ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1372/00

från Marianne Thyssen (PPE-DE) till kommissionen

(26 april 2000)

Ämne: Förslag till direktiv om kosttillskott

Det finns för närvarande ingen harmoniserad lagstiftning i Europeiska unionen om kosttillskott. Detta har allvarliga och långsiktiga följder för den fria rörligheten för sådana produkter i Europeiska unionen.

I sin vitbok om livsmedelssäkerhet tillkännagav kommissionen att den avsåg att lägga fram ett förslag till direktiv om kosttillskott för rådet och parlamentet ungefär i mars 2000. En sådan harmoniseringsåtgärd skulle lösa det ovan beskrivna problemet.

Kan kommissionen ange hur långt förberedelserna av detta förslag till direktiv kommit och när den konkret kommer att lägga fram det för rådet och parlamentet?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 maj 2000)

Det förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kosttillskott som aviserades i stycke 105 i vitboken om livsmedelssäkerhet antogs av kommissionen den 8 maj 2000. Förslaget kommer inom kort att sändas över till rådet och Europaparlamentet samt offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1112/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(11 april 2000)

Ämne: Ersättning av utgifter i samband med icke-affärsdrivande verksamhet i enlighet med den brittiska momslagen från 1994

Kan kommissionen bekräfta att bestämmelserna i den brittiska momslagen från 1994 om ersättning till organ, såsom lokala myndigheter, av utgifter i samband med icke-affärsdrivande verksamhet inte strider mot gemenskapsbestämmelserna?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 maj 2000)

Återbetalning av mervärdesskatt som tagits ut på utgifter inom offentligrättsliga organ vilka, enligt artikel 4. 5 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkning(1), inte är skattesubjekt, strider inte mot direktivet.

(1) EGT L 145, 13.6.1977.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0835/00

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(20 mars 2000)

Ämne: Miljökatastrof i Donau och omgivande områden på grund av Natos bombningar

Enligt klagomål från det rumänska miljöministeriet och Liliane Mara utsatte Natos bombningar, som förstörde broar, oljeraffinaderier och kemiska industrier, floden Donau för en större miljökatastrof än cyanutsläppet nyligen. Den ekologiska, ekonomiska och kulturella förstörelse som floden utsatts för sträcker sig bortom Serbiens gräns och den kommer att ge tragiska följder för alla områden runt Donauområdet i många år än.

Känner rådet till skadornas omfattning och hur avser det att hjälpa dessa länder så att den ekologiska, ekonomiska och kulturella balansen inom kort kan återställas i detta känsliga område?

Svar

(10 juli 2000)

1. Enligt en rapport som utarbetades i slutet av 1999 av FN:s insatsgrupp för Balkanhalvön framgick det tydligt att en del av de bombningar som ägde rum under Kosovokonflikten har bidragit till föroreningen av Donau men i rapporten konstateras det också att Donau sedan länge och helt visst sedan en lång tid före konflikten är ett av Europas mest förorenade vattendrag, som utsätts för ett betydande antal föroreningar från källor vilka direkt kan tillskrivas de länder som ligger längs dess stränder.

2. I rapporten konstateras det också att på grund av den höga grad av förorening i området som fanns redan innan konflikten är det svårt att göra en jämförande utvärdering av skadorna.

Rådet noterar också att till följd av olyckan i Baia Mare har Ungern och Rumänien tillsatt en expertkommission som skall utvärdera skadorna som åsamkats Donau. Rådet kommer med intresse att ta del av dess slutsatser liksom för övrigt slutsatserna från den insatsgrupp som kommissionen inrättade efter samma olycka.

3. EU:s engagemang för den sydostliga regionen i Europa kan i varje fall inte förnekas, vilket den höge representanten för GUSP på nytt erinrade om i sitt öppningstal vid den regionala finansieringskonferensen den 29 mars i år kan.

Detta engagemang inom ramen för stabilitetspakten innehåller redan en betydande finansieringsdel såväl för gemenskapens del som för dess medlemsstater och kan bland annat ta sig konkreta uttryck i ett stöd till det regionala programmet för återställande av miljön i sydöstra Europa (Regional Environment Reconstruction Programme for South Eastern Europe, ReReP) som håller på att utvecklas.

