ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1689/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(6 juni 2001)

Ämne: Giltighet i förfarandet för privatisering av Olympic Airways

Den 14 maj gick tiden ut för att lämna in offerter för privatiseringen av Olympic Airways och det av regeringen bemyndigade juridiska biträdet sköt upp offentliggörandet av detaljerna i spekulanternas offerter. I artiklar i pressen (Elefterotypia den 19 maj 2001, Kathimerini den 25 maj 2001) hävdas det att förhandlingarna om affären förutom offertvillkoren förs på en andra nivå, där spekulanterna kräver saker och ting i gengäld för att köpa Olympic Airways, t.ex. provision för landets väpnade styrkor (stridsvapen, helikoptrar, telekommunikation) eller köp av mark på den f.d. flygplatsen Hellenikon till förmånliga villkor

Har kommissionen för avsikt att kontrollera dessa allvarliga anklagelser som för det fall de är sanna strider mot EU:s konkurrensregler?

Om uppgifterna skulle vara sanna, tänker kommissionen ingripa för att ogiltigförklara offertinfordran, så att man utan dröjsmål kan söka lagliga, tillförlitliga och livskraftiga lösningar för Olympic Airways?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(5 juli 2001)

Kommissionen följer privatiseringsprocessen noga. I detta sammanhang har den per brev av den 26 april 2001 informerat de grekiska myndigheterna om att anbudsförfarandet måste undersökas utifrån EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd. Så snart den grekiska regeringen har valt ett anbud och man har kommit överens om en transaktion skall därför en anmälan av privatiseringsprojektet följa omedelbart. I enlighet med procedurbestämmelserna för statligt stöd måste kommissionen godkänna varje transaktion på grundval av en fullständig anmälan av försäljningsarrangemangen, inbegripet försäljningspris och alla frågor som rör överföring av rättigheter och skyldigheter.

Frågeställaren har säkert redan hört att den grekiska regeringen har beslutat att den andra anbudsfasen skall anses misslyckad och har anmodat alla i förväg utvalda parter att lämna in rättsligt bindande och fullständiga anbud senast den 18 juni 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1456/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(17 maj 2001)

Ämne: Sälar

Vad har kommissionen gett för stöd till projekt som rör munksälar?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(16 juli 2001)

I enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att upprätta ett system för strängt skydd i syfte att garantera en god bevarandestatus för munksälen (Monachus monachus). Dessutom skall de utse områden som skall ingår i det ekologiska nätet Natura 2000.

Kommissionen är naturligtvis medveten om att gemenskapen har ett särskilt ansvar når det gäller att skydda denna prioriterade art, på grund av att en så stor del av dess naturliga utbredningsområde ligger inom gemenskapen.

Projekt avseende denna art kan lämnas in till gemenskapen för samfinansiering i enlighet med gällande regler (en förteckning över några av de projekt och undersökningar som direkt berör Medelhavsområdet skickas direkt till frågeställaren och till Europaparlamentets sekretariat). Kommissionen försöker utveckla nya strategier för att förbättra artens bevarandestatus utgående från resultaten av dessa projekt.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1414/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(14 maj 2001)

Ämne: Statligt stöd genom skatteåtgärder

Mario Monti, ledamot av kommissionen, sade den 23 februari 2000 i ett uttalande (IP/00/182) att han gett kommissionens konkurrensavdelning i uppdrag att undersöka alla relevanta fall av statligt stöd genom skatteåtgärder inom företagsbeskattningen, för att kommissionen snabbt och fullständigt skall kunna uppfylla sina skyldigheter som institution. Till grund för detta ligger också kommissionens meddelande av den 11 november 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag.

1. Kan kommissionen redogöra för vilka åtgärder som hittills har vidtagits för att undersöka relevanta fall av statligt stöd genom skatteåtgärder inom företagsbeskattningen?

2. Har kommissionen funnit fall där statligt stöd genom skatteåtgärder har getts i strid mot gemenskapens regler för statligt stöd? Vilka åtgärder har i så fall kommissionen vidtagit?

