ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0688/99

från Fernand Herman (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Situationen för stärkelseindustrin och dess industriella kunder i EU

I min muntliga fråga O-0025/96(1) riktade jag kommissionens uppmärksamhet på att den europeiska stärkelseindustrin inte längre var i stånd att försörja sina kunder (pappers-, jäsnings- och bioteknikindustrin med flera) på ett tillfredsställande sätt, i synnerhet till följd av otillräckliga bidrag.

Ledamoten av kommissionen Fischler svarade, under plenarsammanträdet i Strasbourg den 15 februari 1996, att kommissionen skulle göra allt för att vår industri skulle garanteras tillfredsställande konkurrensvillkor i förhållande till konkurrenterna i tredje land.

Jag konstaterar idag att produktionsstöden varit otillräckliga under mer än hälften av de tre år som gått sedan februari 1996.

På grund av detta har många europeiska företag flyttat de enheter som använder stärkelse som råvara utanför Europeiska unionen, och detta särskilt inom en sektor med lovande framtidsutsikter, nämligen biotekniksektorn.

För att åtgärda den osäkerhet som under en lång tid tyngt den europeiska stärkelseindustrin och kompensera de skador som följer av en sådan osäkerhet, skulle kommissionen kunna

- försäkra oss att systemet med bidrag för stärkelseanvändning skall bibehållas och förbättras,

- bekräfta den princip enligt vilken produktionsstödet för stärkelse skall täcka prisskillnaden för majs i Europeiska unionen och på världsmarknaden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 april 1999)

Kommissionen bekräftar sitt åtagande från plenarsammanträdet den 15 februari 1996 i Strasbourg.

Kommissionen har alltid haft som mål att säkerställa konkurrenskraften hos den europeiska stärkelseindustrin och de industrier som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan, i synnerhet den biotekniska sektorn, som använder stärkelse och därav härledda produkter som råvaror.

Med tillämpning av bidragssystemet har avsevärda, och ökande, kvantiteter avsatts årligen inom sektorn för stärkelse och bearbetade produkter därav. Det rör sig om upp till 3,5 miljoner ton "stärkelseekvivalenter" per år.

Kommissionen kan inte godta påståendet att produktionsstödet skulle ha varit otillräckligt under den period parlamentsledamoten nämner.

Vid beräkning av bidragsbeloppet bör hänsyn tas till den faktiska skillnaden mellan världsmarknadspriserna och priserna på gemenskapsmarknaden för de jordbruksprodukter som används för framställning av stärkelse. Denna princip har alltid tillämpats så att den europeiska industrins konkurrenskraft säkerställts när det gäller råvarupriserna. I praktiken utgör majs den enda referensmarknaden.

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att använda detta instrument så länge det föreligger en betydande prisskillnad mellan världsmarknaden och gemenskapsmarknaden.

(1) Europaparlamentets debatt 4-475 (februari 1996).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0555/99

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Indien och miljön

Vem kommer att delta i det kommande mötet på hög nivå mellan EU och Indien om miljöfrågor?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(14 april 1999)

Det finns för närvarande inga planer på att hålla ett möte på hög nivå mellan gemenskapen och Indien om miljöfrågor. Miljöfrågor diskuteras dock regelbundet inom ramen för samarbetet mellan gemenskapen och Indien. Så skedde nyligen vid de möten i gruppen för utvecklingsfrågor och i den gemensamma kommissionen som ägde rum den 13 respektive den 14 januari 1999.

En uppföljning av mötet i den gemensamma kommissionen pågår i form av bilaterala samtal om att upprätta ett antal arbetsgrupper med experter, inbegripet en arbetsgrupp om miljöfrågor.

Miljön har, tillsammans med primärskolan och hälsovård, utsetts till ett av de tre huvudområdena i programmet för samarbete med Indien. Detta är i linje med kommissionens meddelande om ett förstärkt partnerskap mellan EU och Indien(1).