Detta program utgör också ett belysande exempel på ansträngningarna till förmån för ett samarbete mellan dessa länder vilket EU uppmuntrar och vilket krävs om man önskar att effektivt återställa miljön i denna region.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0586/00

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(29 februari 2000)

Ämne: Hållbar europeisk transportpolitik

Kan kommissionen ange på vilket sätt, och i vilken utsträckning, nationella politiker med ansvar för transportfrågor i EU:s medlemsstater har påverkats av utvecklingen av en gemensam europeisk transportpolitik, i synnerhet när det gäller inrättandet av transportsystem som är hållbara från miljösynpunkt?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 april 2000)

I de flesta medlemsstaterna har man börjat införa åtgärder för att integrera miljöhänsyn i den övriga politiken. Dessa initiativ som syftar till bättre integration, och som är en följd av resultaten från Europeiska rådet i Cardiff och senare rådsmöten, måste vidareutvecklas och överföras till konkreta beslut, och nya styrmedel bör inrättas för att främja, utvärdera och övervaka integrationen.

Åtgärder har vidtagits på många nya områden, även om vissa medlemsstater är mer aktiva än andra i en del sammanhang. Som exempel kan nämnas de minskade blyutsläppen som är en följd av införandet av en skattedifferentiering mellan blyad och oblyad bensin.

På gemenskapsnivå har Miljöbyrån tagit fram ett instrument (transport environment reporting mechanism) som gör det möjligt att följa utvecklingen vad gäller integration av miljöhänsyn på transportområdet i medlemsstaterna. Den första rapporten planeras till april 2000.

Inom ramen för politiken för transeuropeiska nät fastställs det i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1) att medlemsstaterna vid utarbetandet och genomförandet av projekt av gemensamt intresse skall företa utvärderingar av miljökonsekvenserna i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(2) och med tillämpning av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(3). Medlemsstaterna skall också enligt artikel 18 i samma direktiv regelbundet till kommissionen överlämna nationella planer och program som de utarbetat om utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet, särskilt om projekt av gemensamt intresse.

När det gäller hållbara transportsystem i tätortsområden har kommissionen, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, koncentrerat sina ansträngningar till utbyte av goda metoder. Kommissionen har särskilt bidragit till att finansiera Eltis (European Local transport information system) som är ett system för information om lokala transporter som vänder sig till de folkvalda, ansvariga politiker, administratörer och transportoperatörer, samt även till användarna. Denna databas består framförallt av en presentation av ett stort antal undersökningar av konkreta fall och ett forum som är öppet för alla. Det finns även en databas med exempel på goda metoder inom stadsplanering och hållbar utveckling.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.

(2) EGT L 175, 5.7.1985.

(3) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1064/00

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(4 april 2000)

Ämne: Godkännande av genetiskt modifierade organismer i USA som grundar sig på bedrägeri och felaktiga redogörelser

Enligt Steven M. Drucker, jur. dr och specialist i förvaltningsrätt, stöder sig Europeiska gemenskapernas kommission på felaktiga bedömningar som gjorts av USA:s livsmedelsverk FDA vid godkännandet av gentekniskt modifierade växtsorter.

När exempelvis den amerikanska tillståndsmyndigheten godkände saluföring av tomaten flavr savr, som också säljs i EU i form av tomatpuré och ketchup, gjorde den det i strid med dess egna forskares uttryckliga undersökningsresultat. Laboratorieundersökningar visade nämligen att blödningar i magsäckens vägg uppstod när råttor utfodrades med denna tomat. Forskarna avrådde på grund av denna höga säkerhetsrisk från att godkänna produkten för saluföring som livsmedel. Ännu lägre krav räckte för säkerhetsundersökningarna för genetiskt modifierade organismer som godkändes senare i många fall genomfördes inga undersökningar alls.

1. Känner kommissionen till dessa uppgifter?

2. Är kommissionen beredd att kontrollera dessa nyaste rön, gällande blödningar i magsäckens vägg? Om inte, varför?

3. Vilka slutsatser kommer kommissionen att dra av dessa nya rön?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(19 juni 2000)

Man är inom kommissionen medveten om att en rad organisationer i USA har väckt talan mot den amerikanska livsmedels- och läkemedelsmyndigheten FDA (Food and Drug Administration) med anledning av bedömningen av genetiskt modifierade livsmedel.

När det gäller den produkt som parlamentsledamoten nämner har ingen ansökan om godkännande eller anmälan gjorts i gemenskapen, och den får därför inte saluföras inom gemenskapen. Det är medlemsstaternas sak att göra relevanta kontroller.

Kommissionen är alltid beredd att ge Vetenskapliga livsmedelskommittén i uppdrag att utvärdera nya vetenskapliga rön som innebär att de produkters säkerhet ifrågasätts som härrör från genetiskt modifierade organismer och som godkänts eller anmälts i enlighet med parlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och livsmedelsingredienser(1) för saluföring på den europeiska marknaden.

