ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0563/98 från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Olämpligt utnyttjande av medlen till Life-programmet

Kommunen Ravenna i Italien har i strid med restriktionerna och den allmänna nyttjanderätten för fiske (Sic. ZPS. IT 4700004 - Bernkonventionen och Ramsarkonventionen, även kallad våtmarkskonventionen), och utan något tillstånd eller medgivande från den särskilda medborgarkommissionen, påbörjat och fortsätter arbetet med att inrätta en försöksanläggning för biologisk vattenrening i ett område som kallas Piallassa Baiona, har förbindelse med havet och gränsar till den regionala naturparken i Podeltat. Detta arbete håller på att förvandla dalen från ett saltvattensområde till ett sötvattensområde, vilket får skadliga följder för fisket.

Detta områdes stora naturvärde sätts alltså på spel genom arbeten som delvis finansieras med medel från gemenskapsprogrammet Life.

Kan kommissionen undersöka denna händelse? Hur bedömer den möjligheten att dra in medel som används på ett olagligt sätt?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (5 maj 1998)

På grundval av de tillgängliga upplysningarna framgår det att det experimentella ¨gröna¨ filtreringssystem som parlamentsledamoten nämner inte ingår i något projekt som finansieras inom ramen för Life.

Vad gäller dess möjliga inverkan på det särskilda skyddsområdet ¨Piallassa Baiona¨ kommer kommissionen att be de nationella myndigheterena om ytterligare information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0444/98 från Edward Kellett-Bowman (PPE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Teneriffas taxfree-status

Är kommissionen medveten om den orimliga situation som skapas i EU genom att tax-free-försäljningen rapporteras få fortsätta efter tidsfristen 1999 för resenärer mellan EU:s medlemsstater och Kanarieöarna, och står denna fortsatta tax-free-försäljning inte i strid mot den europeiska tax-free-lagstiftningen?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (5 maj 1998)

Enligt Spaniens anslutningsakt till gemenskapen, och genomfört genom artikel 3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund ((EGT L 145, 13.6.1977. )) och artikel 2 i rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor ((EGT L 76, 23.3.1992. )) ingår Kanarieöarna inte i gemenskapens skatteområde. De anses uttryckligen vara ett ur skattesynpunkt utomstående området.

För resenärer till Kanarieöarna innebär detta att den skattefria försäljningen kommer att finnas kvar efter den 30 juni 1999, eftersom den utgör export. Vid återkomsten skall resenären, i likhet med alla resenärer från tredje land till gemenskapen, respektera restriktionerna för införsel av tullfria varor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1045/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (6 april 1998)

Ämne: Nedläggandet av EOMMEX, grekisk organisation för små och medelstora företag samt hantverksföretag

Den grekiska organisationen EOMMEX för små och medelstora företag samt hantverksföretag utgör sedan 1977 det allra viktigaste stödet för små och medelstora företag i Grekland. Det är genom denna organisation som många av EU:s program har förverkligats (integrerade medelhavsprogram, program för öarna, Star, Valoren, Sprint, Prisma m.fl.). Idag genomför och administrerar organisationen, inom ramen för sin övriga verksamhet, även följande program: det operativa programmet för industrin, Horizon, Adapt och Craft för små och medelstora företag (fram till år 2000 med en budget på ca 50 miljarder drachmer). Europeiska kommissionen (generaldirektorat XVI) har också varit med och godkänt genomförandet av EOMMEX:s verksamhetsplan för perioden 1994-99.

Den planerade nedläggningen av EOMMEX kommer, vilket också representanter för de små och medelstora företagen framfört, att ha negativa konsekvenser för de grekiska små och medelstora företagen. Man har också uttryckt oro över hur det skall gå för de EU-program som EOMMEX är i färd med att förverkliga. Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Anser kommissionen att det kommer att tjäna de små och medelstora företagens utveckling i Grekland att, såsom föreslagits, man företar stora nedskärningar i organisationen med avseende på kvalificerad personal och teknisk och materiell infrastruktur?

2. Har kommissionen för avsikt att vidta åtgärder för att säkra att de samfinansierade program som administreras av EOMMEX skall kunna framskrida normalt?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (12 juni 1998)

Kommissionen noterar parlamentsledamotens oro avseende framtiden för den grekiska organisationen för små och medelstora företag (Eommex). Emellertid är denna åtgärd en följd av ett självständigt beslut av den grekiska regeringen. För övrigt förefaller det, enligt de uppgifter som kommissionen har fått, inte röra sig om en nedläggning av organisationen utan endast om en omstrukturering av de regionala delarna av Eommex.

