SKRIFTLIG FRÅGA E-3259/00

från Brice Hortefeux (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Ändring av postdirektivet konsekvenser för sysselsättningen

I sitt förslag till direktiv (KOM(2000) 319) lägger EU-kommissionen fram ett visst antal siffror över konsekvenserna för sysselsättningen av de planerade alternativen för avreglering. Med tanke på att postsektorn sysselsätter 1,4 miljoner personer inom EU borde de sociala konsekvenserna av kommissionens förslag bli föremål för en noggrann och djupgående utredning, vilket inte ingår i förslaget.

1. Kan EU-kommissionen ange på vilka studier den bygger sina beräkningar av sociala konsekvenser i sitt förslag?

2. Kan EU-kommissionen garantera att dess förslag inte hotar sysselsättningen inom postsektorn?

3. Eftersom punkten om sysselsättning i förslaget är väldigt kortfattad undrar jag om EU-kommissionen kan tillhandahålla uppgifter om konsekvenserna för sysselsättningen inom postsektorn i vart och ett av medlemsländerna?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(5 december 2000)

1. Bedömningen av de sociala följderna av förslaget till parlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen, stöder sig dels på erfarenheterna från vissa medlemsstater som öppnat postsektorn för konkurrens i större utsträckning än vad som föreskrivs i parlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna(1), dels på studien Employment trends in the European postal sector, som Price Waterhouse utförde i maj 1997(2). Dessa uppgifter har sedan uppdaterats med hjälp av uppgifter från de ekonomiska aktörerna. För att i framtiden förfoga över färska uppgifter på området förbereder kommissionen dessutom just nu en utredning som skall utföras i samband med regelbundet återkommande utvärderingar av sektorns utveckling.

2. Målet för kommissionens förslag är att gradvis och under kontrollerade former konkurrensutsätta marknaden för posttjänster. Den öppning av marknaden som enligt förslaget skall inledas år 2003 rör i medeltal 20 % av intäkterna för dem som tillhandahåller samhällsomfattande posttjänster. Erfarenheten visar att de befintliga aktörerna förmodligen kommer att behålla den största delen av den verksamhet som konkurrensutsätts (8090 %). Det bör dessutom påpekas att sju medlemsstater redan har öppnat sina marknader i större utsträckning än vad som föreskrivs i postdirektivet. Därför kan det antas att den föreslagna konkurrensutsättningen av marknaden kommer att få begränsade effekter på sysselsättningen och den kommer säkerligen inte heller att hota arbetstillfällena i sektorn.

3. Förutom att det sker en allmän utveckling i enlighet med vad som nämnts ovan, kommer sysselsättningen inom postsektorn i varje medlemsstat att utvecklas under påverkan av många andra faktorer, t.ex. den aktuella konkurrensen på marknaden, de befintliga aktörernas resultat, fusioner och uppköp och tillväxten på marknaden. Kommissionen förfogar över detaljuppgifter som offentliggjorts av de nationella instanserna i varje medlemsland, och som kompletterar de uppgifter som redovisas i den ovan nämnda studien.

(1) EGT L 15, 21.1.1998.

(2) http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/postal/evolframe/studies/pwc1.pdf.