ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2732/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Trafikolyckor och trafiksäkerhet i Grekland

Enligt uppgifter från Eurostat (Weekly Europe nr 1011) toppar Grekland den europeiska statistiken över dödsfall i trafiken. I Grekland är trafikdödligheten 47,5 % högre än genomsnittet i Europeiska unionen. Enligt uppgifter från kommissionen beräknas de direkta kostnaderna för trafikolyckor i EU uppgå till 15 miljarder ecu per år, värdet av den ekonomiska vinst som på detta sätt går förlorad uppgår till ytterligare 30 miljarder och ¨kostnaderna¨ för sveda och värk utgör ytterligare 100 miljoner osv.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. har kommissionen tillgång till motsvarande kostnadsberäkningar för Greklands del?

2. har kommissionen tillgång till uppgifter om vilka huvudorsakerna till dödsolyckorna i Grekland anses vara och

3. genom vad slags ingripanden (direkta eller indirekta) kan EU bidra till att tackla problemet?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (6 oktober 1997)

1994 dödades 2 050 och skadades 29 722 människor i vägolyckor i Grekland. Detta motsvarar 987 dödade per miljon registrerade personbilar. Den motsvarande siffran för gemenskapen är 298 dödade per miljon registrerade personbilar. Kommissionen har inga exakta uppgifter om kostnaderna för vägolyckor i Grekland. Däremot tyder närmevärdet i kommissionens dokument från 1997, där ett dödsfall uppskattas kosta 1 miljon ecu, på att de reella kostnaderna för trafikolyckor i Grekland uppgick till runt 2 000 miljoner ecu under 1994.

Ytterligare siffror rörande trafikolyckor i Grekland och upplysningar om de ekonomiska följderna av trafikolyckor är tillgängliga i meddelandet om ökad vägtrafiksäkerhet inom EU ((KOM(97) 131. )). Där för kommissionen upp ett antal förslag till åtgärder som skulle bidraga till att minska antalet trafikolyckor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2071/97 från Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Gemenskapens finansiella bidrag på miljöområdet

Inom ramen för budgetposten B4-3060 beviljas bidrag inom ramen för miljöskyddet. I EGT C 148, 16.5.1997, publiceras en lista över organisationer som har erhållit sådana medel.

Kan kommissionen ge mig besked om vilka projekt som inlämnats av ¨European Golf Association¨?

Kan kommissionen ge mig ytterligare upplysningar om denna organisation? Kan stadgarna för den bifogas och går det att få fram en lista över dem som på senaste tiden suttit i organisationens styrelse?

Kan kommissionen ge mig besked om hur det övervakas att de pengar som denna organisation fått används rätt?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på de skriftliga frågorna H-503/96 ((Debatter i Europaparlamentet den 19 juni 1996, bilaga nr 4-484 till Europeiska gemenskapernas officiella tidning, s. 222-223. )) och H-605/96 ((Debatter i Europaparlamentet den 17 juli 1996, bilaga nr 4-486 till Europeiska gemenskapernas officiella tidning, s. 224. )) av Philippe De Coene om vilka projekt som har inlämnats av European Golf Association.

En kopia av European Golf Associations stadgan och en förteckning över kommittéledamöterna sänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

Kommissionen har regelbundet följt med hur projektet har utvecklats. Det kulminerar i kampanjen ¨Committed to the Green¨ som inleds i slutet av september 1997 i samband med golfturneringen Ryder Cup mellan Europa och Förenta staterna.

När projektet är slutfört skall projektledaren lämna in en slutrapport om verksamheten, samt sluträkenskaper som omfattar alla utgifter, tillsammans med ett bokslut. Denna information granskas av kommissionen, så att det kan säkerställas att verksamheten genomförts korrekt och att de totala utgifterna har förts upp i tillbörlig ordning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2698/97 från Maartje van Putten (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Demonstranter i Papua-Nya Guinea

1. a) Är kommissionen medveten om att rättsliga förfaranden för närvarande pågår i Papua-Nya Guinea mot Jonathan O'ata, John Kawovo, Powes Parkop och John Napu som i mars 1997 spelat en ledande roll för att organisera demonstrationer mot att myndigheterna i Papua-Nya Guinea satt in legosoldater i Bougainville?

1. b) Om så är fallet, följer kommissionen hur dessa förfaranden utvecklas?

2. Håller kommissionen med Amnesty Internationals uppfattning om att dessa personer, ifall de döms och förpassas till fängelse, bör betraktas som politiska fångar och att det inträffade är att anse som ett kränkande inslag i det relativt öppna politiska klimat som råder i Papua-Nya Guinea?