Vidare har kommissionen under de senaste månaderna föreslagit Indien att fördjupa den bilaterala dialogen och samarbetet i miljöfrågor, även detta som ett led i kommissionens strävanden att främja utbytet rörande s.k. mjuka säkerhetsfrågor.

Kommissionen tog särskilt upp miljöfrågan vid det senaste årliga mötet (med ministrar från trojkan) mellan gemenskapen och Indien i New Delhi den 13 november 1998 och föreslog då en gemensam konferens om miljö som ett första steg på vägen mot "ett nytt miljöpartnerskap".

(1) KOM(96) 275 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0730/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka österrikiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0030/99

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(20 januari 1999)

Angående: Avstängning av tjänsteman vid kommissionen

Paul Van Buitenen, tjänsteman vid enheten för finansiell kontroll vid kommissionen, har avstängts från sin tjänst på grund av att han till Europaparlamentet överlämnat en rapport som avslöjar ekonomiska oegentligheter vid vissa enheter inom Europeiska kommissionen vid förvaltningen av europamedborgarnas pengamedel. Detta har för övrigt även lett till att parlamentet vägrar att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetåret 1996.

Den nederländske tjänstemannen har förbjudits tillträde till sitt kontor och kommissionens talesman har bekräftat att han ålagts detta straff.

Kan kommissionen säga hur man kommit fram till beslutet att vidta denna destruktiva åtgärd mot Van Buitenen, om detta beslut är förenligt med det mål för insyn och öppenhet som bör styra verksamheten vid alla gemenskapsorgan, och vilka åtgärder kommissionen kommer att vidta för att säkerställa en korrekt förvaltning av unionsmedborgarnas medel?
SKRIFTLIG FRÅGA E-0363/99

från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Kloning i Spanien

Den första spanska expertkommittén för kloning, vilken är sammansatt av vetenskapsmän, jurister och sociologer, håller på att färdigställa en rapport som förespråkar en lagstiftningsreform varigenom nuvarande förbud skulle upphävas och det skulle bli tillåtet att utveckla kloningen i Spanien, dock endast för terapeutiska ändamål. Denna kommitté, som inrättats inom Stiftelsen för hälsovetenskaper och dess institutet för bioetik, har praktiskt taget avslutat sitt arbete, och rapporten skall läggas fram officiellt framemot juni månad, så snart man klarat av de juridiska och sociologiska frågorna. Slutsatserna kommer att vidarebefordras till ansvariga inom den spanska regeringen och inom Europeiska unionen samt till andra internationella institutioner som har med saken att göra. I rapporten framhålls att kloning kan vara en utomordentligt användbar teknik för vissa ändamål, eftersom man därigenom kan framställa vävnader för att bota vissa sjukdomar, medan det uppstår allvarliga problem om avsikten med kloningen är att skapa identiska människor, vilket svårligen torde kunna accepteras.

Kan kommissionen, trots att vi ännu inte kan ta del av innehållet i den rapport som den spanska expertkommittén håller på att färdigställa, i förväg redogöra för sin ståndpunkt i den komplexa och kontroversiella frågan om kloning?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(7 april 1999)

I februari 1997 rådfrågade kommissionen sin rådgivande grupp om de etiska implikationerna av bioteknik, som i maj 1997 utfärdade ett yttrande om de etiska aspekterna av kloning (yttrande nr 9). I detta yttrande redogörs för olika kloningstekniker och slutsatsen är att "varje försök att genom nukleär substitution av mänskliga celler från vuxna eller barn framställa en genetiskt identisk människa (reproduktiv kloning) bör förbjudas".

