ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2104/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: Ansaldo Acque har uteslutits i anbudsförfarandet för uppförande av ett reningsverk i Aten

Undertecknad har fått veta att den grekiske ministern för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten i maj 1997 utformade ett internationellt anbudsförfarande för uppförandet av ett reningsverk - andra fasen - i Aten med en budget på cirka 150 000 000 ecu.

Detta initiativ hade redan beviljats ett gemenskapsstöd på några miljoner ecu för den första fasen i genomförandet.

Undertecknad har uppfattat det som att även flera italienska företag deltog och uteslöts vid det första urvalet av formella skäl. Åtminstone ett av ovannämnda företag - Ansaldo Acque - har tydligt visat att dessa skäl saknade grund och endast användes som förevändning.

Eftersom det grekiska miljöministeriet ännu inte har skrivit kontrakt med något företag, eftersom det har inlämnats klagomål till de behöriga grekiska myndigheterna rörande den tekniska bedömningen av de inlämnade anbuden och eftersom de gemenskapsorgan som har befogenheter för finansieringen ännu inte tycks vara inblandade, ombeds kommissionen svara på följande:

1. Har något av det som beskrivs ovan ändrats när denna fråga lämnas in, och i så fall på vilket sätt?

2. Finns det, under förutsättning att inga förändringar har skett under tiden, inte tillräckliga skäl för att anmoda det grekiska miljöministeriet att genomföra ett nytt anbudsförfarande med bistånd av gemenskapsorgan och av behörighets- och öppenhetsskäl?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 september 1998)

Det ifrågavarande projektet är ett offentligt byggnadskontrakt som omfattar både planering och uppförande av ett reningsverk. Det grekiska ministeriet för offentliga arbeten inledde projektet 1995 genom ett selektivt förfarande, enligt vilket kontraktet skulle tilldelas den som lämnade det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

Det första urvalet av kandidater slutfördes i tid, varefter de sex konsortier som hade valts till nästa fas lämnade tekniska och ekonomiska anbud den 14 maj 1997. Enligt den information som kommissionen har till sitt förfogande utvärderades de tekniska anbuden av en utvärderingskommitté, som slutförde sitt arbete i juni 1998. De nationella myndigheterna håller för närvarande på att undersöka anbudsgivarnas invändningar mot denna utvärdering.

Kommissionen har också mottagit ett klagomål i vilket utvärderingen ifrågasätts. Klagomålet håller som bäst på att undersökas. På detta stadium av förfarandet anser kommissionen att den inte kan kräva att uppdragsgivaren genomför ett nytt anbudsförfarande av de skäl som parlamentsledamoten nämner.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2388/98

från Allan Macartney (ARE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: Religionsfrihet i Pakistan

Mot bakgrund av den dödsdom som nyligen utfärdades mot Ayub Masih undrar jag om kommissionen är övertygad om att skyddet av religionsfriheten är tillräckligt starkt i Pakistan? Gör man några insatser för att övervaka den situation som religiösa minoritetsgrupper befinner sig i?

Svar från Mario Marín på kommissionens vägnar

(15 september 1998)

Kommissionen har genom sin delegation i Islamabad följt fallet Ayub Masih uppmärksamt och uttryckt sin oro över biskopens av Faisalabad död.

Kommissionen har deltagit i en undersökningsresa till Faisalabad och Sahiwal och i möten med personal inom stiftet, Ayub Masihs föräldrar samt kristna i området.

Den 14 maj 1998 överlämnade unionens trojka en demarsch beträffande blasfemilagarna till den pakistanska justitieministern och uttryckte sin oro över det faktum att blasfemi bestraffas med dödsstraff, samtidigt som man särskilt uppmärksammade vikten av att vidta åtgärder för att motverka att detta straff missbrukas.

I teorin kan ett skydd av religionsfriheten samexistera med lagstiftning mot blasfemi. Det är tillämpningen, eventuellt missbruk och straffets allvarliga art som utgör problemet.

Även om religionsfrihet för närvarande säkerställs i den pakistanska grundlagen fruktar de religiösa minoritetsgrupperna att en islamisering av staten skulle kunna ytterligare begränsa religionsfriheten. Vidare kan det faktum att blasfemi kan straffas med döden användas för att hota och skrämma minoritetsgrupper.

