ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0902/00

från Efstratios Korakas (GUE/NGL) till rådet

(20 mars 2000)

Ämne: Översynen av stödsystemet för bomull

I artikel 6 i förordning (EEG) nr 1553/95(1) åläggs kommissionen att före början av regleringsåret 1999/2000 överlämna en rapport om hur stödsystemet för bomull fungerar och att lägga fram ett förslag om ändring, dock endast om det i rapporten påvisas att detta är nödvändigt. Kommissionen lade emellertid direkt fram ett förslag om ändring. Kommissionen medger i sin motivering att denna förpliktelse (dvs. att utarbeta en rapport om hur stödsystemet, som inrättades genom punkt 11 i protokoll 4 som utgör bilaga till anslutningsakten för Grekland, fungerar) till viss del föregicks av kommissionens rapport till rådet om Greklands begäran inom bomullssektorn (KOM(1998) 10).

Kommissionen har inte fullgjort sina förpliktelser och i motiveringen till sitt förslag om ändring framförde den dessutom argument som i avsaknad av en komplett analys inte ger en verklighetstrogen bild av hur sektorn fungerar. Utgifterna för stödsystemet för bomull beror till stor del på bomullspriserna på världsmarknaden. Kommissionen hävdar att utgifterna får överstiga 900 miljoner euro. Kommissionen valde att lägga fram sitt förslag om ändring vid en tidpunkt då priserna på världsmarknadspriset var på sin lägsta nivå sedan den sista översynen av stödsystemet för bomull. Världsmarknadspriset på bomull har dessutom ökat med 48 procent sedan kommissionens förslag antogs (för drygt tre månader sedan). På mindre än tre månader har förslaget om ändring blivit inaktuellt och föråldrat.

Följaktligen stöter de institutioner som måste ta ställning till kommissionens förslag på följande tre problem: det faktum att kommissionen brustit i sina förpliktelser, avsaknaden av en tillförlitlig analys och användningen av konjunktursrelaterade argument som kan ge en vilseledande bild av verkligheten. Kommer rådet att kräva att kommissionen fullgör sina förpliktelser enligt förordning (EEG) nr 1553/95? Kommer rådet att be kommissionen lägga fram ett nytt uppdaterat förslag i vilket hänsyn tas till rapporten om hur stödsystemet för bomull fungerar?

(1) EGT L 148, 30.6.1995, s. 45.

Svar

(25 maj 2000)

Efter att i februari 1998 inför rådet ha lagt fram sin rapport om de grekiska anspråken inom bomullssektorn översände kommissionen i december 1999 också till rådet, i enlighet med dettas uppmaning från juni 1998, två förslag till reformering av stödsystemet för bomull.

Kommissionens förslag, där visserligen nuvarande stödsystem i stora drag behålls, avser som den ärade parlamentsledamoten säkert har kunnat konstatera en lång rad inslag av ekonomisk, teknisk, budgetär och ekologisk natur som låter ana vilka invecklade analyser kommissionen har ägnat sig åt för att utarbeta dem.

Dessa förslag är för närvarande föremål för en ingående granskning inom rådets instanser.

Rådet kommer att i god tid fatta ett passande beslut i detta ärende. Inför detta tänker rådet inte försumma att uppmärksamt ta del av parlamentets yttrande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0255/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2000)

Ämne: McDonalds betänkande

Vilken analys har kommissionsledamot Kinnock gjort av McDonalds rapport, som det refererades till i Sunday Times av den 3 oktober 1999, då han utformat reformer för kommissionen, i synnerhet med tanke på a) anklagelser om bedrägerier, b) arbetsmentalitet, och har gemenskapsmedel använts för att finansiera dessa efterforskningar?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(22 mars 2000)

Den rapport som parlamentsledamoten nämner var en uppföljning till en liknande undersökning i samma ämne från 1993, och gjordes för att utvärdera huruvida och i vilken omfattning den utvidgning som kom emellan, eller andra händelser, hade påverkat de kommissionsanställdas inställning sin arbetsgivare, till sina egna roller, och till sina kollegers roller. Undersökningar av denna typ kan uppenbarligen vara användbara när man överväger hur man skall sköta rekryteringen från framtida medlemsstater, eller när man genomför produktiva förändringar av personalpolitiken.

McDonalds främsta slutsats var att de förändringar som var specifika för kommissionens anställda var små eftersom de flesta förändringarna av personalens inställning huvudsakligen kan hänföras till breda samhällsförändringar, exempelvis när det gäller arbetsgivarens skyldigheter, kvinnors ställning på arbetsplatsen och sociala normer.