Med anledning av de resultat som erhållits när råttor utfodrats med tomaten flavr savr har kommissionen begärt ytterligare information från Vetenskapliga livsmedelskommittén om kommitténs inställning när det gäller säkerheten hos de produkter som härrör från genetiskt modifierade tomater och för vilka företaget Zeneca har ansökt om tillstånd.

Genom EU:s lagstiftning i fråga om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser säkerställs att en säkerhetsbedömning görs innan genetiskt modifierade livsmedel och livsmedelsingredienser saluförs inom gemenskapen. Enligt artikel 12 i förordningen om nya livsmedel(2) har man också möjlighet att i ljuset av nya rön ändra eller upphäva tidigare beslut som rör specifika produkter.

(1) EGT L 43, 14.2.1997.

(2) EGT L 43, 14.2.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0906/00 från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen. Fördärvande av kulturarv i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 374 E , 28/12/2000 s. 0184 - 0184



SKRIFTLIG FRÅGA E-0906/00 från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen (25 mars 2000) Ämne: Fördärvande av kulturarv i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien Enligt uppgift har man på senaste tiden gjort omfattande ingrepp i och förändringar av kyrkan Agios Dimitrios i staden Bitola (Monastiri) i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Det här innebär förstås att man klart och tydligt fördärvar dels detta historiska minnesmärkes kulturarv, dels hela områdets kulturarv. Känner kommissionen till detta? Vilka åtgärder tänker den vidta för att den här verksamheten omedelbart skall upphöra? Har den tagit eller har den för avsikt att ta några initiativ för att skydda de historiska minnesmärkena och kulturarvet på Balkan? Svar från Christoper Patten på kommissionens vägnar (16 maj 2000) Kommissionen tackar parlamentsledamoten för hans fråga angående kulturarvet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Kommissionen har tyvärr inte kunnat erhålla exakta uppgifter om kyrkan Agios Dimitrios och ber därför att få hänvisa parlamentsledamoten på ett mer generellt plan till svaret på Nikitas Kaklamanis skriftliga fråga E-0077/99(1), framför allt andra stycket i detta. (1) EGT C 297, 15.10.1999, s. 142.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1252/00

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(14 april 2000)

Ämne: Tjärhalten i tobak i Grekland

Harmoniseringssträvanden pågår för att fastställa en högsta gräns för tjärhalten i cigarretter som säljs inom Europeiska unionen, nämligen 10 milligram. Kommissionen har dock för en längre tid framöver undantagsvis beviljat Grekland tillstånd att låta de tobaksvaror som säljs i landet ha en tjärhalt som är långt över maximivärdet för EU.

Med hänvisning till det ovanstående ville jag fråga kommissionen varför kommissionen beviljat Grekland ett sådant tillstånd för tjärhalten i tobaksvaror, i och med att detta tillstånd inte står i överensstämmelse med unionens mål på folkhälsans område?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 maj 2000)

Inom ramen för rådets direktiv 90/239/EEG av den 17 maj 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om högsta tillåtna tjärhalt i cigaretter(1) har Grekland beviljats undantag och får skjuta fram datum för verkställande av gränsvärdet 12 milligram (mg) tjära per cigarett till och med den 31 december 2006. Detta undantag beror på särskilda socioekonomiska svårigheter som finns i medlemsstaten.

Inom ramen för ändringen av rådets direktiv 89/622/EEG(2) av den 13 november 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror, 90/239/EEG och rådets direktiv 92/41/EEG(3) av den 15 maj 1992 om ändring av direktiv 89/622/EEG som kommissionen föreslagit(4) och som för närvarande diskuteras på parlaments- och rådsnivå, föreslår kommissionen att man behåller undantaget för Grekland på grund av socioekonomiska svårigheter i denna medlemsstat.

Det är viktigt att påpeka att om undantaget behålls till och med den 31 december 2006 (eller 6 år från och med datumet för antagandet) kommer maximihalten för tjära per cigarett att ha minskat till 10 milligram (mg).

Detta finns med i beaktandet av tjärdirektivet 90/239/EEG och hänvisar till det faktum att den tobak som odlas i Grekland innehåller en hög tjärhalt. Denna medlemsstat drabbas därmed i högre grad av direktivets bestämmelser än andra producentländer. Det tar dessutom lång tid att förändra dessa tobakssorter och slutligen krävs det en mycket stor arbetskraft för tobaksproduktion i Grekland och ett stort antal familjer är delaktiga.