Kommissionen anser att alla aspekter vad gäller de mänskliga rättigheterna i Pakistan är av yttersta vikt, så även skyddet av religionsfriheten. Kommissionen kommer därför att fortsätta att följa situationen uppmärksamt och även delta i alla åtgärder som syftar till att förbättra de mänskliga rättigheterna i landet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2683/98

från Gerhard Hager (NI) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Europolkonventionens ikraftträdande

När Europols verksamhet inleds förväntar sig rådets nuvarande presidium att viktiga initiativ kommer att tas, i synnerhet vad beträffar kampen mot den organiserade brottsligheten. Europol skall spela en central roll i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Fram till ikraftträdandet måste det emellertid bringas klarhet i åtskilliga frågor.

När räknar man med att konventionen träder i kraft?

När har de olika organen inrättats slutgiltigt och när kan de inleda sitt arbete?

Vilka åtgärder har hittills vidtagits för att uppfylla de skyldigheter som anges i genomförandebestämmelserna i artikel 45.4 i Europolkonventionen, och när skall ytterligare åtgärder vidtas senast?

Svar

(22 oktober 1998)

Konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) trädde i kraft den 1 oktober 1998. Det konstituerande mötet för Europols styrelse hölls också detta datum. Övriga nödvändiga utnämningar till dess organ (direktör, biträdande direktör, styrekonom, medlemmar av budgetkommittén) måste göras så snart som möjligt av styrelsen eller av medlemsstaterna. Det inledande mötet med den gemensamma tillsynsmyndigheten är också inplanerat i oktober.

Att fatta beslut så fort som möjligt om de nio åtgärder som nämns i artikel 45.4 i Europolkonventionen och på så sätt garantera att Europols verksamhet kommer igång så snart som möjligt är en av det österrikiska ordförandeskapets centrala prioriteringar.

När det gäller dessa nio åtgärder, av vilka de flesta redan är provisoriskt antagna av rådet och sedan "frysta", kan följande anges:

- Förfarandena för beslutsfattande om utkast till den stadga som fastställer sambandsmännens rättigheter och skyldigheter gentemot Europol, för genomförandebestämmelser till analysregister, för Europols tjänsteföreskrifter, för regler om sekretessskydd, för budgetförordningen och för överenskommelse om säte kommer att inledas vid styrelsens konstituerande möte den 1 oktober 1998.

- Den nationella ratificeringsprocessen för protokollet om Europols privilegier och immunitet, medlemmarna i dess organ, biträdande direktörer och tjänstemän i Europol, liksom förfarandet för att sluta avtal mellan kungadömet Nederländerna och de andra medlemsstaterna om privilegier och immunitet för sambandsmän och deras familjer pågår.

- Beslut om förfarandereglerna för Europols gemensamma tillsynsmyndighet skall fattas enhälligt av den gemensamma tillsynsmyndigheten och därefter godkännas av rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2827/98

från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen

(11 september 1998)

Angående: Kortare arbetstid för europeiska yrkesförare

Hur länge kommer det att dröja innan kommissionen lägger fram ett förslag till förbättring av direktiv 93/104/EG(1) (om arbetstider) som reglerar yrkesförarnas arbetstider inom Europa, med tanke på att ingen europeisk lagstiftning för närvarande harmoniserar deras arbetstid - uppåt - och deras arbetsvillkor?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(15 oktober 1998)

Kommissionen har för avsikt att lägga fram förslag om arbetstid när det gäller sektorer och verksamheter som inte omfattas av rådets direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om vissa aspekter av organisation av arbetstid. Dessa förslag kommer att bestå av horisontella och sektorsvisa åtgärder. När det gäller de horisontella åtgärderna kommer alla bestämmelser i arbetstidsdirektivet att gälla även alla icke-mobila arbetstagare och vissa grundläggande bestämmelser när det gäller arbetstid kommer att bli tillämpliga på mobila arbetstagare. Dessutom kommer sektorspecifika åtgärder när det gäller arbetstid och vila att införas eller ändras.

Detta angreppssätt fastställdes klart och tydligt i kommissionens vitbok om de undantagna sektorerna(2) och bekräftades i det andra samrådsdokument som lämnades till arbetsmarknadens parter den 31 mars 1998. I detta hänseende har kommissionen alltid ansett att arbetsmarknadens parter om möjligt tillsammans bör finna acceptabla lösningar på frågor som direkt berör dem, särskilt när det gäller sektorspecifika åtgärder. Som svar på kommissionens initiativ har arbetsmarknadens parter inom flera av de undantagna sektorerna ansträngt sig ytterligare för att nå en uppgörelse om arbetstiden.

Medan överenskommelser har undertecknats av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom sektorerna för sjö- och järnvägstransporter, kunde arbetsmarknadens parter inom vägtransportsektorn beklagligt nog inte nå en uppgörelse före den tidsfrist som kommissionen hade förlängt till den 30 september för arbetsmarknadens parter för att lägga fram sina framförhandlade förslag.