Kommissionens ståndpunkt är i linje med det ovannämnda yttrandet och fördömer således entydigt mänsklig reproduktiv kloning. Därför har kloning av människa genom medbestämmandeförfarande av parlamentet och rådet uteslutits ur både det fjärde och det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

Det bör även erindras om att en deklaration antogs vid Europeiska rådets möte i Amsterdam (juni 1997), i vilken medlemsstaternas beslutsamhet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbjuda kloning av människa underströks.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0524/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(8 mars 1999)

Angående: Konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen

Under sammanträdesperioden i juni 1998 diskuterade och godkände Europaparlamentet betänkandet om konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen (A4-0137/98)(1). I slutsatserna till betänkandet uppmanade Europaparlamentet kommissionen att genomföra en undersökning av situationen för konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen. Följande punkter skulle redovisas i undersökningen: företag, sektorns utveckling under de senaste åren i de olika medlemsstaterna, uppgifter om produktionen, råvarornas ursprung, export- och importvolymer, sysselsättning, tekniska och hygieniska standarder, tullbestämmelser och mer allmänt den lagstiftning som gäller inom sektorn och kodifieringen av bestämmelserna.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder den vidtagit för att följa upp Europaparlamentets uppmaning och genomföra den begärda undersökningen samt kodifieringen av den lagstiftning som gäller inom konservsektorn?

(1) EGT C 210, 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0743/99

från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen

(9 mars 1999)

Angående: Icke-statliga organisationer som fått stöd inom ramen för EU:s externa politik

Kan kommissionen ange vilka villkor den fastställt för att välja ut de icke-statliga organisationer som inom ramen för EU:s externa politik, vars syfte är att främja utvecklingen av den demokratiska processen, erhåller gemenskapsstöd för att delta i observatörsuppdrag eller i utbildningssatsningar i samband med val?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(8 april 1999)

När kommissionen beviljar gemenskapsstöd till icke-statliga organisationer som deltar i övervakning eller utbildning i samband med val utgår den från sådana kriterier som har att göra med den berörda organisationens erfarenheter och yrkesmässighet samt de föreslagna åtgärdernas kvalitet.

Ett annat viktigt urvalskriterium beträffande icke-statliga organisationer som är inblandade i valövervakning är att de skall vara opartiska i valprocessen. Det är särskilt viktigt när stödet till valprocesser i tredje land sker i form av stödåtgärder för och utbildning av lokala icke-statliga organisationer i syfte att utveckla den egna kapaciteten i det land där valet äger rum. När gemenskapsstöd beviljas ges ibland företräde för partnerskap mellan en europeisk icke-statlig organisation och en lokal motsvarighet.

I synnerhet när det gäller mediabevakningen i samband med val väljer kommissionen ut sådana icke-statliga organisationer som har yrkeskapacitet, erfaren personal, kunskaper i arbetsspråken och en effektiv arbetsmetod. När det gäller utbildning för valövervakning stöder kommissionen de insatser som görs av medlemsstaternas utbildningsanstalter, vilka har utvecklat en erkänd vetenskaplig verksamhet på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0440/99

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(4 mars 1999)

Angående: Regler för lobbyverksamhet

Har kommissionen några planer på att uppmana företag inom Europeiska unionen att i sina årsredovisningar redogöra för vilka personer de riktar sin lobbyverksamhet mot och hur mycket pengar som används för detta? Detta skulle leda till överensstämmelse mellan Europeiska unionen och Förenta staternas lag om regler för lobbyverksamhet.

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(1 april 1999)

Att amerikanska företag är skyldiga att redogöra för lobbyverksamhet och hur mycket pengar som går till det beror på det redovisningssystem som tillämpas på alla organisationer som ägnar sig åt lobbyverksamhet med inriktning på amerikanska federala instanser.

Ett sådant redovisningssystem motsvarar dock inte kommissionens hållning, som grundas på öppenhet mot alla intressegrupper genom likabehandling inom ett självreglerande system.

Kommissionen kommer inte att vidta några åtgärder som medför grundläggande ändringar i den hållningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0700/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131 slutlig)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Hur stor andel av de regionala inkomsterna kommer från den "grå marknaden" respektive från den "officiella marknaden" i Aragonien under vart och ett av de berörda åren?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1139/99

från Arthur Newens (PSE) till kommissionen

(27 april 1999)

Angående: Studenter från Kina

Skulle kommissionen kunna undersöka möjligheten att öka antalet stipendier och liknande för studenter från Kina till en nivå i samma storleksordning som USA för närvarande erbjuder?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

Kommissionens ordförande Jacques Santer förklarade vid sitt besök i Kina i början av november 1998 att kommissionen har för avsikt att förbereda ett nytt övergripande program för stipendier riktade till Kina. Programmet, kallat "Scholarships 2000", kommer att innebära att två tusen kineser får stöd av gemenskapen för att studera eller bedriva forskning i Europa.

