SKRIFTLIG FRÅGA E-1638/99

från Efstratios Korakas (GUE/NGL) till kommissionen

(22 september 1999)

Ämne: De katastrofala följderna av GJP och behovet av en revidering

Revideringen av GJP, som genomförts inom ramen för Maastrichtfördraget, leder tillsammans med Agenda 2000, som skall vara genomförd före 2006 till en dramatisk avstanning i utvecklingen av jordbrukspolitiken, som man vill anpassa till de villkor som gäller på marknaden, en marknad som utformas av WTO (Världshandelsorganisationen) och EMU.

Denna bromsning av jordbruksutvecklingen har lett till minskad sysselsättning inom jordbruket och till ett fullständigt tillintetgörande av de små och medelstora jordbruken, i synnerhet i länder som Grekland, där en stor del av befolkningen lever av jordbruk. Den har också lett till att ekonomin förtvinat och landsbygden avfolkats samt att miljön nedvärderats.

Kommer kommissionen att hålla fast vid denna politik som påskyndar den katastrofala utvecklingen på landsbygden, eller tänker den i enlighet med jordbrukarnas rättmätiga krav, särskilt vid små och medelstora jordbruk föreslå ett stopp för och en ändring av den här utvecklingen och vidta de åtgärder som krävs?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 oktober 1999)

Ett av målen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) inom ramen för Agenda 2000 är just att se till att den på ett bättre sätt anpassas till marknadens krav. Dessutom är syftet med reformen att uppnå flera andra mål, till exempel att upprätthålla en acceptabel levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, integrera miljöfrågor och göra politiken för landsbygdsutveckling till den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare.

Det är riktigt att antalet personer som var anställda inom jordbruk, skogsbruk och fiske minskade med 21% i Grekland under perioden 19871997. För de tolv medlemsstaterna var dock minskningen 31% under samma period. Det är också riktigt att den största minskningen av antalet jordbrukare i Grekland konstaterades för små jordbruksenheter med en lantbruksareal på mindre än 10 hektar. Å andra sidan lyckades de kvarvarande små och medelstora jordbruksföretagen öka sin ekonomiska bas genom att öka produktionskapaciteten. Eventuella problem som avfolkning och miljöfrågor tas speciellt upp i åtgärderna för landsbygdsutveckling, särskilt i mål 1-områden. Även om det finns lokala skillnader visar befolkningsstatistiken att befolkningen under de senaste tio åren har ökat i de flesta av landsbygdsområdena i Grekland. (Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (NUTS) nivå 3).

Efter rådets och Europaparlamentets beslut kommer kommissionen att fortsätta genomförandet av Agenda 2000. Vidare kommer kommissionens ståndpunkt i den framtida utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken att påverkas av flera målsättningar, bland annat att förstärka utvecklingen av landsbygden, det allmänna kravet på att integrera konsumentfrågor som livsmedelssäkerhet, miljöfrågor eller djurskydd, att försvara den europeiska jordbruksmodellen internationellt, att möta de utmaningar som utvidgningen medför och behovet att förenkla gemenskapslagstiftningen.

Inom ramen för Agenda 2000 planeras flera rapporter eller utvärderingar i halvtid för att analysera effekterna av reformen. I förordningarna föreskrivs en utvärdering efter halva tiden för jordbruksgrödor (2002), en rapport om direktstöd för oljeväxter (2002), en rapport om budgetsituationen (2002) samt en granskning av ordningen med mjölkkvoter (2003). Som en följd av besluten om olivolja som fattades i juni 1998 skall också en reform förberedas som kommer att träda i kraft under regleringsåret 2001/2002. Reformförslag planeras för rissektorn och för sektorn för lin och hampa. Ordningen med kvoter inom sockersektorn löper ut 2000/2001 och det måste läggas förslag till en reform av den gemensamma organisationen av marknaden. Dessutom skall en rapport om hur den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker fungerar läggas fram i slutet av 2000.