Det bör observeras att de åtgärder som samfinansieras genom strukturfonderna för små och medelstora företag kommer att genomföras och administreras av sju regionala mellanled som nyligen har utsetts i Grekland, efter överenskommelse med kommissionen. Eommex är ett av mellanleden för Attika och öarna i Egeiska havet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1661/98 från Rainer Wieland (PPE) till kommissionen (29 maj 1998)

Ämne: Stöd till regionen Stuttgart och Tyskland

Hur mycket och vilken typ av stöd har sedan 1990 gått från samtliga typer av program och finansieringsvägar i EU till Rems-Murr, Göppingen, Ludwigsburg, Böblingen, Esslingen och Stuttgart, fördelat på år, typ och distrikt?

Hur mycket och vilken typ av stöd har sedan 1990 gått från samtliga typer av program och finansieringsvägar i EU till Tyskland och till delstaten Baden-Württemberg, fördelat på år, typ och delstat?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (5 juni 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1669/98 från Monica Baldi (PPE) till rådet (2 juni 1998)

Ämne: Återinförande av latin i skolans läroplan

Undervisning i latin, som under lång tid inte har funnits med i många skolors läroplaner, är på väg in igen, i första hand i europeiska länder som Tyskland, Belgien, Finland och Norge, där intresset för detta språk som under flera hundra år var det som spred vår europeiska kultur håller på att väckas till liv på nytt.

I Italien har utbildningsministern, i samband med förändringen av den obligatoriska skolan, talat om Europa utan att glömma latinets kultur.

Vad kan ministerrådet göra för att återinföra latin i den obligatoriska skolundervisningen i samtliga medlemsstater, vilket sedan länge efterlyses av ett flertal europeiska intellektuella?

Svar (20 juli 1998)

1. I artikel 126.1 i fördraget föreskrivs det att gemenskapen ¨skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald¨.

2. Ett införande eller återinförande av latin i medlemsstaternas obligatoriska skolundervisning faller under medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemets organisation. Kommissionen har inte förelagt rådet några förslag som syftar till att uppmuntra till ett samarbete medlemsstaterna emellan på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1271/98 från Freddy Blak (PSE) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Lika lön i Danmark

Det är fortfarande långt till målet om lika lön för män och kvinnor i Danmark.

Siffror från Danmark Statistik (1995) visar att danska kvinnor i åldersgruppen 30-34 år har en genomsnittsinkomst på 170 500 DKR per år, medan männen i samma åldersgrupp tjänar 231 000 DKR per år. I åldersgruppen 35-39 har kvinnorna en genomsnittsinkomst på 179 899 DKR per år, medan männen tjänar 253 400 DKR per år.

Kommissionen har tidigare nämnt uppförandekodexen från 1996 som ett EU-initiativ som skall skapa bättre förutsättningar för lika lön. Uppförandekodexen är ett utmärkt initiativ, men den kan dock inte stå ensam.

Anser kommissionen inte att EU borde föra en mer framåtsträvande och offensiv politik samt att man bör ta mer drastiska medel i bruk?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (10 juni 1998)

Principen om lika lön för lika arbete för kvinnor och män har funnits med i gemenskapslagstiftningen sedan Romfördraget (artikel 119 i EG-fördraget). Dessutom föreskrivs den i ett särskilt direktiv, direktiv 75/117 av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män ((EGT L 45, 19.2.1975. )), som har genomförts i alla medlemsstater, inbegripet Danmark.

Dessa bestämmelser har gett upphov till en omfattande rättspraxis hos EG-domstolen, som har tolkat begreppet ¨lön¨ i ytterst vid bemärkelse. Trots dessa bestämmelser och denna rättspraxis finns det i praktiken fortfarande stora löneskillnader mellan kvinnor och män. Uppförandekoden från 1996 som parlamentsledamoten nämner, är avsedd som ett arbetsredskap som kan göra det lättare att skapa konkreta resultat när det gäller likalönsprincipen.

Kommissionen erinrar också om att domstolen sedan länge har erkänt att artikel 119 i fördraget har en direkt effekt, vilket innebär att alla kvinnliga arbetstagare som anser sig ha utsatts för diskriminering kan åberopa denna artikel inför alla behöriga nationella domstolar.