3. Kan kommissionen redogöra för hur fallen fördelar sig i antal per medlemsstat?

4. Planerar kommissionen att ändra eller uppdatera meddelandet om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (SEK(1998) 1800)?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(20 juli 2001)

Enligt förpliktelserna under EG-föredraget utreder och utvärderar kommissionen ständigt nya och befintliga statliga stöd inklusive de som ges i form av skatter, enligt artikel 88 (f.d. artikel 93) i EG-föredraget. Som del av denna permanenta uppgift har kommissionen även börjat att granska alla skatteåtgärder som uppförandekodgruppen rapporterade till Ekofinrådets möte den 29 november 1999.

Med hänsyn till detta beslutade kommissionen den 11 juli 2001 att starta utredningar enligt artikel 88.2 i EG-föredraget för elva bolagsskatteordningar i åtta medlemsstater och för att få ett slut på existerande skatteförmåner under artikel 88.1 i föredraget för fyra medlemsstater. Dessa ordningar är inte längre godkända som följd av den högre nivån av integration av medlemsstaternas ekonomi på grund av slutförandet av den inre marknaden, liberaliseringen av kapitalrörelserna och inrättandet av den ekonomiska och monetära unionen.

Kommissionen kommer fortsätta granska skattesystem i alla medlemsstater och det kan inte uteslutas att statliga stödutredningar liknande den här kommer att inledas i framtiden.

Kommissionen utvärderar för närvarande den erfarenhet som man fick när man genomförde meddelandet om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag för att få en grund inför en eventuell aktualisering av detta meddelande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0776/01

från Luigi Vinci (GUE/NGL) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Användning av kött- och benmjöl inom fiskodling

Med beaktande av de tilltagande riskerna för att BSE skall spridas och de följder som detta har för människans hälsa uppmanas kommissionen att besvara följande frågor:

1. Vilka EU-bestämmelser finns det om utfodring av fisk i fiskodlingar med animaliska derivat?

2. Känner kommissionen till de hälsoproblem som uppstått på fiskodlingar där kött- och benmjöl använts som fiskfoder?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Inledningsvis vill jag göra frågeställeren uppmärksam på att de flesta av de fiskarter som odlas för livsmedelsproduktion är köttätande i sin naturliga miljö. När de odlas måste deras foder till stor del bestå av produkter av animaliskt ursprung, huvudsakligen fiskmjöl och fiskolja.

1. Den rättsliga grunden för användning av produkter av animaliskt ursprung i djurfoder, inklusive till odlad fisk, är rådets direktiv 90/667/EEG av den 27 november 1990 som fastställer veterinära bestämmelser om bortskaffande och bearbetning av animaliskt avfall och dess utsläppande på marknaden samt om förhindrande av sjukdomsalstrande organismer i foder av animaliskt ursprung samt om ändring av direktiv 90/425/EEG(1). Rådets beslut 2000/766/EG av den 4 december 2000 om vissa skyddsåtgärder vad gäller transmissibel spongiform encefalopati och utfodring med animaliskt protein(2), senast ändrat genom kommissionens beslut 2001/165/EG av den 27 februari 2001(3), inför ytterligare begränsningar för användningen av produkter av animaliskt ursprung i djurfoder.

2. Vissa fisksjukdomar kan överföras till odlad fisk från rå fisk eller obehandlat fiskavfall. Av denna anledning är det allmän praxis att undvika dessa typer av foder.

Kommissionen följer noggrant varje ny vetenskaplig upptäckt när det gäller möjligheten att agens innehållande transmissibel spongiform encefalopati (TSE) kan överföras till andra uppfödda djur, inklusive fisk. Kommissionen har inte blivit informerad om särskilda hälsoproblem som drabbar odlad fisk som fodrats med mjöl av animaliskt ursprung. Dock stöder kommissionen för närvarande inom ramen för handlingsplanen för TSE, ett forskningsprojekt som ska undersöka om bovin spongiform encefalopati (BSE) och skrapie kan överföras till fisk. Preliminära resultat väntas inom kort och kommer därefter att utvärderas.

(1) EGT L 363, 27.12.1990.

(2) EGT L 306, 7.12.2000.

(3) EGT L 58, 28.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1518/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Tillstånd för fri gruvdrift i Forest of Dean

Att det krävs tillstånd från behörig myndighet att bedriva fri gruvdrift är inte svårt att förstå. Vad som är mindre klart är varför man måste betala en ansenlig avgift för att få ett sådant tillstånd.