(1) EGT L 137, 30.5.1990.

(2) EGT L 359, 8.12.1989.

(3) EGT L 158, 11.6.1992.

(4) KOM(1999) 594 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0838/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(21 mars 2000)

Ämne: Användning av kemiska preparat mot demonstranter

För att slå ner demonstrationer använder sig den grekiska polisen av kemiska preparat som påverkar andningsorgan, hud och slemhinnor och framkallar

andnöd, muskelkramp och synrubbningar hos alla som befinner sig på platsen i fråga eller i dess närhet. Från journalisthåll har jag erfarit att de kemiska ämnen som polisens handgranater och sprejer innehåller hör till kategori CS och CN, och att pulverkornen de innehåller stannar kvar i miljön länge, tränger djupt in i människors lungor och förorenar huden på ett allvarligt sätt.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Vad är det här för ämnen egentligen, var tillverkas de och vad består de av?

2. Hur länge stannar dessa ämnen kvar i människoorganismen och i miljön rent allmänt, och vilka skadeverkningar åstadkommer de med tanke på hälsan? Är det en riktig anklagelse att de antagligen är cancerogena?

3. Har kommissionen för avsikt att undersöka frågan, framför allt i relation till folkhälsan?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(23 maj 2000)

Kommissionen har ingen information om de ämnen som parlamentsledamoten nämner. Följaktligen kan den inte bedöma de tänkbara effekterna på människors hälsa som de kan ha.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1195/00

från William Newton Dunn (ELDR) till rådet

(13 april 2000)

Ämne: Religiösa förföljelser i Indien

I flera indiska stater har man rapporterat om attacker i form av mord, gruppvåldtäkter, misshandel, hotelser samt förstörelse och skändande av kyrkor. Samtidigt har man i ett antal indiska stater tagit lagstiftningsinitiativ genom vilka man försöker begränsa religionsfriheten. I staten Orissa införde till exempel statsregeringen i slutet av 1999 ett förbud mot konvertering om tillstånd till denna inte först har beviljats av den lokala polisen och av distriktsmagistraten. I staten Gujurat lades förra året fram ett lagförslag om religionsfrihet som införde hårda straff för brottet att omvända människor från en religion till en annan. Även om lagförslaget bordlades i februari i år anses det sannolikt att man kommer att försöka ta upp det till ny behandling vid ett senare datum. De kristna i Gujurat tror att lagförslaget kan tolkas subjektivt och kanske kommer att utnyttjas för att stoppa det humanitära arbete bland de fattiga som de kristna utför, samt för att inskränka på alla former av offentligt uttryck för den kristna tron.

Ämnar rådet, mot bakgrund av dessa händelser, ta upp frågan om religiös tolerans och religionsfrihet vid det annalkande toppmötet EU-Indien?

Svar

(10 juli 2000)

Rådet är medvetet om de problem som nämns i den ärade parlamentsledamotens fråga. I samband med en regelbunden politisk dialog mellan Europeiska unionen och Indien har rådet redan vid flera tillfällen tagit upp frågan om tolerans, religionsfrihet och minoriteternas rättigheter i Indien. På liknande sätt har EU:s beskickningschefer i New Delhi tagit upp enskilda problem direkt med de indiska myndigheterna. Rådet kommer närhelst det är nödvändigt att fortsätta att ge uttryck för sin oro över problem som gäller mänskliga rättigheter, bl.a. vid det kommande toppmötet mellan EU och Indien.

Unionen fortsätter även på multilateral nivå sina ansträngningar att motverka intolerans och våld på grund av religion eller tro. Medlemsstaterna var nyligen med om att stödja resolutionen Genomförande av deklarationen om avskaffande av alla slag av religiös intolerans och diskriminering på grund av religion eller tro, som lades fram av Irland och antogs med konsensus vid det 56:e mötet i Förenta nationernas kommission för de mänskliga rättigheterna (20 mars 28 april 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1313/00

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(27 april 2000)

Ämne: Huruvida handlingarna för att delta i ett anbudsförfarande avseende upphandling av arbetskläder för anställda vid den italienska posten är lämpliga

CESAR (centrum för aeronautiska studier och miljöstudier) bedriver konsultverksamhet för olika offentliga organs räkning (bland annat för departementet för civilförsvaret i premiärministerns kansli) i fråga om miljöskydd och skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet. CESAR har därför ombetts yttra sig om det meddelande om upphandling och de närslutna krav som Poste Italiane SpA har offentliggjort i fråga om upphandling av arbetskläder, däribland 100 000 plagg avsedda för personskydd.