De aktuella problemen beror alltså på hur det går till i praktiken och, med tanke på alla de rättsliga garantier som redan finns i gemenskapsrätten, planerar kommissionen för närvarande inga nya lagstiftningsinitiativ som rör likalönsprincipen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0411/98 från Giuseppe Rauti (NI) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Säkerhetsföreskrifter för flygningar i bebodda områden

Ett amerikanskt militärflygplan har - under kränkning av säkerhetsreglerna - förorsakat en tragisk olycka i Dolomiterna i Italien (en olycka som krävde tjugo turisters död, däribland italienare, tyskar, belgare och polacker). Jag skulle vilja veta om kommissionen tänker se över säkerhetsföreskrifterna för flygningar på låg höjd i bebodda områden. Jag skulle också vilja veta om säkerhetsreglerna skall anses gälla till hundra procent även för militärflyg, för träningsflygningar och för flyg från de amerikanska militärbaser som finns inom Europeiska unionens hela territorium.

Skulle detta problem kunna behandlas vid Europaparlamentets sammanträdesperiod i Strasbourg den 16-20 februari, då även transportregler skall diskuteras, så att det snabbt kan få den uppmärksamhet det förtjänar?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (8 april 1998)

För närvarande innehåller medlemsstaternas nationella föreskrifter för den civila luftfarten tillfredsställande regler med hänsyn till den lägsta höjd som civilt flyg skall iaktta under sina flygningar.

När det gäller militärflygplan gäller andra regler och där är vanligtvis speciella områden reserverade för övningsflygningar på låg höjd.

Dessa regler och avsättandet av områden för flygningar på låg höjd är angelägenheter som faller under medlemsstaternas ansvarsområde.

För närvarande finns det därför inte några bestämmelser för städer beträffande lägsta tillåtna höjd för flygningar över bebodda områden.

Parlamentsledamoten vet säkert att Europaparlamentet behandlade denna fråga och antog en resolution den 19 februari 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1482/98 från Bertel Haarder (ELDR) till kommissionen (7 maj 1998)

Ämne: Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän anställda vid Europeiska gemenskaperna

Kommer kommissionen, mot bakgrund av den kritiska inställningen till unionen i många medlemsstater och den pågående reformeringen av tjänsteföreskrifterna för EU-anställda, att ta initiativ till att ändra tjänsteföreskrifterna för EU-anställda så att EU-tjänstemän, oavsett befattning, som är placerade på kommissionens och Europaparlamentets informationskontor i sina egna hemländer anställs lokalt under den period då de är utsända?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (23 juni 1998)

Kommissionen vill understryka att det för närvarande inte finns några planer på att ändra tjänsteföreskrifterna på detta område.

Framtidens personalpolitik kommer att diskuteras i en partssammansatt reflexionsgrupp på hög nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0569/98 från Kenneth Collins (PSE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Rättslig grund för förordningen om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet

Godtar kommissionen, med anledning av Amsterdamfördraget och ordförande Santers uttalande inför Europaparlamentet i februari 1997 om EU:s hälsopolitik till följd av BSE-krisen, att den revidering av förordningen om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet som krävs bör genomföras utgående från artikel 100a i fördraget snarare än från artikel 235?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Enligt artikel 71 i rådets förordning (EEG) nr 2309/93 av den 22 juli 1993 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet ((EGT L 214, 24.8.1993. )) skall kommissionen, inom sex år efter det att förordningen trätt i kraft, offentliggöra en allmän rapport om de erfarenheter som vunnits till följd av att de förfaranden börjat tillämpas som fastställs i förordningen. Eftersom förordningen trädde i kraft den 1 januari 1995 kommer kommissionen att lägga fram nämnda rapport under 2001.

På grundval av rapporten kommer man att överväga huruvida det är nödvändigt att ändra förordningen. Enligt rättspraxis skall den rättsliga grunden för en gemenskapsrättsakt avspegla rättsaktens innehåll. Om kommissionen utifrån sin rapport föreslår ändringar av förordningen kommer förslagets innehåll således att avspeglas i den föreslagna rättsliga grunden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0157/98 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (2 februari 1998)

Ämne: Underhåll av Korinthkanalen

Korinthkanalen är ett av världens största tekniska byggnadsverk och av mycket stor betydelse för den grekiska ekonomin. Kanalen är över hundra år gammal och det är med andra ord helt naturligt att dess behov av underhåll är stort.