Programmet är för närvarande under utarbetande (genom expertbesök i Kina, förhandlingar med de kinesiska myndigheterna och framläggande av förslaget för medlemsstaternas kommitté) och förväntas kunna inledas år 2000.

Kommissionen anser för övrigt att en inriktning på strukturellt samarbete för att förbereda lärare och studenter hos båda parter är en förutsättning för att stimulera ett ökat akademiskt utbyte mellan gemenskapen och Kina.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0319/99

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(19 februari 1999)

Angående: Import av nöt- och kalvkött till EU

Kan kommissionen ange hur mycket nöt- och kalvkött som kommer att importeras till Europeiska unionen enligt GATT och andra avtal innevarande år, hur mycket av detta som redan kommit in på marknaden och hur stor importavgiften är?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 mars 1999)

Kommissionen har ingen statistik över vilka kvantiteter nötkött som verkligen har importerats enligt preferensordningarna för innevarande år.

I tabellen nedan anges dock de kvantiteter inom ramen för de olika kvoterna för vilka importtillstånd hade utfärdats i januari 1999, samt motsvarande tullar:

>Plats för tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-0135/99

från Bill Miller (PSE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Bidrag till vinindustrin

Jag hänvisar till kommissionsledamoten Fischlers svar (E-3429/98)(1) angående ytterligare bidrag till vinindustrin utöver det eventuella stödet i enlighet med Agenda 2000-paketet.

Kan kommissionen med hänsyn till de svåra ekonomiska tiderna för den skotska whiskyindustrin redogöra för eventuella planer på att mildra svårigheterna för denna inhemska industri?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 mars 1999)

Som komplettering till svaret på den skriftliga frågan E-3429/98 från parlamentsledamoten om de ekonomiska aspekterna av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin inom ramen för Agenda 2000, särskilt när det gäller den sista frågan, som rör eventuella åtgärder för att stödja whiskyindustrin, vill kommissionen framhålla följande:

Den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för vin innebär att stöd kan utbetalas för sanering av marknaden för vin genom destillation av överskottet. Den gällande ordningen har inte i grunden förändrat jämvikten mellan de olika destillationsprodukterna. När det gäller destillat av vin har marknadsandelen gått tillbaka något.

Förslaget till reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin syftar till att upprätthålla denna basala jämvikt genom att stödja den nödvändiga traditionella avsättningen (vin avsett för framställning av spritdrycker).

Eftersom spritdrycker inte anges i bilaga II till EG-fördraget kan de inte bli föremål för direktstöd.

Kommissionen vill slutligen understryka att whisky berättigar till exportbidrag inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål.

(1) EGT C 182, 28.6.1999, s. 84.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0016/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(12 januari 1999)

Angående: Utnyttjande av medel för datautbildning och bibliotek i de grekiska skolorna

Inom det grekiska operativa programmet för utbildning och grundläggande yrkesutbildning, i delprogram 1 för allmän och teknisk utbildning, har åtgärderna 1.1b och 1.4c utformats i syfte att förbättra datautbildningen i de grekiska skolorna, och åtgärderna 1.3c och 1.4b i syfte att utveckla biblioteken.

Men enligt en uppgiftssammanställning jag fått kännedom om var utnyttjandegraden i november 1998 för åtgärderna 1.4b och 1.4c noll och för åtgärd 1.3c så gott som noll, medan utnyttjandegraden för åtgärd 1.1b i princip kan sägas vara så gott som noll, om man undantar anslagen för böcker och personal som redan verkar ha utnyttjats till 100 %.