Man tog emellertid hänsyn till rapporten vid sammanställningen av vitboken Reformen av kommissionen(1). Ett exempel gäller personalens motivation eller arbetsmentalitet, vilket är den fråga som parlamentsledamoten uttryckligen tar upp i sin fråga. Den vikt som läggs vid befordran på grundval av meriter och vid bättre ledning är, bland övriga förändringar, gäller i synnerhet strävan efter att erkänna meriterande prestationer och att åstadkomma villkor som liknar dem som Dr McDonald rekommenderar.

De anklagelser om bedrägerier som parlamentsledamoten nämner i sin fråga beskrevs av Sunday Times som mörka men ofta grundlösa. I de fall där anklagelser förs fram och misstankar kan stödjas med rimliga bevis blir de alltid föremål för vederbörliga undersökningar och förfaranden.

Dr McDonald var kontrakterad och avlönad därefter av kommissionen.

(1) KOM(2000) 10 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0436/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(23 februari 2000)

Ämne: Kommissionens ställningstagande med anledning av Förenade kungarikets avsikter att regionalisera fisket i gemenskapens fiskevatten

Förenade kungariket har för avsikt att regionalisera fisket i gemenskapens fiskevatten, vilket ständigt kommer till uttryck genom dess försök att splittra det europeiska fiskeområdet och utöka ländernas territorialvatten från 12 till 24 nautiska mil. Enligt uppgifter från journalister överväger Franz Fischler, kommissionsledamot med ansvar för jordbruk och fiske, att stödja Förenade kungarikets avsikter.

Vilket är kommissionens officiella ställningstagande i denna viktiga fråga?

Är kommissionen beredd att stödja Förenade kungariket i dess avsikter som, om de konkretiseras, kan äventyra den gemensamma fiskeripolitiken och försvaga det europeiska ekonomiska och monetära området?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 april 2000)

Kommissionen vill upplysa parlamentsledamoten om att den brittiska regeringen inte har lagt fram några förslag om regionalisering av den gemensamma fiskepolitiken eller om en utökning av den gällande territorialvattensgränsen från 12 till 24 nautiska mil.

Dessa tankar kom upp under de samråd om den gemensamma fiskepolitiken efter 2002 som kommissionen organiserade under 19981999. Ett detaljerat dokument om regionaliseringen av den gemensamma fiskepolitiken lades fram av en engelsk sammanslutning för fiskarnas organisationer. En resolution om att upprätta nationella territorialvatten på 24 nautiska mil antogs också av parlamentet i februari 1999.

Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta en rapport om fiskesituationen i gemenskapen, enligt vad som föreskrivs i artikel 14.2 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om inrättande av ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk(1). Rapporten kommer att publiceras under första halvåret 2001.

Denna rapport kommer att beakta den diskussion som pågår inom gemenskapens institutioner om den gemensamma fiskepolitiken efter 2002 och inbegripa en diskussion om möjliga fördelar och nackdelar med de tankar som ledamoten hänvisar till.

(1) EGT L 389, 31.12.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0096/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Övergripande saneringsplan för Vigofjorden

Det håller på att genomföras en saneringsplan för Vigofjorden, finansierad till 80 procent genom Sammanhållningsfonden och till 20 procent av den regionala regeringen i Galicien. Den dåliga hanteringen av planens genomförande, vilket har lett till skador på tillgängliga anläggningar, orsakar flera problem som bl.a. tar sig uttryck i utsläppen av avloppsvatten från hushållen och i förekomsten av farligt och giftigt industriavfall som påverkar stränder med högt naturvärde och socialt värde. Detta framgår av uppgifter från invånarna i kommunen Alcabre i Vigo.

Invånarna i Alcabre har redan uppmärksammat denna situation för kommissionen och för Europeiska ombudsmannen och krävt en kontroll av området mellan Coruña-vägen och floden Lagares utlopp i kommunen Vigo.