Med anledning av att kanalens väggar började rasa och ge vika den 18 december 1997 var kanalen avstängd under en lång tid. Underhållskostnaderna beräknas nu uppgå till 30 miljarder drakmer. Jag vill fråga kommissionen om Europeiska unionen möjligen skulle kunna finansiera de här arbetena och om de grekiska myndigheterna lämnat in någon ansökan om detta.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (4 mars 1998)

Kommissionen har inte blivit tillfrågad om att eventuellt finansiera de arbeten som parlamentsledamoten hänvisar till.

Kommissionen erinrar dock om att de grekiska myndigheterna kan lämna in en ansökan om finansiering enligt de förfaranden som gäller inom gemenskapens stödramar (GSR). Kommissionen är beredd att i samarbete med de grekiska myndigheterna undersöka olika finansieringsmöjligheter inom gränserna för de anslag som är tillgängliga inom GSR.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0155



SKRIFTLIG FRÅGA E-1024/98 från Christof Tannert (PSE) till kommissionen (6 april 1998) Ämne: Gemenskapsstöd till delstaten Berlin 1997 Vilka belopp beviljades 1997 i gemenskapsstöd till den tyska delstaten Berlin och till vilka åtgärder och program gick pengarna? 1. Ur Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)? 2. Ur Europeiska socialfonden (ESF)? 3. Ur gemensamma forskningsprogram? 4. Ur gemensamma program på enerigiområdet? 5. Ur gemensamma program på miljöområdet? 6. Ur andra gemenskapsprogram? Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (11 maj 1998) På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0808/98 från Hedy d'Ancona (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Undersökningsrapporten med titeln ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ från STOA (bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ) inom Europaparlamentet (PE 166.499/Int.St.)

Europaparlamentet anstränger sig bland annat för att säkerställa skydd för medborgarnas privatliv. Vilka följder ser kommissionen i de hot mot detta som utgörs av ¨horizontal proliferation¨ (horisontell spridning) av nya tekniker som de beskrivs i undersökningsrapporten med titeln ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ från STOA (bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ) inom Europaparlamentet (PE 166.499/Int.St.)?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0807/98, E-0808/98 och E-0809/98 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (7 maj 1998)

Kommissionen anser sig inte ha någon behörighet i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0536/98 från Giuseppe Rauti (NI) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Mot en ekologisk katastrof i Porto Corsini i Ravenna

I området kring Porto Corsini i Ravenna pågår flera olika namninsamlingar mot det man fruktar kommer att leda till en ekologisk katastrof i området och särskilt i pinjeskogsbältet Pineta Staggioni norr om Porto Corsini.

Vad tänker kommissionen göra för att se till att EG-kraven (SIC-BIO-Italy IT n. 47.000005) följs?

Kommissionen uppmanas att agera å det snaraste. Pinjeskogen i fråga omfattas av miljökrav, Europarådet och Europeiska unionen har alltid bevakat problemet och samarbetat för att skydda miljön i detta ekologiskt värdefulla och sällsynt vackra område, och det hotande avsteget från den regionala landskapsplanen innebär bland annat att man omedelbart skulle hugga ned minst 2 400 pinjeträd, av vilka många är hundratals år gamla.

Utöver EG-kraven (SIC-BIO-Italy IT n. 47.000005) finns också planer på att införliva pinjeskogen med Podeltats naturpark, och man planerar att ansöka om ekonomiskt stöd från Europeiska unionen för detta. Ett nekande av sådant ekonomiskt stöd kan också fungera avskräckande, eftersom man då skulle hugga ned 2 400 pinjeträd och inte ens leva upp till de nuvarande miljökraven.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Området ¨Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini¨ har föreslagits av Italien som ett område av intresse för gemenskapen inom ramen för direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter ((EGT L 206, 22.7.1992. )).

I artikel 6 fastställs bestämmelserna för bedömning av om en plan är förenlig med direktivets mål. Den artikeln har införlivats i italiensk lagstiftning genom dekret 08/09/97 nr 357.

