SKRIFTLIG FRÅGA E-0248/02

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Prishöjning i samband med eurons införande

Under det senaste plenarsammanträdet uppgav kommissionsledamot Solbes att det inte hade förekommit prishöjningar till följd av eurons införande. Olika nederländska medier har emellertid rapporterat prishöjningar. Dessutom har Nederlandse Consumentenbond (Nederländska konsumentförbundet) uppmärksammat ett antal tydliga prishöjningar.

Eftersom prishöjning till följd av eurons införande är en fullständigt oönskad utveckling, vill jag ställa följande frågor till kommissionen:

1. Känner kommissionen till resultatet av Nederlandse Consumentenbonds undersökning Europrijzenmonitor (Europrisövervakare)? Medger kommissionen att den prisökning på 2,8 procent som inträffade omkring eurons införande är en oönskad utveckling? Förfogar kommissionen över liknande undersökningar i andra medlemsstater? Förändrar Consumentenbonds undersökning kommissionsledamot Solbes åsikt?

2. Kan kommissionsledamot Solbes underbygga sitt uttalande om att det inte är frågan om prisökningar till följd av eurons införande med statistiskt material?

3. För konsumenten är den enda undersökningsmetoden att jämföra priser. Det har träffats avtal om att produkter skall ha dubbel prismärkning till den 1 juli 2002. Samma undersökning av Nederlandse Consumentenbond visade att endast 48 procent av produkterna har dubbel prismärkning,

medan 46 procent endast prismärks i euro. 2 procent av produkterna var prismärkta i gulden. På vilket sätt tänker kommissionen motverka denna oönskade utveckling? Kan kommissionen ännu en gång för den nederländska regeringen påpeka vikten av dubbel prismärkning inom ramen för konsumentskyddet?

4. I Nederländerna har bland annat parkeringspriserna ökat med i genomsnitt 8,8 procent. Dessa priser är i många fall en sak för kommunala myndigheter och därmed indirekt den nederländska regeringen. Är kommissionen beredd att eftertryckligt påpeka för den nederländska regeringen att en ökning av parkeringsavgifterna är en oönskad utveckling?

5. Vilka åtgärder kommer kommissionen att besluta om den konstaterar att det i strid med avtalen handlar om prisökningar till följd av eurons införande?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(21 mars 2002)

Kommissionen vill påpeka att kommissionsledamoten Solbes Mira, som ansvarar för ekonomiska och monetära frågor, i sitt anförande för parlamentet den 16 januari 2002 i Strasbourg meddelade att det inte fanns några bevis på betydande, systematiska prishöjningar till följd av övergången till euro.

Kommissionsledamoten uteslöt därmed inte att det har förekommit prishöjningar i enskilda fall eller för enskilda produkter. De många stora prishöjningar som medierna rapporterat om, både i Nederländerna och på andra håll, är visserligen ovälkomna och kanske oberättigade i sig, men de har ofta kompenserats av prissänkningar på andra produkter. De förefaller hittills inte ha lett till en märkbar allmän euro-effekt.

Kommissionsledamotens uttalande fick stöd av den uppskattning av inflationen i euroområdet under januari 2002 som Eurostat publicerade den 1 februari 2002. Den årliga ökningstakten inom euroområdet var i januari 2002 2,7 %, en ökning från den reviderade siffran 2,0 % i december 2001. Den månatliga förändringen av HIKP (harmoniserat konsumentprisindex) för euroområdet mellan december 2001 och januari 2002 var 0,5 %. Effekten av övergången till euron på den månatliga förändringen av HIKP för euroområdet kommer troligen att ligga mellan 0,0 % och 0,16 %. Andra faktorer än euron framförallt det dåliga vädret som har lett till mycket stora prisökningar på grönsaker och vissa betydande höjningar av tobaksskatten kan enligt en första analys förklara så mycket som 0,34 % av förändringen. Den återstående delen av prisökningen beräknas alltså uppgå till högst 0,16 %.

Kommissionen känner till Nederlandse Consumentenbonds undersökning och andra undersökningar i euroområdet om potentiella följder av övergången till euro. Många av dem bygger på uppgifter som har samlats in före övergången, och de flesta av dem bevisar ingenting, i den meningen att de undersökta produkternas antal och betydelse inte är representativa för ändringarna i den allmänna prisnivån. Detta förefaller bekräftas av uppgiften om att den månatliga förändringen av HIKP i Nederländerna var 1,1 % för januari 2002, enligt vad den nederländska Centraal Bureau voor de Statistiek (CBS) offentliggjorde den 9 februari 2002.

Kommissionen försäkrar frågeställaren att det är en prioriterad fråga för Eurostat att se till att HIKP ger en korrekt bild av inflationen till följd av valutaövergången. Det innebär att effekterna av övergången till euro inte får döljas av kalkyler och statistiska justeringar, även om de inte kan ses som en isolerad företeelse.

Det behöver knappast påpekas att gemenskapsmarknaden är fri och att ekonomin är för dynamisk för att man ska kunna säga vilka priserna hade varit om övergången till euro inte hade ägt rum. Den är bara en av många faktorer som bidrar till prisändringar. Rent teoretiskt skulle man i förekommande fall kunna mäta inflationen till följd av valutaövergången och undersöka de olika orsakerna. I praktiken kan man inte göra så mycket mer än att bedöma situationen på grundval av mer eller mindre välgrundade antaganden. Sådana bedömningar riskerar att hänföra prisändringar till valutaövergången när de kan ha andra orsaker. Det gäller också för Nederlandse Consumentenbonds undersökning, som ligger till grund för parlamentsledamotens fråga.

En direkt prisjämförelse över tiden är konsumenternas främsta sätt att bedöma prisändringar. Kommissionen rekommenderade dubbel prissättning i oktober 2000. Detta har sedan dess tillämpats i stor utsträckning, både enligt lag (det är obligatoriskt i Grekland, Österrike och Portugal) och de facto (stormarknader och varuhus tillämpar systematiskt dubbel prissättning i hela euroområdet).

På begäran av kommissionen har euroländerna gått med på att omvandla avgifterna inom den offentliga sektorn till euro så att beloppen är oförändrade eller sänks till medborgarnas fromma. Beträffande parkeringsavgifter har CBS bekräftat en ökning med 8,4 % i HIKP för januari 2002. I allmänhet har priserna i detta subindex ökat mycket snabbare än i Nederländernas globala index sedan 1998. De flesta prishöjningar genomförs också i januari.

Det finns lagstiftning i vissa medlemsstater (bl.a. Luxemburg och Österrike) mot otillbörliga prishöjningar. Kommissionen och framför allt Europeiska centralbanken (ECB) som enligt EG-fördraget ska garantera prisstabilitet följer mycket uppmärksamt utvecklingen av inflationen.