Kommissionen vill därför nu enligt sin klart fastställda strategi och som en del i en rad förslag om arbetstid inom de undantagna sektorerna lägga fram sina egna förslag till ett enda direktiv, som skall omfatta arbetstiden för alla mobila arbetstagare inom vägtransporter, dvs. transport för andras räkning och för egen räkning samt för egenföretagare. Där det är möjligt skall man i detta förslag stödja sig på de punkter där arbetsmarknadens parter var eniga vid sina förhandlingar.

(1) EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.

(2) KOM(97) 234.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1984/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till rådet

(29 juni 1998)

Angående: Förstörelse av Parthenonfrisen och de övriga marmorföremålen

Enligt uppgifter i den brittiska tidningen "Mail on Sunday" den 7 juni 1998 har frisen och de övriga marmorföremålen från Parthenon som är utställda i Brittiska museet, utsatts för vandalisering. Tidningen uppger att William StClair, historiker med det klassiska Grekland som sitt specialområde, i sin bok "Lord Elgin and the Parthenon sculptures" hävdar att marmorföremålen år 1938 utsattes för en rent otrolig vandalisering i samband med försök att avlägsna deras ytfärg. Under detta arbete använde man sig av kemiska ämnen och metallföremål, i syfte att avlägsna den färg som föremålen fått under sin tvåtusenåriga historia, medan de fortfarande stod kvar på den heliga kultplatsen uppe på Akropolis, innan lord Elgin rövade bort dem. Den omdömeslösa användningen av kemiska ämnen och metallföremål ledde till att 80 % av marmorföremålens yta förstördes av "konservatorerna", vars syfte var att försöka göra skulpturerna vita. I stället ledde alltså detta till att man ohjälpligen förstörde dem.

Man har under alla dessa år lyckats hemlighålla denna katastrof, men i och med ovannämnda avslöjanden framstår det klart hur grundlösa de brittiska argumenten, om det som de kallar skydd och bevarande av Parthenonfrisen med övriga marmorföremål i Brittiska museet, är.

Jag ber om ett officiellt ställningstagande från rådets sida i denna fråga, och vill också veta hur rådet reagerar på detta, om målsättningen är att åstadkomma ett effektivt skydd av Parthenonfrisen och de övriga marmorföremål, som man avlägsnat från den plats där de hör hemma och som britterna, utan någon som helst rätt, vägrar återlämna - detta samtidigt som de faror som föremålen är utsatta för, på grund av Brittiska museets ansvarslösa uppträdande, är väldiga och kan bevisas.

Svar

(19 oktober 1998)

Den ärade parlamentsledamotens fråga angående och de övriga marmorföremålen faller inte under gemenskapens behörighet, utan bör snarare behandlas bilateralt av de grekiska och de brittiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2476/98

från Leonie van Bladel (UPE) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Piratkopiering inom musikindustrin

1. Känner rådet till vilka svårigheter musikindustrin har att kämpa med till följd av piratkopiering på Internet, något som leder till att industrin globalt går miste om inkomster på uppskattningsvis 10 miljarder gulden?

2. Inser rådet att den upphovsrättsliga lagstiftningen för närvarande är uppenbart alltför svag för att man med dess hjälp skall kunna komma adekvat till rätta med problemet med olovlig kopiering av ljudupptagningar?

3. Vilka åtgärder är rådet berett att vidta med kort varsel för att få slut på det olovliga kopierandet inom musikindustrin?

4. Är rådet berett att ge kommissionen i uppdrag att utöva tryck på länderna i Central- och Östeuropa för att lagstiftningsvägen komma till rätta med piratkopieringen?

Svar

(3 november 1998)

Rådet känner till de problem som orsakas av piratkopieringen inom musikindustrin, bland annat via Internet.

När det gäller anpassningen av upphovsrättslagstiftningen i gemenskapen med hänsyn till den nya digitala miljön har rådet inlett sin granskning av kommissionens förslag om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället och ser fram emot att inom kort få ta del av Europaparlamentets yttrande om detta förslag efter första behandlingen.

