SKRIFTLIG FRÅGA P-1730/03

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(19 maj 2003)

Ämne: Eurojusts årsrapport för 2002

Av Eurojusts årsrapport för 2002 framgår att det finns många problem i samband med institutionens verksamhet och sätt att fungera.

När det gäller Eurojust och dess kontakter med andra organ undrar jag därför:

a) Förekommer det överlappningar och förvirring gällande rollfördelningen mellan Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket (eftersom det i rapporten sägs att rollerna på många sätt liknar varandra och att skillnaden inte ens är klar för dem som arbetar inom rättsväsendet på nationell nivå)? Bör inte förhållandet mellan Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket, eftersom det rör sig om två olika organ som förvaltar känsliga och personliga uppgifter, präglas av tydliga regler i stället för av det som i rapporten beskrivs som flexibilitet och informella beslut? Är det inte nödvändigt att öka insynen i Eurojusts relationer med Europol och bedrägeribekämpningsenheten OLAF, och att garantera rättslig och demokratisk kontroll på europeisk nivå? Måste man inte klargöra Eurojusts roll inom de gemensamma utredningsgrupperna? Skall inte de inbördes förhållandena mellan Eurojust och medlemsstaterna och andra organ som redan deltagit vid Eurojusts sammanträden och utbytt information med Eurojust överensstämma med artikel 27 i beslutet om Eurojusts inrättande?

b) När det gäller tillgången till information, uppgiftsskydd och insyn: Anser inte kommissionen att Eurojusts förslag i rapporten för 2002 om att inrätta en databank för utredningar (i synnerhet en om pornografi på Internet) är oklart och föranleder tvivelsmål angående förenligheten med beslutet om inrättande av Eurojust? Innebär inte Eurojusts tillgång till Schengens databank och det faktum att de nationella medlemmarna i Eurojust har direkt och indirekt tillgång till informationen i Schengens informationssystem att de nuvarande reglerna förbigås? Bör inte tillgången till protokollen från Eurojusts sammanträden vara garanterad, på grundval av förordning (EG) 1049/2001(1)? Har kommissionen någon information om utnämningen av en uppgiftsskyddsansvarig? Först i början av 2003 utsågs den sista medlemmen i den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd av personuppgifter med ansvar för Eurojust. Innebär inte det att man fram till dess grovt försummat att tillämpa de artiklar om skydd av personuppgifter som finns i beslutet om inrättande av Eurojust?

(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(24 juni 2003)

1. Kommissionen anser att Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket kompletterar varandra. I grova drag skall nätverket underlätta de bilaterala kontakterna mellan rättsliga myndigheter, medan Eurojust skall fokusera på samordningen av ärenden med anknytning till tre eller fler länder. Vad gäller graden av formalitet i förbindelserna mellan de båda organen, anser kommissionen att det skulle vara olyckligt om gränsöverskridande samarbete för att utreda och väcka åtal vid grova brott hindrades genom osmidiga arrangemang. Kommissionen håller dock med om att Eurojust behöver anta lämpliga bestämmelser om uppgiftsskydd (se nedan).

I artikel 26.3 i beslutet om Eurojust(1) föreskrivs att Eurojust skall upprätta och upprätthålla ett nära samarbete med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Eurojust och OLAF har undertecknat ett samförståndsavtal om hur samarbetet skall gå till praktiskt. Förbindelserna mellan Eurojust och Europol kommer att fastställas i en överenskommelse som för närvarande håller på att förhandlas fram. Enligt artikel 27.3 i Eurojustbeslutet måste denna överenskommelse godkännas av rådet. Vad gäller den särskilda frågan om att stärka den demokratiska och rättsliga kontrollen hoppas kommissionen att den kommer att få sin lösning genom sammanslagningen av de nuvarande pelarna i ett enda konstitutionellt fördrag.

Eurojusts roll inom de gemensamma utredningsgrupperna bygger på själva Eurojustbeslutet. Eurojust får, antingen genom sina berörda nationella medlemmar eller som kollegium, anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inrätta en gemensam utredningsgrupp (artiklarna 6 a iv och 7 a iv). Varje medlemsstat skall fastställa rätten för en nationell medlem att agera gentemot utländska rättsliga myndigheter, i enlighet med sina internationella åtaganden (artikel 9.3). Av detta följer att en nationell medlem av Eurojust kan delta i en gemensam utredningsgrupp.

Kommissionen anser inte att sådana kontakter mellan Eurojust och tredje land som beskrivs i årsrapporten strider mot artikel 27 i Eurojustbeslutet på det sätt som parlamentsledamoten antyder.

2. Kommissionen håller inte med om att det skulle finnas några problem med att förena förslaget om att inrätta en databas för utredningar med Eurojustbeslutet. Ett sådant index är ett krav enligt artikel 16 i beslutet. I rapporten anges att möjligheten att inom Eurojust upprätta en databas som gör det möjligt att samla uppgifter om barnpornografi håller på att utvärderas. Utan att ha någon närmare information om vad som kan komma att föreslås är det omöjligt för kommissionen att bedöma huruvida en sådan databas skulle vara i överensstämmelse med beslutet.

Kommissionen har inga skäl att tro att de medlemsstater som har beviljat sina nationella medlemmar tillgång till vissa uppgifter i Schengens informationssystem skulle ha brutit mot gällande regler. Här bör det påpekas att Spanien 2002 lade fram ett initiativ(2) om ändring av 1990 års Schengenkonvention(3) så att alla nationella medlemmar i Eurojust får tillgång till viss information i Schengens informationssystem. Initiativet behandlas för närvarande i rådet.

I Eurojustbeslutet (artikel 39) föreskrivs att Eurojusts bestämmelser om tillgång till handlingar skall antas med beaktande av de principer och gränser som anges i förordning (EG) nr 1049/2001(4). Det är Eurojusts bestämmelser (som ännu inte har antagits) och inte förordning (EG) nr 1049/2001 som kommer att vara tillämpliga på handlingar som innehas av Eurojust. Huruvida tillgång till Eurojusts mötesprotokoll bör beviljas är en fråga som Eurojust får ta ställning till vid prövningen av enskilda ansökningar enligt de framtida bestämmelserna.

Den årliga rapporten innehåller inga uppgifter om utnämningen av en uppgiftsskyddsansvarig, eftersom denna tjänst utannonserades först efter den period som omfattas av rapporten, den 13 februari 2003(5). Den sista ledamoten i den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd av personuppgifter tillsattes 2003, vilket mycket riktigt innebär att det system för uppgiftsskydd som föreskrivs i beslutet inte var på plats 2002.

(1) Rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet, EGT L 63, 6.3.2002.

(2) EGT C 160, 4.7.2002.

(3) EGT L 239, 22.9.2000.

(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet, EGT L 145, 31.5.2001.

(5) EUT C 34 A, 13.2.2003.