SKRIFTLIG FRÅGA P-3477/98

från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen

(12 november 1998)

Angående: Mänskliga rättigheter

Kan kommissionen uppge hur mycket det finns kvar av årets budget för aktiviteter för mänskliga rättigheter (budgetkapitel B7-70)? Kan kommissionen dessutom exakt redogöra för hur de medel har använts som avsatts för aktiviteter för mänskliga rättigheter? Hur motiverar kommissionen att vissa budgetmedel inte utnyttjas fullt ut? Vilka konkreta åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas för att dessa medel effektivt och snabbt skall kunna användas? Kan kommissionen utesluta möjligheten att medel i detta budgetkapitel vid slutet av året måste föras över till nästa års budget?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(14 januari 1999)

Utnyttjandet av de budgetposter i kapitel B7-70 som avser främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna behandlades i ett anförande som den ledamot av kommissionen som har ansvaret på detta område höll under Europaparlamentets plenarmöte den 17 november 1998. Han pekade då på ett stort antal svårigheter som uppstått under budgetåret 1998. De har bl.a. att göra med effekterna av domstolens dom av den 15 maj 1998 och med samrådsförfarandet beträffande utkast till förordningar om den rättsliga grunden för de budgetposter i kapitel B7-70 som gäller de mänskliga rättigheterna. Detta innebar nämligen att alla budgetposter rörande de mänskliga rättigheterna spärrades ända fram till det interinstitutionella avtalet i slutet av juli 1998, som innebar att de undantagsvis fick utnyttjas till och med december 1998. De har också att göra med den oro och den kritik som Europaparlamentet har framfört beträffande byråerna för tekniskt bistånd.

Trots dessa svårigheter fortsätter kommissionen att göra vad som krävs för att de disponibla medlen i kapitel B7-70 skall utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt inom ramen för urvalskriterierna och med hänsyn tagen till de tematiska och geografiska prioriteringarna. Budgetposterna i kapitel B7-70 kommer sannolikt utan vidare utnyttjas till 86,9 % och till så mycket som 98 %, inbegripet åtgärder för att stärka det civila samhället i Kosovo och i Bosnien. Förfarandet skall vara detsamma som de föregående åren med undantag för posterna för Phares och Tacis demokratiprogram, för vilka förvaltningsmetoderna har anpassats till de som gäller för de övriga posterna rörande de mänskliga rättigheterna i samma kapitel. Europaparlamentet kommer att underrättas genom särskilda rapporter angående de olika posterna och genom rapporter av tematisk karaktär.

I sitt anförande under Europaparlamentets plenarmöte betonade den ansvarige ledamoten av kommissionen att kommissionen endast kan stödja stärkandet av demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna genom att uppbåda de civila samhällskrafterna, inbegripet de icke-statliga organisationerna. Kommissionen eftersträvade att ett sådant förhållningssätt skulle motsvara de strategisk-politiska hänsynstagandena och samtidigt spegla åtgärder på gräsrotsnivå.

Budgetposterna inrättades på Europaparlamentets förslag. Alltsedan domstolens dom C106/96 får kommissionen inte genomföra några budgetposter utan bemyndigande. Europaparlamentet kan således bidra på ett avgörande sätt. Vad först gäller den framtida nya rättsliga grunden hoppas hoppas kommissionen att Europaparlamentet skall underlätta att den snabbt antas. För att dessa budgetposter skall kunna förvaltas framgångsrikt, är det vidare mycket viktigt att budgetanmärkningar antas, så att en del av medlen för driftsutgifterna kan utnyttjas (upp till en maximal nivå) för tekniskt och administrativt bistånd (byråer för tekniskt bistånd).