SKRIFTLIG FRÅGA E-1893/99

från Gérard Deprez (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 1999)

Ämne: Livsmedelssäkerhet

Känner kommissionen till att FDA, amerikanska livsmedels- och läkemedelsmyndigheten, nyligen tillkännagav att den inom en nära framtid kan komma att införa restriktioner på den mycket utbredda användningen av antibiotika inom djuruppfödningen som en följd av undersökningar som visar att antibiotikaresistenta bakterier kan överföras från djur behandlade med dessa läkemedel till de människor som konsumerar dem?

1. Känner kommissionen till dessa undersökningar eller motsvarande slutsatser? Kan den åtminstone bekräfta att sådan forskning bedrivs och stöds på europeisk nivå? Om ja, verkar denna forskning komma fram till liknande resultat?

2. Kan man anse att försiktighetsprincipen i dagens läge respekteras i Europa på detta område och, i synnerhet, kan kommissionen i detalj redogöra för de övervaknings- och kontrollsystem som för närvarande används genom hela livsmedelskedjan för att undvika att detta slag av resistens överförs till människan?

3. Ämnar inte kommissionen föreslå förbättringar till det system som idag används med tanke på den betydelse som den nu verkar fästa vid livsmedelssäkerhet och med beaktande av de katastrofala konsekvenser som en sådan överföring av antibiotikaresistenta bakterier kunde få för folkhälsan?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 december 1999)

1. Kommissionen känner till att många internationella organisationer, särskilt Världshälsoorganisationen, försöker att lösa problemet med antibiotikaresistenta bakterier. Den amerikanska Food and drug administration(FDA)är också engagerad i denna fråga.

Kommissionen vill göra parlamentsledamoten uppmärksam på det faktum att kommissionen har förbjudit användningen, i form av tillsatser, av tetracykliner (under sjuttiotalet) och av ardacin (januari 1998). Vidare ger kommissionen inte längre tillstånd till användningen av avoparcin (januari 1997) samt fyra andra antibiotika, bacitracin zink, virginiamycin, tylosin fosfat och spiramycin, (december 1998). Orsaken till förbuden var att man ville reservera användningen av dessa antibiotika, eller närbesläktade molekyler, för läkemedel för människor. Man hoppades på så sätt att kunna minska risken för utvecklingen av korsresistens samt förhindra spridning av resistensen till människan för att läkemedel för människor skulle förbli effektiva.

Kommissionen har också bett den vetenskapliga styrkommittén att rent generellt undersöka problemet med antibiotikaresistenta bakterier. I kommitténs yttrande av den 28 maj 1999 underströks nödvändigheten av att minska den allmänna användningen av antibiotika inom alla områden: humanmedicin, veterinärmedicin, tillsatser i foder och bekämpningsmedel. Kommissionen studerar dessa rekommendationer och kommer att lägga fram lämpliga lagförslag.

2. Kommissionen tillämpade försiktighetsprincipen redan när den inte längre gav tillstånd till användningen, i form av tillsats, av de antibiotika som nämns ovan och den kommer att fortsätta att tillämpa denna princip även i framtiden om detta visar sig nödvändigt.

Kommissionen har redan samlat in uppgifter om antibiotikaresistenta bakterier, särskilt salmonella typhimurium DT104, inom ramen för rådets direktiv 92/117/EEG av den 17 december 1992 om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och förgiftningar(1). Ett forskningsprojekt (FAIR) har också påbörjats i syfte att studera övervakningsstrategier när det gäller antibiotikaresistens hos bakterier av animaliskt ursprung.

3. När det gäller vilka antibiotika som skall tillåtas i foder, har kommissionen för avsikt att följa den vetenskapliga styrkommitténs rekommendationer att all användning av antibiotika som används, eller kan användas, i human- och veterinärmedicin snarast bör upphöra samt att man på sikt bör förbjuda all antibiotika i form av tillsatser.

När det gäller folkhälsan, har kommissionen redan vid flera tillfällen visat att den ingående har undersökt problemet med antibiotikaresistens.

Kommissionen stöder Enter-net, ett nätverk för internationell övervakning av gastroenterit, särskilt salmonella hos människor och E. coli O 157. Detta innefattar också övervakning av salmonellaisolats antibiotikaresistens. Alla medlemsstater samt Schweiz och Norge deltar i nätverket.

För att fylla den lucka som finns när det gäller uppgifter om organismer som är antibiotikaresistenta och deras betydelse för folkhälsan, har kommissionen offentliggjort en anbudsinfordran för en studie av användningen av mikrobiella ämnen i gemenskapen i augusti 1999 i syfte att få ett underlag till övervakning i detta avseende.

(1) EGT L 62, 15.3.1993.