ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3444/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Kommunalägd mark (montes comunales) i Galicien och initiativen Leader+ och Proder

Känner kommissionen till om det med avseende på den kommunalägda marken i Galicien har ingivits några specifika projekt inom ramen för de Leader+- eller Proderinitiativ som pågår i Galicien? Vilka projekt rör det sig i så fall om?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 och E-3444/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(1 februari 2002)

Genom strukturfonderna bidrar kommissionen till olika program för regional utveckling i Spanien. När det gäller Galicien bidrar gemenskapen till en rad program på jordbruksområdet och området för regional utveckling.

Det finns emellertid inget specifikt program för kommunala egendomar av det slag som tas upp av frågeställaren.

I rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1) föreskrivs enligt vilka kriterier stöd från gemenskapen kan beviljas.

Om de aktuella egendomarna är stödberättigande enligt förordningen kan åtgärder finansieras via strukturfonderna, till exempel via utvecklingssektionen vid EUGFJ.

Kommissionen föreslår att frågeställaren vänder sig till regionala eller nationella myndigheterna för kompletterande upplysningar i frågan.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3403/01

från Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) till kommissionen

(5 december 2001)

Ämne: Upplysningar om unionens externa bistånd

I årsrapporten för 2000 om genomförandet av kommissionens externa bistånd har man understrukit att det pågår en reform av förvaltningen av EU:s externa bistånd och att denna kommer att börja bära frukt 2002.

Huvudmålen för denna reform är att minska den tid som går mellan åtagandena och utbetalningarna och att genomföra en decentralisering av ansvaret till kommissionens delegationer i de länder och områden som mottar bistånd.

För övrigt har Europeiska byrån för utvecklingssamarbete, Europeaid, som hör till kommissionen, offentliggjort sin första årsrapport. I denna finns ett förslag till reformprocess som innebär att man skapar en enda byrå med uppgift att handlägga hela driftscykeln för projekten inom Europeaid och ger särskilda befogenheter åt de berörda delegationerna, för att i allmänhet förbättra kommissionens möjligheter att förvalta programmen land för land.

För att se till att de effekter som biståndet har på mottagarsidan blir bättre synliga, ber jag för åren 1997 till 2001 om en heltäckande förteckning över de föreningar och frivilligorganisationer som berörs av unionens externa bistånd i följande länder: särskilt de länder som omfattas av Barcelonaprocessen, Libyen, Mauretanien, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Libanon, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Pakistan, Afghanistan, Bangladesh, Filippinerna och Indonesien.

Kompletterande svaravgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(27 mars 2002)

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3034/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Moms på projekt som finansieras genom frivillig insamling av medel

Välgörenhetsprojekt för att bygga och renovera sjukhus beläggs i motsats till husbyggnadsprojekt med full moms som måste betalas in till Förenade kungarikets skattemyndighet. Detta innebär att en stor del av de insamlade medlen går förlorad, vilket naturligtvis är demoraliserande för de frivilliga som är inblandade.

Kan kommissionen därför överväga att se över förteckningen i bilaga H i det sjätte mervärdesskattedirektivet för att se till att momssatsen för sådana välgörenhetsprojekt minskas?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(11 december 2001)

De gällande gemenskapsbestämmelserna för byggbranschen medger en nedsättning av skattesatsen endast när det gäller bostäder, som ett led i socialpolitiken.

Som ett led i ett försök som gäller arbetsintensiva tjänster(1) kan dessutom de medlemsstater som ansökt om det tillämpa en reducerad skattesats till och med den 31 december 2002 på renoverings- och reparationsarbeten i privata bostäder, dock ej på material som utgör en betydande del av tjänstens värde.

Gemenskapslagstiftaren gör således skillnad på å ena sidan bostäder och å andra sidan affärs- och industribyggnader, vilka i princip är avsedda för aktörer som har rätt till avdrag, och institutioner såsom sjukhus och skolor, vilka vanligen erhåller bidrag av de offentliga myndigheterna.