3. Vilka möjligheter ser kommissionen till att i sina kontakter med myndigheterna i Papua-Nya Guinea yrka på att dessa skall tillse att de rättsliga förfarandena förlöper under högaktning av mänskliga rättigheter och politiska friheter?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (7 oktober 1997)

Kommissionen har nära följt frågan om anklagelserna mot Jonathan O'ata, John Kawowo, Powes Parkop och John Napu.

Efter valet i juni bildades en ny regering den 29 juli 1997 och det stod omedelbart klart att denna nya regering eftersträvade nationell enighet om frågor rörande Sandlinelegosoldatskrisen.

De fyra ovannämnda inställde sig i domstolen den 29 augusti 1997 anklagade för upplopp. Åklagarsidan föreföll inte ha förberett målet och begärde ajournering utan att föreslå något nytt datum. Detta godtogs inte av försvaret och till slut lades åtalet ner. Fallet är följaktligen att betrakta som avslutat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2759/97 från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Familjekort för europeiska järnvägar

I Frankrike och Tyskland finns det ett så kallat familjekort för järnvägen som också erkänns ömsesidigt.

1. Skulle det inte vara önskvärt att införa ett familjekort inom Europeiska unionen som gäller i alla medlemsstater för att stärka järnvägarnas attraktionskraft och stödja familjerna?

2. Kommer kommissionen att ta initiativ i detta syfte? Om inte, varför inte? Om ja, vilka?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (7 oktober 1997)

Kommissionen är medveten om de uppenbara fördelar som en familjebiljett för de europeiska järnvägarna skulle kunna ge familjer och järnvägsföretag. Trots detta anser kommissionen att prisstrukturer och rabattbestämmelser skall bestämmas av järnvägsföretagen själva i enlighet med deras förvaltningsmässiga självständighet.

Med tanke på subsidiaritetsprincipen är det medlemsstaterna själva som skall bestämma i vilken utsträckning de vill understödja prissänkningar för kommunal trafik.

Kommissionen planerar följaktligen inte att ta ett särskilt initiativ för en gemenskapstäckande familjebiljett.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2605/97 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) och Juan Colino Salamanca (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: En kommissionärs uttalanden om den brittiska köttmarknaden

Den 2 juli 1997 informerade massmedierna om att kommissionär Emma Bonino uppgett att olagligt brittiskt kött hade förts in på några länders marknader i Europeiska unionen.

Den 3 juli uppgav kommissionen att detta olagliga brittiska kött inte hade förts in på den spanska marknaden.

Vem i kommissionen påtar sig ansvaret för att ha orsakat allvarliga risker för nedgång på köttmarknaderna i några EU-länder?

Vem i kommissionen påtar sig ansvaret för att ha alarmerat konsumenterna med uttalanden som efteråt korrigerats och nyanserats?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 och E-2605/97 ingivna Emma Bonino för kommissionen (14 oktober 1997)

Kommissionen meddelade den 2 juli 1997, att den hade upptäckt illegal försäljning av brittiskt nötkött till andra medlemsstater och till tredje land.

Kommissionen är mån om att vara öppen och som ett uttryck för dess åtaganden inför parlamentet, har den hållit parlamentet och medlemsstaterna informerade om utvecklingen i denna fråga.

Det är på så sätt som ett spanskt företag med samma namn som ett företag med säte i Guinea Bissau har blivit obefogat anklagad.

Det visade sig dock senare att ett annat spanskt företag hade tagit emot 200 ton kött från ett av de anklagade belgiska företagen. De spanska myndigheterna undersöker för närvarande detta efter att ha blivit informerade av kommissionen.

Kommissionen är medveten om att viss information eventuellt kunde få återverkningar på köttmarknaden, men den har önskat att lägga större vikt vid att informera konsumenterna som ett led i öppenhetsprincipen.

Den händelse som parlamentsledamoten hänvisar till har dock inte haft någon effekt på marknaden, eftersom de insända uppgifterna (på veckobasis), som kommissionen får från medlemsstaterna inte har visat någon prisuppgång för kött i grossistledet på grund av avslöjandena när det gäller illegal export av kött från Förenade kungariket under juli månad.