Kommer kommissionen att genomföra en kontroll av avloppsledningen vid Vigofjorden och reningsverket i floden Lagares, i enlighet med invånarnas krav?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(7 mars 2000)

Kommissionen har nyligen underrättats om de förhållanden som nämns av parlamentsledamoten. Den har vänt sig till de spanska myndigheterna för att få uppgifter om de påtalade förhållanden och för att kunna kontrollera om gemenskapens bestämmelser följts för projektet i fråga. På övervakningskommitténs nästa möte, som skall äga rum i april 2000, kommer kommissionen att kräva en närmare analys av vad detta projekt innebär. Den kommer att underrätta parlamentsledamoten om hur detta ärende fortskrider.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1211/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(14 april 2000)

Ämne: Deutsche Post och Tysklands regering

Tysklands regering har beviljat Deutsche Post en lagfäst monopolställning och fastställt portoavgifterna så, att Deutsche Post kommit att få avsevärt högre intäkter än vad som behövs för att dess allmänna tjänster skall kunna säkerställas. Denna ekonomiska fördel har Deutsche Post kunnat utnyttja till att subventionera sina kommersiella paketbefordringstjänster (så att konkurrenterna inom branschen fått vidkännas en omedelbar nackdel) samt till att förvärva företag runtom i EU (så har Deutsche Post exempelvis förvärvat 50 procent av Securicor Distribution och även köpt Herald International Mailings).

Kommissionen har redan antytt att den tyska regeringens stöd till Deutsche Post verkar innefatta statligt stöd. Har kommissionen nu för avsikt att klart säga ifrån om detta verkligen är fallet eller inte, och om så är fallet, vad tänker kommissionen vidta för åtgärder för att hindra denna överträdelse av gemenskapsrätten?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(26 maj 2000)

Den 20 juli 1999 beslutade kommissionen att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 (f.d. artikel 93) i EG-fördraget avseende eventuellt statligt stöd till Deutsche Post AG.

Förfarandet omfattar alla påståenden om statligt stöd till Deutsche Post AG: användning av inkomsterna från monopolställningen inom brevbefordran för att täcka förlusterna för postpakettjänsterna, användning av sådana inkomster för finansiering av förvärv, användning av inkomster från fastigheter som överförts till Deutsche Post AG för att finansiera förvärv, statliga skuldgarantier samt statens täckande av pensionsåtaganden.

Kommissionen granskar för närvarande de synpunkter som inkommit från den tyska regeringen och övriga berörda parter. Eftersom granskningen fortfarande pågår går det ännu inte att ge några upplysningar om resultatet av undersökningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0400/00

från William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen

(15 februari 2000)

Ämne: Melton Mowbray pork pies (fläskpajer)

Kan kommissionen säkerställa att Melton Mowbrays (Leicestershire) namn och regionala status skyddas när det gäller tillverkningen av de traditionella, världsberömda fläskpajerna, på samma sätt som den har beviljat skydd för producenterna av champagne och stiltonost?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 mars 2000)

Genom förordning (EEG) nr 2081/92(1) har ett gemenskapssystem för registrering och skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar fastställts för jordbruksprodukter och livsmedel avsedda för konsumtion som livsmedel. Detta system omfattar inte vinprodukter och spritdrycker. Om produkten i fråga, pork pie (fläskpaj) skulle betraktas som en produkt baserad på kött, skulle den kunna omfattas av detta system.

Det kan för övrigt påpekas att det rör sig om ett frivilligt system och att det följaktligen ankommer på en grupp producenter som är berörda av produkten i fråga att inleda åtgärder enligt förordning (EEG) nr 2081/92 för eventuell registrering av beteckningen Melton Mowbray Pork Pies.

För att produkten skall kunna registreras måste den liksom det geografiska området beskrivas noggrant i en produktspecifikation och därtill skall uppgifter som styrker att produkten härstammar från det geografiska området anges i enlighet med bestämmelserna i artikel 4 i förordningen. De kriterier som fastställts genom definitionerna, antingen för en geografisk beteckning eller en ursprungsbeteckning, måste också vara vara uppfyllda och visas i ansökan om registrering.

Beslut om att ansökan överensstämmer med förordningens bestämmelser kan fattas först när kommissionen har mottagit alla uppgifter förmedlade av Förenade kungadömets myndigheter.

Därutöver finns ett förfarande för gemenskapsinvändning genom offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, som syftar till att ge andra producenter som eventuellt är berörda möjlighet att tillvarata sina intressen.

(1) EGT L 208, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1445/00

från Arlene McCarthy (PSE) till kommissionen

(3 maj 2000)

Ämne: Idrott och EU-fördrag

Under de senaste åren har Europeiska kommissionen fått behandla allt fler fall som rör idrott. Denna situation är komplicerad eftersom Europeiska unionens rättsliga ram inte omfattar idrottsfrågor.

Anser kommissionen att det är önskvärt eller ens möjligt att lägga till ett protokoll eller en bilaga om idrott som skall behandlas vid regeringskonferensen?