För att kunna bedöma förenligheten med gemenskapens lagstiftning har kommissionen begärt mer information från de italienska myndigheterna.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 323 , 21/10/1998 s. 0091



SKRIFTLIG FRÅGA E-0886/98 från Bill Miller (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) Ämne: Tillgång till handlingar Håller kommissionen med om att handlingar som kommissionen förvarar och som den hänvisar till under beslutsprocessen skall offentliggöras på begäran, även om de har producerats utanför kommissionen? Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (22 april 1998) Den uppförandekodex om allmänhetens tillgång till kommissionens och rådets handlingar som nämns i kommissionens svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-885/98 ((EGT C 310, 9.10.1998, s. 144. )) tillämpas endast på interna handlingar. Den som vill ha tillgång till ett exemplar av ett dokument som inte härstammar från kommissionen, hänvisas till dokumentets författare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0333/98 från Thomas Megahy (PSE) till rådet (17 februari 1998)

Ämne: De amerikanska myndigheternas kränkning av de rättigheter som garanteras genom Wienkonventionen om konsulära förbindelser

I USA finns det för närvarande mellan 60 och 100 utländska medborgare som dömts till döden och som väntar på att avrättas. Bland dem är minst åtta EU-medborgare. Enligt artikel 36 i Wienkonventionen om konsulära förbindelser, som USA undertecknat, skall alla utländska medborgare i detta fall få möjlighet att kontakta sitt konsulat. Bara ett fåtal av de dömda fångarna har beviljats denna möjlighet.

Kan rådet uppge vilka åtgärder det självt eller någon av myndigheterna i medlemsstaterna ämnar vidta eller vilka åtgärder man tänker uppmana kommissionen att vidta, i samband med detta uppenbara brott både mot mänskliga rättigheter och civiliserat uppträdande?

Svar (13*14 juli 1998)

Rådet beklagar att berörda myndigheter, på delstats- eller på federal nivå, i vissa fall inte underrättar konsulatstjänstemän på det sätt de bör.

Såsom part i Wienkonventionen i fråga om konsulära förbindelser är Förenta staterna bundet av konventionens bestämmelser, bland annat de som gäller fängslade personers tillgång till konsulatstjänstemän. Europeiska unionens medlemsstater är skyldiga att skydda sina medborgares intressen i Förenta staterna och att, om så krävs, intervenera hos de behöriga amerikanska myndigheterna för att lösa de problem som deras konsulära beskickningar eventuellt upptäcker. Om den medlemsstat i vilken personen i fråga är medborgare saknar diplomatisk eller konsulär beskickning skall han eller hon, i enlighet med artikel 8c i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen ha rätt till skydd av de diplomatiska eller konsulära myndigheterna från en medlemsstat som har en sådan representation, på samma villkor som denna stats medborgare.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1267/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (21 april 1998)

Ämne: Brott mot arbetstagares grundläggande rättigheter inom Olympic Airways

Gemenskapsstadgan från 1989 om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, som införlivats i gemenskapens fördrag, fastställer tydligt i artikel 18 att information, samråd och arbetstagares deltagande skall ske omgående särskilt i fall där arbetstagare drabbas av den sysselsättningspolitik som arbetsgivaren för.

Dessutom anges i artikel 2 i direktiv 75/129 EEG ((EGT L 48, 22.2.1975, s. 29. )), ändrat, om kollektiva uppsägningar att en arbetsgivare vid kollektiva uppsägningar omgående skall inleda överläggningar med arbetstagarrepresentanterna. Vidare står det i artikel 2.3 att arbetsgivaren för att göra det möjligt för arbetstagarrepresentanterna att lägga fram konstruktiva förslag skall förse dem med all information och skriftligen uppge skälen till uppsägningarna samt antalet uppsägningar och inom vilka kategorier de skall utföras.

I ett lagförslag som oväntat har lagts fram för det grekiska parlamentet föreslås grundliga förändringar för de anställda inom Olympic Airways. Detta kommer att skada grundläggande arbetsrättigheter (t.ex. kollektiva uppsägningar) och inte ens bolagets styrelse känner till dessa bestämmelser.

Har kommissionen för avsikt att undersöka i hur hög grad detta förfarande, men även innehållet i lagförslaget, är förenligt med ordalydelsen och innebörden i gemenskapsstadgan om arbetstagares rättigheter och med ovannämnda direktiv?

Svar av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (26 maj 1998)

Det är först när de nationella bestämmelserna antagits och i vederbörlig ordning meddelats kommissionen som kommissionen kan ingripa, om det finns skäl att tro att det begåtts brott mot gemenskapsrätten.