Det är fortfarande kommissionens uppfattning att det är kommissionens skyldighet att hålla parlamentet, medlemsstaterna och om nödvändigt konsumenterna informerade om denna typ av händelser allteftersom. Detta handlingsmönster stöds för övrigt i hög grad av den tillfälliga kommittén som har till uppgift att göra uppföljningar av rekommendationer när det gäller bovin spongiform encefalopati.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2773/97 från Angela Sierra González (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Kapning av spanska fiskefartyg och fiskeriavtalet mellan Spanien och Marocko som inte efterlevs

Sedan januari 1995 har det inträffat 17 kapningar av spanska fartyg på marockanskt fiskevatten som de marockanska myndigheterna legat bakom.

Efter vad det verkar, och enligt vad Spaniens konsul i Agadir (Marocko) har uttryckt offentligt, underrättar aldrig de marockanska myndigheterna Europeiska kommissionen om kapningarna inom den tidsfrist på 48 timmar som slås fast i det fiskeriavtal som Spanien och Marocko undertecknat.

Dessutom tycks de rättsliga processer som sedan inleds mot spanska redare genomföras utan några av de garantier som krävs i tvistemål, utan trovärdiga bevis för den överträdelse som begåtts, utan meddelande om last, osv.

Känner kommissionen till dessa förhållanden?

Erhåller kommissionen meddelanden om de kapningar som de marockanska myndigheterna genomfört av spanska fartyg som arbetar på detta lands fiskevatten, i enlighet med fiskeriavtalet mellan Marocko och EU? Har den erhållit något sådant meddelande? Hur många?

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta om det verkligen är så att avtalet inte efterlevs?

Känner kommissionen till om de rättsliga processer som förs mot de kapade fartygen uppfyller minimikraven för att säkra insyn och sanningsenlighet?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (3 oktober 1997)

Sedan det nya fiskeavtalet mellan gemenskapen och Marocko trädde i kraft, har de marockanska myndigheterna i allmänhet inom 48 timmar informerat kommissionens delegation i Rabat om de bordningar som ägt rum, i enlighet med kapitel VIII i bilaga II till avtalet.

Enligt kapitel VIII (punkt 3) i fiskeavtalet kan fartygsägaren vid bordning av ett fiskefartyg välja att antingen erlägga ett bötesbelopp som skall fastställas inom ett intervall enligt den marockanska lagstiftningen eller genom att anföra besvär mot den påstådda överträdelsen i en rättslig instans.

Kommissionen har genom sin delegation i Rabat alltid blivit informerad när de marockanska myndigheterna har bordat fiskefartyg från gemenskapen.

Kommissionen har insisterat på att de marockanska myndigheterna uppfyller alla de villkor som stipuleras i avtalet för de förfaranden som gäller för bordning av de fiskefartyg från gemenskapen som har tillstånd att fiska i den marockanska fiskezonen, så att ägare till gemenskapsfartyg har möjlighet att utöva sina rättigheter.

På grund av de bordningar som har ägt rum på sista tiden har kommissionen emellertid begärt ett möte i den gemensamma kommitté som föreskrivs enligt fiskeavtalet för att studera möjligheten att förbättra förfarandena vid bordningar och för att garantera mesta möjliga öppenhet och information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2641/97 från Luigi Vinci (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Programmen Resider I och II i Lombardiet

Gemenskapsprogrammen Resider I och II främjar strategier för industriell återhämtning i områden med järn- och stålindustrier i kris samt nedlagda fabriker, i synnerhet genom att stödja etablering av små och medelstora företag i syfte att höja sysselsättningsnivån i de berörda områdena. Detta borde även gälla för vissa områden i regionen Lombardiet, såsom kommunen Sesto San Giovanni, Brescia och vissa kommuner i provinsen Bergamo och Brescia. I området Sebino-Valle Camonica har man däremot använt medel från programmet Resider för projekt som är oförenliga med programmets anda och ordalydelse, såsom allaktivitets-/kongresscentret i Darfo Boario Terme, ishallen i Ponte di Legno och en simhall i Lovere. Det är uppenbart att dessa projekt inte har bidragit till omplacering av arbetslös personal från järn- och stålindustrin. Den 25 oktober 1996 godkände regionfullmäktige i Lombardiet en anbudsinfordran för tillgång till medel från Resider II (1994-1997). Dessa medel riskerar att tilldelas projekt som inte har någonting med den industriella återhämtningen inom dessa områden att göra.

1. Ämnar kommissionen kontrollera i vilken utsträckning medlen från Resider I och II verkligen har använts i regionen Lombardiet? I så fall - vilka slags kontroller och när?