För dem som bedriver fri gruvdrift heter det att detta är i enlighet med gällande EU-lagstiftning. Kan kommissionen bekräfta att detta är fallet samt, om så är, förklara vilka åtgärder man tänker vidta för att revidera de aktuella föreskrifterna så att tillståndssökande framledes slipper betala dessa höga avgifter?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(27 juli 2001)

Medlemsstaterna förfogar själva över sina gruv- och energiresurser, och därför är det också medlemsstaterna som utfärdar exploateringstillstånd för sådana resurser.

Det finns ingen gemenskapslagstiftning som reglerar utfärdande av tillstånd för exploatering av kolfyndigheter. Förenade kungariket har anmält till kommissionen att Coal Authority är det organ som har ansvaret för denna fråga.

Det bör dock påpekas att följande gäller, i enlighet med artikel 67 i Parisfördraget: Om en medlemsstats åtgärder leder till en minskning av skillnaderna i produktionskostnaderna genom att kol- och stålföretag inom dess kompetensområde i jämförelse med övriga industrier inom samma land ges en särskild fördel eller påläggs särskilda avgifter får kommissionen efter att ha hört den rådgivande kommittén och rådet lämna de rekommendationer som krävs till denna stat.

Kommissionen har inte mottagit något meddelande i denna fråga från regeringen i Förenade kungariket.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0297/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Kanarieöarnas hamnar införlivade i de transeuropeiska transportnäten

Kan kommissionen bekräfta att samtliga hamnar på Kanarieöarna (region i EU:s yttersta randområde) har införlivats i de transeuropeiska transportnäten, och om de i så fall också har lagts till på listan över de projekt för transportinfrastruktur som valdes ut av Europeiska rådet i Essen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(9 april 2001)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 fastställs gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1) samt projekt av gemensamt intresse. Ett ändringsbeslut avseende kusthamnar och inlandshamnar samt projekt nr 8 i bilaga III behandlas för närvarande av parlamentet och rådet. Förlikningskommittén antog ett gemensamt utkast vid sitt möte den 13 mars 2001.

Den ändrade texten innehåller en definition av de olika kategorierna hamnar i nätet och de allmänna villkoren och specifikationerna för projekt av gemensamt intresse för kusthamnar i nätet. Varje hamnrelaterat projekt av gemenskapsintresse som uppfyller dessa villkor och specifikationer har möjlighet till finansiering med medel från det transeuropeiska transportnätet.

Enligt den ändrade texten skulle alla hamnar på Kanarieöarna ingå i det transeuropeiska transportnätet om de innebär en förbindelse mellan öar, perifera eller yttersta regioner via havet och/eller förbinder dessa med gemenskapens centrala regioner. Fiskehamnar och småbåtshamnar är undantagna.

Beträffande de prioriterade Essen-projekten kan kommissionen meddela frågeställaren att det prioriterade projektet nr 8, Multimodal förbindelse Portugal-Spanien-Europa, innehåller hamnområden, men Kanarieöarnas territorium omfattas inte av detta projekt.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0329/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Statligt stöd för Olympic Airways flytt till Spata

Enligt artikel 57 andra strecksatsen i kommissionens beslut nr 1999/332/EG(1) skall Olympic Airways se till att den ersättning som Grekland skall bevilja för förlusten av investeringarna vid Hellenikon-flygplatsen faktiskt ges i tid för de planerade investeringarna vid flygplatsen i Spata. Annars kan företaget få ett större behov av kontanta medel.

Den grekiska regeringen har också tillkännagivit att den har för avsikt att utnyttja det resterande stöd som godkänts för lånegarantier, i form av lån för flytten. Den vägledande budgeten för detta stöd uppgår till 70,2 miljarder drakmer, inklusive specifika kvartalsanalyser och de arbeten som måste utföras.

Vilka problem ligger enligt kommissionen bakom förseningarna i Olympic Airways flytt?

Vari består avvikelserna från de villkor som fastställts i beslut nr 1999/332/EG?

Vem bär ansvaret för detta?

När beräknas i synnerhet den tekniska förvaltningens flytt vara avslutad?