Kan kommissionen svara mig på följande:

1. Hur stort är noga specificerat utnyttjandet av dessa åtgärder och vad exakt planerar man skall ske i framtiden?

2. Vad beror den stora eftersläpningen av utnyttjandet av dessa anslag på och vilka konsekvenser kan det få för utvecklingen av datautbildningen och biblioteken i de grekiska skolorna?

3. Vad beror det på att anslagen inom åtgärden för stöd till böcker och personal i åtgärd 1.1b har utnyttjats till fullo, samtidigt som utnyttjandegraden för de flesta andra projekten inom åtgärden är noll?

Svar av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(24 februari 1999)

Dessa åtgärder samfinansieras av Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) inom ramen för det operativa programmet (OP) inom gemenskapens stödram för Grekland.

1. Enligt de uppgifter som utbildningsministeriet lämnat uppgick i början av 1999 de utbetalningar som ministeriet gjort, uttryckt i procentandelar av de totala budgetanslagen för åtgärderna, till 64 % för ESF och 3 % för ERUF (informationsteknik) respektive 1,6 % för ESF och 0 % för ERUF (skolbibliotek). Mindre än ett år innan den aktuella programplaneringsperioden avslutas visar dessa siffror att situationen är kritisk. Utbildningsministeriet uppger dock att man vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att skynda på genomförandet av åtgärderna. De grekiska myndigheterna hävdar också att nyttjandegraden kommer att öka kraftigt under de närmaste månaderna och att alla anslag kommer att ha använts i tid.

2. och 3. Att genomförandet av åtgärderna försenats har flera orsaker. De viktigaste verkar vara att åtgärderna definierats och påbörjats för sent, att det inte finns några lämpliga organ för att handlägga tillämpningen, att åtgärderna är alltför komplexa samt att de administrativa förfarandena är alltför tungrodda. Införandet av informationsteknik i skolorna och inrättandet av skolbibliotek genomförs nästan enbart genom det operativa programmet avseende grundutbildning. Detta innebär att åtgärderna nödvändigtvis begränsas (färre skolor utrustas med informationstekniska installationer, färre bibliotek) om gemenskapens medel inte används i tid och de mål som satts upp inte nås.

För ytterligare information vill kommissionen be parlamentsledamoten vända sig till det grekiska utbildningsministeriet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0027/99

från Marco Formentini (NI) till kommissionen

(13 januari 1999)

Angående: Avgiftshöjningar fastställda av TIM och Omnitel för telefonsamtal från fasta telefoner till mobiltelefoner

I Italien gäller från och med den 6 januari 1999 nya avgifter som fastställts av de två ledande företagen inom mobila teletjänster (TIM och Omnitel) och som innebär en avsevärd prishöjning (upp till 153 %) för telefonsamtal från fasta telefoner till mobiltelefoner.

Kan kommissionen med anledning av detta ange följande:

- Anser kommissionen att avtalet mellan de två företagen att införa lika stora avgiftshöjningar är förenligt med bestämmelserna om fri konkurrens på marknaden?

- Anser inte kommissionen att det i samband med detta avtal har bildats en marknadsdominerande kartell, något som är olagligt med hänsyn till formerna för fri konkurrens och skadligt med tanke på konsumenternas intressen?

- Anser inte kommissionen att det faktum att avgiftshöjningen infördes genast efter julhelgen innebär att konsumenternas goda tro missbrukas eftersom ett stort antal nya abonnemang för mobiltelefoner tecknas under denna period, särskilt de så kallade "family-kontrakten"?

- Anser inte kommissionen att den italienska ekonomin, i ljuset av denna sistnämnda händelse, fortfarande domineras av monopol eller i bästa fall av duopol som i slutändan fungerar som ett enda strikt monopol?

- Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att skydda den fria konkurrensen på marknaden och framför allt användarnas intressen?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0142



SKRIFTLIG FRÅGA E-0146/99 från Brigitte Langenhagen (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: EU-bidrag till landsbygdskommunen Stade Vilken typ av bidrag har landsbygdskommunen Stade fått från Europeiska unionen under valperioden 1994-1999? Vilka belopp handlar det om och hur ser tilldelningen ut fördelat på bidragsområde?