Vilken rättslig betydelse anser kommissionen att ett sådant protokoll eller en sådan bilaga bör ha och hur skall protokollet eller bilagan utformas?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(24 maj 2000)

Kommissionens yttrande om regeringskonferensen för att ändra fördragen finns i dokumentet Institutionella reformer en förutsättning för en lyckosam utvidgning(1).

Ingen hänvisning till att eventuellt föra in sporten i fördragen återfinns i detta dokument.

(1) KOM(2000) 34 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0090/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Mjölkkvoten för Galicien

Enligt uppgifter i galiciska medier har en talesman för och högt uppsatt tjänsteman i generaldirektoratet för jordbruk och fiske, som nyligen utnämnts till generaldirektör, meddelat att Galiciens mjölkkvoter inte kommer att höjas och att Galicien borde vara tacksamt för sin begränsade andel av ökningen av den spanska kvoten med 550 000 ton för året och efterföljande år. Han borde dock känna till, liksom alla kommissionens högt uppsatta tjänstemän, att Galicien har en helt otillräcklig mjölkkvot. Jordbruket kan inte moderniseras utan att lantbruk med kapacitet att uppnå den genomsnittliga europeiska produktionsnivån slås ut, när de i stället kunde ha bidragit till att öka produktionen i Galicien så att den blir jämförbar med produktionen i andra regioner och länder, såsom Bretagne och Irland.

Vilken strategi för landsbygdsutveckling anser kommissionen att en region som Galicien kan följa, när det inte finns några möjligheter att öka mjölkproduktionen, vilket trots allt borde vara den huvudsakliga och effektivaste regionala utvecklingsstrategin, tillsammans med en diversifiering som följs parallellt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 februari 2000)

I förordningen om landsbygdens utveckling ingår en rad anpassnings- och utvecklingsåtgärder för landsbygdsområdena. Det är dock inte kommissionen utan de nationella eller regionala behöriga myndigheterna som skall fastställa utvecklingsprogrammet för en region, föreslå utvecklingsstrategi och vilka åtgärder som skall genomföras på medellång sikt, samtidigt som hänsyn tas till dess speciella socioekonomiska förhållanden.

Det som åligger kommissionen är att granska om den genomförda analysen och de föreslagna åtgärderna tillfredsställer regionens behov av omstrukturering och omställning.

Beträffande mjölkkvoter hänvisas parlamentsledamoten till svaret på hans skriftliga fråga E-91/00(1).

(1) EGT C 330 E, 21.11.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0883/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(22 mars 2000)

Ämne: Commercial Hydraulics flytt från England till Tyskland

Ultra Hydraulic Ltd. (en avdelning inom Commercial Hydraulics) har nyligen presenterat sina planer på att lägga ned sin verksamhet i Cheltenham, Gloucestershire, Förenade kungariket och flytta den till Tyskland. Beskedet kom utan att fackföreningar meddelats i förväg och flytten kommer att medföra att 252 arbetstillfällen försvinner från anläggningen i Cheltenham.

Har Europeiska kommissionen beviljat några anslag till Commercial Hydraulics för denna flytt? Har den också försökt kontrollera om den tyska regeringen har beviljat några anslag till företaget för flytten, och om så är fallet, huruvida detta överensstämmer med EU:s lagstiftning om statliga stöd? Anser kommissionen att det bristande samrådet om flytten motsvarar andan eller bokstaven i lagen om samråd med arbetstagarna?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(10 maj 2000)

Kommissionen har inte mottagit någon anmälan från den tyska regeringen om de flyttplaner för Commercial Hydraulics som frågeställaren nämner. Inte heller från några andra källor har det inkommit någon information om att den tyska regeringen har beviljat anslag för denna flytt. Kommissionen har därför ingen möjlighet att avgöra om man, i den mån de är tillämpliga, följer EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd.

Några anslag har inte heller beviljats av kommissionen.

Kommissionen har inga närmare upplysningar om vilka åtgärder som vidtagits av Ultra Hydraulic Ltd eller Commercial Hydraulics för att informera och rådgöra med företrädarna för de anställda om stängningen av anläggningen i Cheltenham och de därpå följande uppsägningarna. Ultra Hydraulic Ltd har dock enligt rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om kollektiva uppsägningar(1) och de brittiska genomförandebestämmelserna utan tvekan skyldighet att vidta sådana åtgärder innan uppsägningar företas. Det åligger alltså i första hand de brittiska myndigheterna att bedöma huruvida skyldigheterna har uppfyllts.