(1) EGT L 128, 21.5.1999, s. 1.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 april 2001)

Atens nya flygplats invigdes den 27 mars 2001. Sedan dess har de flygbolag som tidigare bedrev sin verksamhet vid Hellinikons flygplats flyttat över till den nya flygplatsen. Kommissionen har för närvarande inga uppgifter som tyder på att flygbolagen, inbegripet Olympic Airways, skulle ha problem med sin verksamhet vid den nya flygplatsen. Enligt kommissionens uppgifter bör dessutom överflyttningen av bolagets tekniska ledning till den nya flygplatsen slutföras under innevarande år.

Genom sitt beslut av den 14 augusti 1998 godkände kommissionen utbetalningen av stöd till Olympic Airways på grundval av en omorganiseringsplan för perioden 19982002. Kommissionen har kontakt med de grekiska myndigheterna och följer mycket noggrant både den pågående omstruktureringen och privatiseringen av företaget, som inleddes i december 2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0945/01

från Graham Watson (ELDR) till rådet

(29 mars 2001)

Ämne: EU-besök av tjänstemän från Taiwans regering

Kan rådet bekräfta om det ingår i EU:s politik att inte låta tjänstemän från Taiwans regering besöka något EU-land? Om så är fallet, kan rådet ange vem som fattat beslutet?

Kan rådet dessutom förklara varför ett sådant beslut fattats och varför det fortfarandet är giltigt med tanke på att Taiwan är en stark demokratisk stat som har vänskapliga förbindelser med EU medan Kina vid upprepade tillfällen har kritiserats för sina kränkningar av de mänskliga rättigheterna?

Svar

(27 september 2001)

Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om sin ståndpunkt i denna fråga och särskilt det sätt på vilket den kommer till uttryck i uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar av den 20 juli 1999, enligt vilket Europeiska unionen stöder principen ett Kina. Även om EU inte begränsar ekonomiska, kulturella och vetenskapliga kontakter med befolkningen i Taiwan, uppmuntrar inte unionen officiella besök.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0248/01

från Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Reglering av alkoholkonsumtionen vid resa med olika färdmedel, i synnerhet inom luftfarten

Det inträffar regelbundet att passagerare dricker sig berusade under resa med olika färdmedel, där det som på flyget serveras alkohol gratis i obegränsade mängder.

Sådana situationer innebär stort besvär på resan och för besättningen. Dessutom är det ur hälsosynvinkel olämpligt att konsumera alkoholhaltiga drycker på resor, i synnerhet på långa flygresor. Kan rådet mot bakgrund av detta ange om det har beaktat denna aspekt i syfte att reglera konsumtionen av alkoholhaltiga drycker under resor med olika färdmedel, i första hand flyget? Vilka är i så fall resultaten?

Svar

(10 juli 2001)

Rådet är medvetet om att överkonsumtion av alkohol ombord på flygplan starkare kan påverka kroppsfunktionerna än på annat håll.

När det gäller flygsäkerheten omfattas piloter och kabinpersonal av mycket stränga regler i fråga om alkoholkonsumtion.

Rådet har aldrig haft anledning att diskutera det ämne som den ärade parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1881/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Portugal)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Portugal som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Portugal som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(24 juli 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1396/01

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(10 maj 2001)

Ämne: Direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare

Har kommissionen gjort en konsekvensbedömning av förslaget till direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare? Om så är fallet, vad var resultatet? Om så inte är fallet, anser kommissionen att det ur rättslig synvinkel är ansvarsfullt att gå vidare med antagandet av ett nytt direktiv utan att i full utsträckning känna till vad detta kommer att ha för konsekvenser?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 juli 2001)

Innan kommissionen antog förslaget till rådets direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen(1), utfördes enligt gängse praxis en konsekvensbedömning för att ta reda på förslagets konsekvenser för företag, särskilt små och medelstora företag.

Parlamentsledamoten hittar resultaten från denna bedömning i en bilaga till kommissionens förslag.

(1) EGT C 2, 5.1.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0930/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Disciplinsrådsförfarandet i kommissionen

Chefen för ECHO, Gomez-Reino, frikändes som bekant av det disciplinråd av tjänstemannalikar som granskade hans fall 1999. Den avgående kommissionen bekräftade detta förslag från disciplinrådet. Bland annat förutvarande kommissionär Gradin har uttalat att hon stod inför fullbordat faktum att följa disciplinrådets förslag att frikänna Gomez-Reino.

