SKRIFTLIG FRÅGA P-0338/03

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(5 februari 2003)

Ämne: Europols roll i att identifiera framsteg i kandidatländernas ansträngningar att komma till rätta med organiserad brottslighet

I juni förra året offentliggjorde kommissionen en rapport i vilken man pekade på svagheter i ett antal kandidatländers rättsliga system och i deras system för korruptionsbekämpning. I sin rapport antydde kommissionen att det fanns behov av att stärka de administrativa strukturerna för att dessa skall kunna hantera de enorma summor i jordbruks- och regionalstöd som de kommer att mottaga efter anslutningen.

Det finns en allmänt spridd oro, även bland dem som är för utvidgningen, att vissa kandidatländer inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet och, i synnerhet, att länderna inte tillräckligt hårt slår till mot dem som ägnar sig åt narkotika- och människosmuggling och korruption inom länderna i fråga.

Europaparlamentet uppmärksammade detta problem i sitt senaste betänkande om utvidgningen som antogs den 20 november förra året. Punkt 6 i detta betänkande lyder som följer:

Även i fortsättningen ger Europaparlamentet hög prioritet åt att bekämpa korruption och förbättra öppenheten i de offentliga utgifterna. Parlamentet upprepar att det från varje kandidatland och Europol förväntar sig en rapport om korruption och organiserad brottslighet, som innehåller uppgifter om tidigare och nuvarande åtgärder och bindande åtaganden om hur varje land avser att bekämpa korruption och organiserad brottslighet i framtiden.

Stöder kommissionen parlamentets krav på att Europol skall spela en roll i denna process i samarbete med kandidatländerna själva och, i så fall, anser kommissionen att det skulle vara lämpligt att Europol tillförs ytterligare resurser för att kunna utföra denna uppgift på ett effektivt sätt?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(6 mars 2003)

Kommissionen instämmer med parlamentsledamoten i att det är viktigt att bekämpa organiserad brottslighet samt narkotikasmuggling, människosmuggling och korruption. Detta gäller såväl dagens medlemsstater som de blivande medlemsstaterna.

För att ta itu med de frågor parlamentsledamoten tar upp och i synnerhet för att skärpa kampen mot organiserad brottslighet överväger kommissionen att ta in ett kapitel om rättsliga och inrikes frågor i den tredje sammanhållningsrapporten och i strukturfonderna för perioden 20072013. Därmed skulle strukturfonderna kunna samfinansiera särskilda åtgärder med inriktning på att förebygga eller minska organiserad brottslighet och annan kriminalitet. Man skulle även kunna samfinansiera åtgärder som inriktas på gränskontroller i den utvidgade unionen.

Kommissionen har vid upprepade tillfällen betonat vilken vikt den fäster vid att anslutande länder och kandidatländer når en tillfredsställande administrativ och rättslig kapacitet vid tiden för anslutning. Kommissionen övervakar hur de anslutande länderna genomfört de åtaganden som gjordes vid anslutningsförhandlingarna, även åtaganden om att stärka den administrativa och rättsliga kapaciteten i kampen mot organiserad brottslighet, korruption, narkotika- och människosmuggling.

För att hjälpa kandidatländerna har gemenskapens stöd via Phareprogrammet i flera år stått i centrum för uppbyggnaden av institutioner och investeringar. År 2002 arbetade kommissionen vidare med de förhandlande länderna på en handlingsplan för att stärka den administrativa och rättsliga kapaciteten. Handlingsplanerna håller nu på att genomföras. Enligt handlingsplanerna ställer kommissionen ytterligare 250 miljoner euro till förfogande, varför gemenskapen sammanlagt bidragit med cirka 1 miljard till stärkandet av den administrativa och rättsliga kapaciteten i de förhandlande länderna år 2002.

Europol är ett viktigt instrument för EU i kampen mot organiserad brottslighet. Den årliga lägesrapporten om organiserad brottslighet i Europeiska unionen som ges ut av Europol med hjälp av information från medlemsstaterna används för att bedöma hotet från olika typer av grov internationell brottslighet.

Korruption har först nyligen tagits in i Europols behörighet. Den 6 december 2001 antog rådet ett beslut som gav Europol behörighet i kampen mot korruption(1). Beslutet trädde i kraft den 1 januari 2002. Med tanke på Europols begränsade resurser har rådet fastställt vissa prioriteringar för Europol. Det är rådet som måste besluta om dessa prioriteringar och vid behov ändra dem. Det kan endast göras på förslag från Europols styrelse. Korruption har inte förrän nu funnits bland de prioriterade brottsområden som Europol ombetts hantera. Korruptionen ägnas därför inte någon särskilt framträdande plats i den senaste lägesrapporten om organiserad brottslighet.

Europol skall stödja medlemsstaternas insatser i kampen mot organiserad brottslighet. Detta gäller även de kandidatländer som ansluts till EU och Europolkonventionen. Den stödjande funktionen genomförs i nära samarbete med alla gamla och nya medlemsstater.

Europol har ingen behörighet att övervaka korruptionen inom EU och de angränsande länderna. Europol kan däremot agera inom partnerskap. En lägesrapport om organiserad brottslighet i de blivande medlemsstaterna samt situationen i fråga om korruption kan bara göras i nära samarbete med de berörda länderna och utifrån deras information. För att få en helhetsbild bör man i vilket fall inrikta sig på hela EU och inte bara på de nya medlemsstaterna. Skulle detta bli ännu en prioritering för Europol bör behöriga instanser överväga att tilldela Europol ytterligare medel för att de tillkommande uppgifterna skall kunna utföras framgångsrikt.

(1) EGT C 358, 15.12.2001.