Gemenskapslagstiftningen medför för närvarande inga uttalade skyldigheter att informera och rådgöra i förväg vid flyttning och nedläggning av verksamhet. Det var just för att täcka denna brist som kommissionen i november 1998 lade fram ett förslag om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i gemenskapen(2) som handlar om att arbetstagarna permanent och regelbundet skall medverka vid den strategiska utvecklingen och förändringarna i anställningssituationen inom företagen. Kommissionen arbetar aktivt för ett snart antagande av detta förslag.

(1) EGT L 225, 12.8.1998.

(2) EGT C 2, 5.1.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1303/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(27 april 2000)

Ämne: EU/Österrike

En undersökning som gjorts av det irländska Institute of European Affaires kritiserar de 14 medlemsstaternas åtgärder mot Österrike. Enligt institutet står åtgärderna inte endast i strid med gemenskapsrätten utan också med principen om demokrati. Undersökningen som gjorts av Eugene Regan, en irländsk jurist som tidigare arbetade vid kommissionsledamot Peter Sutherlands kansli, riktar också hård kritik mot det portugisiska ordförandeskapets inställning i frågan.

Den huvudsakliga kritiken riktar sig mot det att man inblandat sig i ett demokratiskt förfarande, att den form av åtgärder de 14 EU-staterna valt inte genomförs inom ramen för EU, utan utanför detta rättsområde, samt att det portugisiska ordförandeskapet tillämpat ett kontroversiellt tillvägagångssätt som inte gav Österrikes nya regering en möjlighet att uttala sig i frågan.

Undersökningen poängterar uttryckligen att det inte finns grunder för att godkänna antagandet enligt vilket Österrike är ett mindre demokratiskt land än Irland eller något annat EU-land.

Mot bakgrund av denna väl underbyggda akademiska studie, frågar jag rådet

- huruvida det känner till undersökningen,

- om inte, huruvida det har för avsikt att skaffa den och bekanta sig med den, och slutligen

- vad det avser göra för att normalisera förhållandet till Österrike?

Svar

(10 juli 2000)

Rådet har inte granskat den undersökning som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till och har ingen åsikt om den. De åtgärder som frågan hänvisar till är inte bindande för rådet och rådet har inte tagit ställning till dem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1100/00

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: Användning av Nandrolon

Skulle kommissionen kunna kommentera om vad som impliceras av rådets direktiv 96/22/EG(1) av den 29 april 1996 som förbjuder användningen av prekursorer till Nandrolon i livsmedel sedan ett italienskt idrottsförbund bevisat att sådana ämnen ingår i ett järnpreparat som används av idrottsmän?

Skulle kommissionen även kunna bekräfta att en förekomst av Nandrolonprekursorer utan att detta anges i innehållsdeklarationen är olaglig enligt rådets direktiv 79/112/EG(2) av den 18 december 1978?

(1) EGT L 125, 23.5.1996, s. 3.

(2) EGT L 33, 8.2.1979, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(22 maj 2000)

Som kommissionen svarade på den skriftliga frågan P-1611/99(1) från parlamentsledamoten är tillförsel av ämnen med androgen verkan, t.ex. nandrolon, till husdjur eller vattenbruksdjur, oavsett på vilket sätt det sker förbjudet, i enlighet med rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG. Om dessa ämnen påträffas i dessa djur eller i förädlade produkter som kommer från dessa djur och som saluförs, måste de omedelbart tas bort från marknaden och förstöras.

Kommissionen har ingen information om karaktären hos de produkter som parlamentsledamoten nämner. Livsmedel avsedda att täcka idrottsmäns särskilda näringsbehov omfattas ännu inte av någon särskild gemenskapslagstiftning utan de nationella bestämmelserna gäller, om sådana finns.

I allmänhet skall alla livsmedelsingredienser finnas på ingrediensförteckningen med märkning av livsmedel enligt rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel.

(1) EGT C 27E, 29.1.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0660/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Fusionen av de galiciska företagen Bazan och Astano med statsägda spanska skeppsvarv

Det spanska statsföretaget Sociedade Estatal de Participações Industriais undersöker möjligheten till en fusion med varven i de galiciska företagen Bazan och Astano, vilket skulle ge upphov till ett enda civilmilitärt företag.

Känner kommissionen till dessa planer och kan den ange om fusionen kommer att innebära att de galiciska skeppsvarven sålunda på nytt kan konstruera fartyg för handelsflottan?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(10 april 2000)

Eftersom detta ämne redan har avhandlats i parlamentsledamotens skriftliga fråga E-94/00(1) hänvisar kommissionen till sitt svar på den frågan. Där framgick att ett sammanslaget företag inte skulle kunna återuppta byggandet av handelsfartyg.

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 176.