CESAR har påpekat att de handlingar som avser upphandlingen är olämpliga. För det första är det med hänsyn till bestämmelserna mycket troligt att de plagg för personskydd som företagen kommer att föreslå kommer att vara fullständigt otillräckliga för att skydda arbetstagare (dålig kvalitet) och för det andra förefaller de rentav kunna bli oanvändbara (att plaggen upphandlas utan att upphandling samtidigt sker av tjänster avseende tvättning, utbyte och lagning medför att utrustningen inte kommer att kunna användas).

Hittills har dessa konstateranden ignorerats fullständigt. Kan kommissionen kontrollera om gemenskapsrätten i fråga om upphandling respektive säkerhet på arbetsplatsen har iakttagits och, om så inte är fallet, uppmana den italienska posten att upphäva och/eller återkalla upphandlingen i fråga?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(5 juni 2000)

Med ledning av den information som parlamentsledamoten gett kommissionen kan denna inte bedöma om upphandlingen i fråga överensstämmer med gemenskapens regler för upphandling, särskilt reglerna i rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor(1).

Den information som lämnas tyder snarare på att man anser att reglerna i upphandlingsanvisningarna gör det omöjligt att uppnå ett tillfredsställande resultat.

För att kunna besvara frågan fullständigt skulle kommissionen vara mycket tacksam om parlamentsledamoten skulle inkomma med de ytterligare uppgifter han eventuellt har om påstådda brott mot gemenskapens upphandlingsregler som skett i samband med den upphandling Poste Italiane inlett.

När kommissionen fått del av materialet kommer den, om den anser att en överträdelse av gemenskapens upphandlingsregler skett, att undersöka om det är möjligt att inleda ett överträdelseförfarande enligt fördragets artikel 226 (f.d. artikel 169).

(1) EGT L 199, 9.8.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1291/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(19 april 2000)

Ämne: Förslag om uppförande av en reningsanläggning i distriktet Gondomar inom ramen för projektet för rening av hela Ria de Vigo som finansieras av Sammanhållningsfonden

I kommissionens beslut om att ge stöd från Sammanhållningsfonden till flera projekt för att rena Ria de Vigo i Galicien (kommissionens beslut 95/11/61/035) slås det bland annat fast en särskild åtgärd för en totalsanering av Gondomar och floden Minor. Utgifterna för detta specifika projekt uppgår totalt till 4 836 036 ecu. Den första etappen av saneringen av Gondomar består i att det byggs en reningsanläggning med olika uppsamlingsbehållare. Anläggningen är redan uppförd, men har ännu inte satts i drift officiellt. Projektet har gett upphov till omfattande diskussioner och ärendet har blivit förelagt den galiciske ombudsmannen (Valedor do Povo) på grund av att reningsanläggningen skulle uppföras på privatägd mark med en enda ägare, som sålde området enligt en hemlig överenskommelse som inte respekterar gällande regler och som gav överdrivna ekonomiska fördelar för ägaren. Ägaren har dessutom ansökt om att området skall omfattas av stadsplanen, för att möjliggöra att området bebyggs. Dessutom ligger infartsvägen till reningsanläggningen på samma persons ägor (vägen förbinder Ramallosa-Gondomar med Dorna kommun i Gondomardistriktet). Denna väg är ännu inte färdiganlagd, vilket innebär att det inte går att ta sig till reningsanläggningen.

Kan kommissionen se till att det görs en undersökning av dessa förhållanden och en bedömning av hur man bör gå vidare med projektet, som för närvarande ligger nere och som har omfattats av oegentligheter?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(7 juni 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0774/00 från Jens-Peter Bonde (EDD) till rådet. Finansiering av försvarsministermöte.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 046 E , 13/02/2001 s. 0041 - 0041



SKRIFTLIG FRÅGA E-0774/00 från Jens-Peter Bonde (EDD) till rådet (15 mars 2000) Ämne: Finansiering av försvarsministermöte Har utgifter för försvarsministrarnas informella möte i Portugal den 28 februari 2000 på något sätt betalats via EU:s budget, och om så är fallet vilka? Svar (10 juli 2000) För det informella försvarsministermötet i Portugal den 28 februari 2000 har inga utgifter belastat unionens budget. Ordförandeskapet bar kostnaderna, bortsett från kostnaderna för några tjänstemän i samband med tjänsteresor som hänförs till avdelningarnas normala förvaltning.