SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/570

(2004/C 84 E/0647)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0301/04

från Olle Schmidt (ELDR) till kommissionen

(6 februari 2004)

Ämne: Svensk kärnkraft och den inre marknaden

I Sverige finns sedan år 1984 en särskild produktionsskatt på kärnkraft som senare höjts vid olika tillfällen och från år 2000 ändrats till en fast effektskatt. Sverige är ensam om denna skatt inom EU, den snedvrider konkurrensen på den inre marknaden och den ger utländskt producerad el konkurrensfördelar på den avreglerade elmarknaden. Skatten påverkar i hög grad de kärnkraftproducerande bolagens konkurrenskraft och därmed handeln mellan medlemsländerna. I budgetpropositionen för 2004 skriver den svenska regeringen att effektskatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och därför är att betrakta som en sanktion. Den diskriminerar alltså ensidigt svensk kärnkraft.

EU:s direktiv om avregleringen av el- och gasmarknaderna håller på att förverkligas med målet att skapa mera lika villkor. Några av de större kraftföretagen i Sverige har numera ägare i andra medlemsländer, såsom Finland och Tyskland. Effekten av den svenska kärnkraftskatten är klart negativ för de utländska ägarna eftersom nära hälften av elproduktionen i Sverige kommer från kärnkraftverk.

Kommissionen har under senare år och på olika sätt pekat på kärnkraften som en viktig energikälla med positiva miljöeffekter, inte bara i Europa utan också globalt som ett effektivt sätt för att uppfylla KYOTO-protokollet vad gäller reduktion av CO2-utsläpp. Kommissionen borde därför se särskilt allvarligt på att svensk kärnkraft beskattas så att den får minskat investeringsutrymme. Att på detta sätt begränsa kärnkraftproduktionen i väl fungerande kärnkraftverk är mycket olyckligt med tanke på pågående direktivarbete avseende ”measures to safeguard security of electricity supply and infrastructure investment”.

Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta med anledning av den gällande svenska effektskatten på kärnkraft vilken negativt påverkar och snedvrider konkurrensen för kraftproduktion på den inre marknaden, hämmar förverkligandet av avregleringen av elmarknaden inom EU samt minskar den gränsöverskridande elhandeln för berörda internationellt ägda och verkande energiföretag?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(23 mars 2004)

Gemenskapslagstiftningen förbjuder inte omvänd diskriminering och påverkar inte heller medlemmarnas lagstiftning i fråga om val av energikällor. I rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (1) fastställs endast miniminivån för beskattning, vilket ger medlemsstaterna frihet att ha högre skatter. Den skatt/avgift som nämns har inte hindrat utvecklingen av en öppen, effektiv och konkurrensutsatt marknad som omfattar Sverige, Norge, Finland och Danmark: Den kraftvolym som omsätts (2) har ökat från 18,4 TWh (terawattimmar) 1993 till 3 232,1 TWh 2002, medan handelsvolymen har ökat från 18,4 TWh 1993 till 1 143,1 TWh 2002.

(1) EUT L 283, 31.10.2003.

(2) Källa: Nord Pool webbplats: http://www.nordpool.com/information/index.html