SKRIFTLIG FRÅGA E-1473/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Nationella, regionala och lokala sekretessbestämmelser förhindrar upplysningar om att EU:s föreskrifter om stöd efterlevs

1. Känner kommissionen till att den nederländska provinsen Fryslân infört en bestämmelse om hemlighållande, som utgår från att politiker och tjänstemän gör sig skyldiga till straffbar handling om de bidrar till att konfidentiell information kommer ut till andras kännedom och att begreppet andra i detta sammanhang också innefattar kommissionen (se artikel i Spits fredagen den 20 april 2001)?

2. Känner kommissionen också till att anledningen till den i punkt 1 omtalade åtgärden är att det givits ekonomiskt stöd till dataföretaget SCI, med den påföljd att kommissionen återkrävt ett belopp på 1,5 miljoner euro, vilket lett till att en provinspolitiker beskyllts för att ha orsakat denna återindrivning genom att föra ut konfidentiell information till kommissionens kännedom?

3. Känner kommissionen till några ytterligare fall där medlemsstaternas lokala, regionala och nationella myndigheter med hjälp av sekretessbestämmelser avskärmar sig från undersökningar om hur ekonomiskt stöd som utbetalats av Europeiska unionen använts eller om överträdelser av gemenskapens föreskrifter? I vilka andra medlemsstater än Nederländerna förekommer sådana åtgärder?

4. Är åtgärder såsom förbud för politiker och tjänstemän att föra information vidare till andra ett hinder för kommissionen att få de upplysningar kommissionen vill ha om att medel som ställts till förfogande av Europeiska unionen använts på obehörigt sätt eller gemenskapens föreskrifter överträtts och hindrar de ovannämnda åtgärderna kommissionen att utföra kontroller med nödvändig information som underlag?

5. Ser sig kommissionen föranlåten att förenkla eller ändra bestämmelserna om utbetalning av stöd från EU eller efterlevnaden av skyldigheter förenade med EU, till följd av att lokala, regionala och nationella myndigheter med stöd av den nationella lagstiftningen har rätt att skydda sig mot att information kommer ut till andra, bland dem också kommissionen?

6. Om svaret på punkt 5 är nekande, hur tänker kommissionen i så fall se till att det inte hela tiden uppstår sådana situationer där kommissionen, på grund av att den inte har tillgång till information, blir tvungen att fatta oriktiga beslut eller avstå från att återkräva pengar som utbetalats?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

De upplysningar som kommissionen på nuvarande tidpunkt förfogar över gör det inte möjligt att ta konkret ställning till det fall ledamoten tar upp.

Kommissionen har emellertid gjort vissa undersökningar och det visar sig att det ifrågavarande fallet förmodligen rör Europeiska socialfonden (FSE). Den berörda tjänstegrenen, generaldirektoratet för sysselsättning, har kontaktats för att göra de undersökningar som krävs.

Däremot är det principiellt viktigt att precisera följande:

- I villkoren för beviljande av bidrag från kommissionen ingår systematiskt en skyldighet för bidragsmottagaren att ge fri och fullständig tillgång till alla dokument eller verifikat som kommissionens kontrollenheter efterfrågar. Denna skyldighet anges tydligt i Anvisningarna för förvaltning av bidrag (artikel 8 i Europeiska gemenskapernas gällande allmänna villkor för beviljande av bidrag). Om denna skyldighet inte fullt ut respekteras av bidragsmottagaren har kommissionen rätt att säga upp bidragsavtalet och kan i förekommande fall även komma att kräva att redan utbetalda bidragsmedel helt eller delvis återbetalas.

- Om kommissionen skulle få kännedom om att det på det nationella planet eller i särskilda fall införts specifika bestämmelser eller särskilda förfaranden för att förhindra tillgång till verifikationshandlingar, åligger det den, för det första, att självfallet vidta nödvändiga korrigerande finansiella åtgärder samt, för det andra, att kraftfullt officiellt protestera mot införandet av en sådan praxis, som strider mot gemenskapsbestämmelserna.