2. Anser kommissionen inte att man bör bedöma investeringarnas effekt på sysselsättningen och förbinda tilldelningen av ytterligare gemenskapsmedel med ett villkor att planerna verkligen främjar socialt relevant sysselsättning och omplacering av personal som friställts inom järn- och stålindustrin?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (24 september 1997)

Kommissionen övervakar genomförandet av Resider-programmen genom de övervakningskommittéer som inrättats för detta ändamål i enlighet med strukturfondsförordningarna. Den utför också kontroller av verksamheten på plats, i enlighet med dessa förordningar.

Vad gäller Resider-programmen i Italien uppfyller de projekt som parlamentsledamoten nämner villkoren i de operativa program som godkänts av kommissionen efter en förhandsbedömning. Programmen följer de riktlinjer som kommissionen antagit för detta gemenskapsinitiativ, vilket syftar till att stimulera den ekonomiska omställningen i områden som drabbats av stålindustrins tillbakagång, framför allt genom främjande av nya typer av ekonomisk verksamhet och genom förbättring av miljön.

Den information som kommissionen har tillgång till rörande verksamheten inom Resider I i Lombardiet tyder på att mer än 600 arbetstillfällen har skapats i de områden som omfattas av programmet, vilket är ett tecken på att den valda strategin har varit framgångsrik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2805/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Nej till ISM-certifikat om godkänd säkerhetsorganisation

Hur många fartyg per kategori har vägrats ISM-certifikat om godkänd säkerhetsorganisation i varje medlemsstat?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2804/97 och E-2805/97 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen (7 oktober 1997)

Kommissionen antar att parlamentsledamoten hänvisar till genomförandet av rådets förordning (EG) nr 3051/95 om säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) ((EGT L 320, 30.12.1995. )).

Medlemsstaterna hade fram till den 1 juli 1997 möjlighet att undanta färjor och företag som enbart bedriver verksamhet i inre vattenvägar från att uppfylla ¨international standards method¨ (ISM). Kommissionen beklagar att den för tillfället inte har tillräckligt med information för att ge ett fullständigt svar på frågan. Kommissionen kommer att be medlemsstaterna om uppdaterad information och ta kontakt med parlamentsledamoten när den är tillgänglig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 117 , 16/04/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA E-3105/97 från Thomas Megahy (PSE) till kommissionen (13 oktober 1997) Ämne: Moms påförd mensskydd för kvinnor Oro har uttryckts över att moms skall läggas på sådana artiklar som är nödvändiga för miljontals kvinnor i Europeiska unionen. Tar kommissionen hänsyn till att det finns ett överväldigande stöd för att dessa produkter skall bli nolltaxerade? Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (10 november 1997) Kommissionen hänvisar ledamöten till sina svar på de skriftliga frågorna E-2434/97 från Terence Wynn ((EGT C 82, 17.3.1998, s. 76. )) och E-2624/97 från Christine Oddy ((Se s. 31. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2680/97 från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) och Angela Sierra González (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Brott mot principen om likabehandling vid kartusianklostret Aula Dei i Zaragoza

Kartusianklostret Aula Dei i Zaragoza klassificeras som kulturminne på grund av de målningar av Francisco de Goya som finns där och också på grund av klostrets storartade arkitektur. Kulturminnen skall, enligt lagen om nationens historiska arv, finnas tillgängliga för allmänheten.

Klostret är ett religiöst område som står under ledning av kartusianmunkar. Personer av kvinnligt kön vägras uttryckligen tillträde till klostret, trots att man i och med detta kränker kvinnors individuella rättigheter och med största sannolikhet även de rättigheter som finns upptagna i konstitutionen och i gällande lagstiftning.

Eftersom det religiösa livet i klostret inte tar skada av besökare utifrån, borde kvinnor, i likhet med andra besökare, ha möjlighet att beskåda konstverken.

1. Har kommissionen möjlighet att genom lagstiftning förhindra att motsättningar mellan vördnaden för religionen och lagarna om likabehandling uppkommer?

2. Arbetar kommissionen med något lagstiftningsförslag som i framtiden kan hjälpa till att lösa problem av den här sorten?

3. Tycker inte kommissionen att principen om likabehandling i det här fallet måste gå före andra principer?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (3 oktober 1997)

Parlamentsledamöterna har fäst kommissionens uppmärksamhet vid att kvinnor och flickor inte har tillträde till kartusianklostret Aula Dei i Zaragoza, där värdefulla konstverk är utställda. Detta bryter mot principen om jämlikhet, eftersom kvinnor inte erbjuds samma möjligheter som män att beundra dessa konstverk.