Beträffande privatkopieringen av musik i länderna i Central- och Östeuropa skulle rådet vilja påpeka att enligt Europaavtalet är de länder i Central- och Östeuropa med vilka ett sådant avtal har ingåtts skyldiga att förbättra skyddet för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt för att uppnå en skyddsnivå som är i paritet med den som finns i gemenskapen, inbegripet jämförbara metoder för att verkställa dessa rättigheter. Rådet är övertygat om att kommissionen gör sitt yttersta för att se till att länderna i Central- och Östeuropa tillhandahåller ett adekvat skydd för immateriell äganderätt. Rådet noterar att det viktigaste målet med Europaavtalet och den förstärkta föranslutningsstrategin är att se till att länder som ansökt om medlemsskap i Europeiska unionen når en situation där de fullt ut har antagit gemenskapens regelverk, inbegripet immateriell äganderätt, och kan genomföra det på ett effektivt sätt på alla områden.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 096 , 08/04/1999 s. 0115



SKRIFTLIG FRÅGA E-2569/98 från Graham Watson (ELDR) till rådet (1 september 1998) Angående: Mänskliga rättigheter i Indonesien Indonesiska trupper kränkte upprepade gånger de mänskliga rättigheterna under demonstrationerna för demokrati som hölls i Irian i maj, juni och juli i år. Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras i området? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2555/98 och E-2569/98 (3 november 1998) Rådet är medvetet om de oroligheter som ägde rum i Irian Jaya i juli 1998. Med avseende på dessa specifika händelser har de indonesiska myndigheterna redan underrättats om att Europeiska unionen förväntar sig att största möjliga återhållsamhet iakttas och att ytterligare våld inte tillgrips. EU har också välkomnat tillkännagivandet om att händelserna i Irian Jaya skall utredas och uttryckt förhoppningar om att gripna personer inom kort skall friges.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2116/98

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Angående: EU:s vinsubventioner

Hur motiverar kommissionen ökade subventioner till EU:s vinproducenter med hänsyn till sitt konsekventa motstånd mot statligt stöd till flygbolag, stål- och textilindustrin etc.? Utgör vin en kategori för sig som behöver skyddas från konkurrens?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-2113/98, E-2115/98 och E-2116/98 ingivna av Franz Fischler för kommissionen

(16 september 1998)

Parlamentsledamoten ställer tre frågor angående de gemenskapsutgifter som rör den gemensamma organisationen av marknaden för vin. I det sammanhanget kan parlamentsledamoten ha nytta av en lista där utgifterna inom vinsektorn anges för budgetåren 1989-98 och även av finansieringsöversikten till det nya förslaget till reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin för perioden 2001-2005. Båda dessa dokument har skickats direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

I förslaget till reform av vinsektorn (som presenterades för rådet den 20 juli 1998) föreskrivs en utgiftshöjning i förhållande till de senaste regleringsårens genomsnittliga utgift. Denna höjning orsakas i grund och botten av införandet av omställningsåtgärder för vinodling. När det gäller den gemensamma marknadsorganisationen finansieras dessa omställningsåtgärder av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). Omstruktureringen av vinodlingen finansierades tidigare av utvecklingssektionen vid EUGFJ.

Den föreslagna omställningen är enligt kommissionens uppfattning av avgörande betydelse för sektorns långsiktiga jämvikt. Omställningen berör de producenter vars produktion inte är tillräckligt anpassad till marknaden. Målet för omställningen är i huvudsak av kvalitativ natur. Man bedömer att den bästa produktkvaliteten uppnås genom minskad vinproduktion. Dessutom kommer detta att göra det möjligt att hejda och t.o.m. vända utvecklingen mot minskad konsumtion (vilket är den viktigaste orsaken till sektorns problem). Om man lyckas anpassa vinodlingen till marknadens nya förutsättningar står det klart att utgifterna på sikt måste påverkas på ett positivt sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2364/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(27 juli 1998)

Angående: Stärkande av metoderna för skogsskydd och brandsläckning i Grekland

Bränderna i Grekland på sista tiden har avslöjat att landet har en olycklig brist på moderna och tillräckliga hjälpmedel för att skydda skogarna och släcka bränder. Speciellt är metoderna för att bekämpa bränder från luften otillräckliga och mycket föråldrade, vilket gör att släckningen av bränderna inte blir snabb och effektiv. Detta leder till att enorma skogsrikedomar förstörs, vilket får oöverblickbara konsekvenser för landets utveckling.

1. Har kommissionen lagt fram något förslag om finansiering av inköp av flygplan och helikoptrar avsedda för brandsläckning eller någon annan materiell/teknisk infrastruktur inom ramen för åtgärderna för att skydda den fysiska miljön inom gemenskapsstödramen 1994-1999 (Delorspaket II)?