Kommer kommissionen att avskaffa disciplinrådsförfarandet och finna ett annat sätt att utreda och döma en tjänsteman som misstänks för bedrägeri?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(28 juni 2001)

Disciplinnämndens överläggningar och arbetsmetoder regleras i avdelning VI och i bilaga IX till tjänsteföreskrifterna. Enligt EG-domstolens och förstainstansrättens sedan länge etablerade rättspraxis får en disciplinär åtgärd endast vidtas om beskyllningarna mot tjänstemannen klart bevisats. Det är disciplinnämnden som avger yttrande i den frågan och om lämplig påföljd, om sådan är aktuell. Det slutgiltiga beslutet skall fattas av tillsättningsmyndigheten, som för tjänstemän inom A1 och A2 består av kommissionsledamöterna. Enligt tjänsteföreskrifterna får tillsättningsmyndigheten fatta beslut om en påföljd som är strängare än den som föreslås av disciplinnämnden på villkor att den ger fullständiga och motiverade skäl för sitt val. Tillsättningsnämnden kan dock inte döma en tjänsteman som enligt disciplinnämnden inte bevisats vara skyldig. I det fall som parlamentsledamoten nämner i sin fråga var disciplinnämndens slutsats att de inte ansåg att vederbörande hade bevisats vara skyldig.

Under arbetet med att reformera kommissionen antog kommissionsledamöterna den 28 november 2000 ett samrådsdokument(1) om en reform av de disciplinära förfarandena. I dokumentet ges en noggrann redogörelse för och skälen till kommissionens förslag till ändring av reglerna för disciplinnämndens sammansättning och arbetsmetoder och av andra delar i det disciplinära systemet. Kommissionen föreslår att disciplinnämnden tilldelas samma betydelse som tidigare men att vissa bestämmelser ändras angående förfaranden som gäller dess sammansättning och arbetsmetoder.

(1) SEK(2000) 2079.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1236/01

från Reimer Böge (PPE-DE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Djurskydd vid transport: uppföljande åtgärder med anledning av kommissionens rapport

I kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 6 december 2000(1) om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv 95/29/EG(2) om ändring av direktiv 91/628/EEG(3) om skydd av djur vid transport, bekräftar kommissionen allvarliga djurskyddsproblem, särskild i samband med transport av slaktdjur.

Kommissionens rapport dokumenterar entydigt det bristfälliga genomförandet av direktivet i flera medlemsstater.

Hur är läget för prövningen av överträdelserna av fördraget?

När avser kommissionen att inleda överträdelseförfaranden gentemot de försumliga medlemsstaterna?

(1) KOM(2000) 809 slutlig.

(2) EGT L 148, 30.6.1995, s. 52.

(3) EGT L 340, 11.12.1991, s. 17.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(27 juni 2001)

Flera medlemsstater lyckades inte inom de föreskrivna tidsramarna genomföra rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport och ändring av direktiv 90/425/EEG och 91/496/EEG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv 95/29/EGC av den 29 juni 1995. Efteråt har dock alla medlemsstaterna lämnat information om hur de införlivat dessa texter i den nationella lagstiftningen.

De huvudsakliga problemen när det gäller detta direktiv är för närvarande:

- att medlemsstaterna inte genomfört det på rätt sätt,

- att tvetydigheter och ofullständigheter i den aktuella texten orsakar svårigheter,

- att vissa bestämmelser är föråldrade och inte följer den aktuella utvecklingen.

Kommissionen är medveten om svårigheterna, särskilt efter utvärdering av uppdragsrapporter från Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor, klagomål från djurskyddsorganisationer och information från medlemsstaterna.

Överträdelseförfaranden har redan inletts i en rad fall där medlemsstater inte har följt kommissionens uppmaning att rätta till de brister som finns när det gäller genomförande och tillämpning av direktivet. Kommissionen är beredd att inleda ytterligare överträdelseförfaranden i fall där adekvat bevisning av sådana överträdelser finns.

Efter presentationen av rapporten som frågeställaren refererar till, arbetar kommissionen också med att utarbeta förslag till uppdateringar och förbättringar av texten i direktivet, i syfte att förbättra normerna för skydd av djur vid transport och att ställa tydligare krav när det gäller genomförandet av lagstiftningen.