra regionala ekonomiska analyser. Till grund för studien ligger en metodutveckling som lett fram till tre olika ekonomiska modeller. Bland de viktigaste resultaten är att det på lång sikt finns ett starkt positivt samband mellan offentliga investeringar i infrastruktur och privata investeringar i de medlemsstater som fått stöd från fonden, och att medlen från fonden ger betydande sysselsättningseffekter både på kort och lång sikt. Dessutom har man fått tydliga belägg för att inkomsteffekterna och de externa effekterna i de berörda regionerna i vissa fall är starkare än vad resultaten från mer traditionella modeller för projektutvärdering, till exempel kostnads-nyttoanalyser, ger vid handen.

Modellerna har genomgått ytterligare test och de har även tillämpats på andra projekt på transport- och miljöområdet som finansieras av Sammanhållningsfonden. Resultaten av dessa tillämpningar kommer att offentliggöras i fondens årsrapporter.

Av de projekt som fått medel från fonden har kommissionen hittills, med stöd av oberoende experter, efterhandsutvärderat 31 stycken på miljöområdet och 40 på transportområdet. Resultaten är överlag positiva, särskilt när det gäller sysselsättningseffekterna. På transportområdet har stödet från Sammanhållningsfonden skapat ca 2 200 nya jobb under den fas då infrastrukturen byggs upp. På miljöområdet beräknar man att de projekt som fått stöd har genererat arbetstillfällen inom anläggningssektorn motsvarande 43 000 persontimmar och skapat 460 permanenta jobb.

(1) ISBN 92-828-7238-6 (del 1, 2 och 3).