Även om kommissionen inser betydelsen av det problem som parlamentsledamöterna framför, kan den inte vidta åtgärder eftersom den inte har befogenheter att ingripa i religiösa frågor.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 082 , 17/03/1998 s. 0058



SKRIFTLIG FRÅGA E-2331/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (7 juli 1997) Ämne: Subventioner från EU Den 9 och 10 maj 1997 organiserade parlamentet, kommissionen och rådet gemensamt Europadagar i Bryssel. Kan kommissionen informera parlamentsledamoten om den verkliga kostnaden för ett dylikt arrangemang och vilken rad i budgeten som har belastats med de nödvändiga krediterna? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (18 september 1997) (Ecu) >TABLE> Kommissionens utgifter belastar kapitel B3-3000 i budgeten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2202/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - publikation av data om nya livsmedelsprodukter

Publiceras såväl inlämnade vetenskapliga data som deras bedömning?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2198/97, E-2200/97 och E-2202/97 (28 oktober 1997)

Bestämmelserna om skydd av uppgifter tillhandahållna av sökanden till ett tillstånd om utsläppande på marknaden, har antagits i enlighet med förfarande som föreskrivis i artikel 13 i den förordning som den ärade parlamentsledamoten refererar till.

I förordning nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997. )) föreskrivs inte något systematiskt offentliggörande av de vetenskapliga uppgifter som lämnats eller någon utvärdering av dem, och inte heller att några behöriga myndigheter skall utses för att samla in de produkter som beviljats tillstånd eller anmälts enligt denna förordning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2372/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Förslag till förbud mot hormonbehandlat kött i EU

Europeiska jordbrukarförbundet (EFC) har uppmanat EU att förbjuda hormonbehandlat kött och att verka för ett internationellt förbud. Världshandelsorganisationen behandlar ärendet för närvarande och en internationell förlikningspanel har inrättats på grund av EU:s och USA:s olika åsikter.

EFC anser att varken jordbrukarna eller konsumenterna behöver hormoner och att principen med långsiktig försiktighet på hälsoområdet måste råda.

Eftersom nyligen gjorda uttalanden om politikens inriktning från kommissionen antytt att även den stöder principen med långsiktig försiktighet på hälsoområdet, kommer kommissionen att arbeta för ett förbud mot hormonbehandlat kött både i EU och internationellt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Från kommissionens sida är man medveten om att Europeiska jordbrukarförbundet ställer sig positivt till förbudet mot hormonbehandlat kött bibehålls både i gemenskapen och för dess import från tredje land.

I samband med Världshälsoorganisationens paneldebatt i Genève om hormoner åberopade kommissionen försiktighetsprincipen som stöd för sina krav och försvarade ståndpunkten att gemenskapens rätt att besluta om vilken grad av hälsoskydd den anser lämpligt för dess medborgare fullt ut bör erkännas i avtalet om hälso- och växtskydd.

Parlamentsledamoten kan vara förvissad om att kommissionen kommer att tillgripa alla rättsliga medel som står till dess förfogande vid appellationsförfarandet i Världshälsoorganisationen för att försvara den nuvarande gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1636/97 från Doeke Eisma (ELDR) till rådet (14 maj 1997)

Ämne: Portugals initiativ om att legalisera användning av droger

Med anledning av Portugals initiativ till en internationell konvention som legaliserar droger önskar jag ställa följande frågor:

1. Känner rådet till Portugals planer på en internationell konvention om att legalisera användning av droger?

2. Vad anser rådet om detta förslag? Instämmer rådet i att det bör antas en konvention som legaliserar användning av droger?

3. Kan rådet informera om det exakta innehållet i förslaget från Portugals president Sampaio och talmannen i det portugisiska parlamentet, Almeida Santos?

Svar (16 oktober 1997)

Rådet har inte tillgång till det påstådda förslaget från Portugals president och talmannen i det portugisiska parlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0867/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (12 mars 1997)

Ämne: Europeiska åtgärder på kulturområdet

Kan kommissionen med avseende på budgetpost B3-2001 - program till stöd för konstnärlig och kulturell verksamhet med en europeisk dimension - ange om Italien har tilldelats några anslag? Om så är fallet, kan kommissionen ange hur de fördelas per organisation och verksamhet?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 och E-0871/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (22 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 25 april 1997 ((EGT C 319, 18.10.1997, s. 81. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.