2. Kan kommissionen stödja en sådan verksamhet?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(9 oktober 1998)

Gemenskapen har redan samfinansierat brandutrustning i Grekland för den grekiska brandkåren, bl. a. med hjälp av det integrerade Medelhavsprogrammet, gemenskapsstödramen 1989-1993, specialåtgärder för de grekiska öarna i Egeiska havet, gemenskapsstödramen för innevarande period (1994-1999) och Sammanhållningsfonden. Utrustningen gällde till stor del specialutrustade landfordon.

De grekiska myndigheterna har inte lämnat någon ansökan gällande inköp av utrustning för brandbekämpning från luften under den innevarande perioden för gemenskapsstödramen. Om ett sådant förslag hade lagts fram skulle kommissionen ha granskat det med hänsyn till den ovan nämnda gemenskapsstödramen i relation till andra prioriteringar och budgetmedel. Kommissionen betonar ändå att samfinansiering av en sådan här investering bara skulle vara meningsfull om den ingick i en integrerad och sammanhållen åtgärd som bland annat tog hänsyn till den grekiska planen för skydd mot skogsbränder i enlighet med förordning (EEG) 2158/92(1), om vilken kommissionen avgav ett positivt yttrande den 7 mars 1994.

(1) EGT L 217, 31.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2788/98

från Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen

(9 september 1998)

Angående: Vilseledande turistreklam

Den störtflod av turistbroschyrer om underbara platser eller paradisöar i Medelhavsområdet som innehåller fotografier av jungfrulig natur utan nästan någon som helst kringliggande bebyggelse kan vara vilseledande när verkligheten visar sig vara helt annorlunda med ett övermått av våningar, hotell och avskräde, för mycket oljud, brist på vatten och infrastrukturer etc.

1. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att sprida kännedom om innehållet i direktiv 84/450/EEG(1) och för att se till att direktivet efterlevs?

2. Ämnar kommissionen kräva att de fastighetserbjudanden som riktar sig till turister även ger en sanningsenlig beskrivning av den omgivande miljön?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(9 oktober 1998)

Alla medlemsstaterna har i sin nationella lagstiftning genomfört rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om vilseledande reklam.

Gemenskapstexten gäller alla områden, även turism och miljö.

I artikel 4 i direktivet fastställs att medlemsstaterna skall säkerställa att det finns lämpliga och effektiva metoder för kontroll av vilseledande reklam. Kommissionen anser att de metoder och förfaranden som införts av medlemsstaterna gör det möjligt att på ett effektivt sätt agera i de konkreta fall där vilseledande reklam förekommer.

(1) EGT L 250, 19.9.1984, s. 17.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 096 , 08/04/1999 s. 0154



SKRIFTLIG FRÅGA E-2949/98 från Ludivina García Arias (PSE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Förseningar i erkännandet av universitetsexamina Anser inte kommissionen att medlemsstaterna sedan mer än ett år tillbaka på ett oförklarligt vis försenar det erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som regleras av direktiv 89/48/EEG(1) och därmed också unionsmedborgarnas rätt att bosätta sig var de vill? Är det inte i så fall kommissionens åsikt att man bör överväga att införa gemenskapslagstiftning om erkännande och bekräftande av examensbevis som erhållits vid universitet inom EU? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti (6 november 1998) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga E-529/98(2). (1) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EGT C 402, 22.12.1998, s. 14.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2806/98

från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen

(17 september 1998)

Angående: "Misteri d'Elx"

Staden Elx (Elche) önskar få en av sina hundraåriga traditioner, Misteri o Festa d'Elx, förklarad för mänsklighetens kulturarv av Unesco. "Misteri o Festa d'Elx" har sitt ursprung i slutet av fjortonhundratalet och har sedan dess ägt rum i förbindelse med Marie Himmelsfärdsdag den 14-15 augusti varje år. Författaren Joan Fuster säger att den livliga folkfesten fullständigt smälter in i den lärda traditionen, och den lokala fromma glädjen förenas med de mest omedelbara tecken på en beständig kultur; kvarlevorna av de gamla liturgierna smälter in i det dagliga arbetsmönstret, och allt detta kännetecknar den samtidigt så mångtydiga och vältaliga säkerhet som präglar alla stora kollektiva händelser.

Har kommissionen för avsikt att i enlighet med EU-fördragets artikel 128 stödja detta initiativ och därmed erkänna en hundraårig europeisk kulturell tradition?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Marcelino Oreja

(20 oktober 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans muntliga fråga nr H-865/98 ställd under frågetiden vid parlamentets möte den oktober 1998(1).

(1) Parlamentsdebatter (oktober 1998).