Kommissionen har i sin nya momsstrategi(2) meddelat att en revidering och rationalisering av de bestämmelser och undantag som tillämpas vid fastställande av reducerade mervärdesskattesatser (moms) bör övervägas på medellång sikt. I det sammanhanget kommer även behandlingen av bygg- och anläggningssektorn att ses över. Eftersom nya skattebestämmelser alltid måste godkännas enhälligt av rådet kan kommissionen inte garantera utfallet av rådets behandling av ärenden på detta område.

(1) Rådets direktiv 1999/85/EG av den 22 oktober 1999 om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster (EGT L 277, 28.10.1999).

(2) KOM(2000) 348 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3374/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(7 december 2001)

Ämne: Fattigdomsbekämpning skall även omfatta handikappade

Det är känt att Europeiska kommissionen är den största bidragsgivaren i världen när det gäller humanitärt bistånd och är mycket engagerad i det internationella utvecklingsmålet att kunna halvera fattigdomen i världen till år 2015. Det finns samtidigt tydliga bevis för att handikappade, vilka tillhör dem som har det allra svårast, utgör en oproportionerligt stor del av dem som lever i extrem fattigdom.

Vad har kommissionen, med anledning av detta, beslutat att göra för att låta fattigdomsbekämpningen även omfatta de handikappade?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(24 januari 2002)

Handikapp är liksom fattigdom och integrering av ett jämställdhetsperspektiv en viktig sektorsövergripande utvecklingsfråga. Det måste vidtas olika åtgärder för att integrera handikapperspektivet i utformningen av utvecklingspolitik och lagstiftning och för att utnyttja politik och program som kan hjälpa handikappade att på ett effektivt sätt delta i de ekonomiska och sociala processerna i utvecklingsländerna. Kommissionen är särskilt positiv till att indikatorer rörande handikapp tas med i nationella strategier för att bekämpa fattigdomen, att främja ökade medel till utveckling samt 20/20- och skuldlättnadsinitiativen, de olika delarna i kapacitetsuppbyggnad och institutionell utveckling, samt samarbete med andra organ.

Kommissionen ger sitt starka stöd till ett antal olika socialpolitiska områden som väsentligt kommer att bidra till att minska fattigdomen, främja mänskliga rättigheter, tillgodose könsaspekter, handikappfrågor och andra sektorsövergripande strategiska mål i utvecklingsländerna.

Under 2002 har kommissionen för avsikt att arbeta på ett meddelande (dvs. ett strategidokument) beträffande socialpolitik i gemenskapens utvecklingssamarbete och i detta integrera ett handikapperspektiv.

På det här området är integrering det grundläggande tillvägagångssättet, men kommissionen finansierar ett antal specifika projekt inriktade på olika kategorier handikappade människor (som Kamla Mehta, en skola för blinda flickor i Bombay, Indien) för att öka medvetenheten om handikappfrågor och som pilotprojekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3599/01

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Djurtransporter på världsmarknaden

Hurdan är den rådande situationen i fråga om djurtransporter på världsmarknaden? Under de senaste åren har djurtransporterna från EU till tredje land minskat med mer än hälften. Har dessa transporter ersatts med djurtransporter från andra länder? I så fall: från vilka länder till vilka regioner/länder?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 februari 2002)

Egypten och Libyen som traditionellt var länder som importerade slaktboskap från gemenskapen har omorienterat sina inköp mot Australien.

För Egypten exporterades i genomsnitt 78 700 ton (levande vikt) nötkreatur från gemenskapen under 1995 och 1996, mot 14 800 ton (levande vikt) från Australien. För perioden 19992000 exporterade gemenskapen i genomsnitt 18 600 ton (levande vikt), jämfört med 112 000 ton från Australien.

Libyen stoppade boskapsimporten från gemenskapen 1997. Från och med 1996 fram till 1999 ledde landet över sina inköp mot Australien (ingen export till Libyen 2000).

Dessutom har Australien under de senaste åren utvecklat sin handel av slaktboskap med länder som Jordanien och Israel. Sedan 1995 (ett år under vilket det knappast skedde någon export av boskap) fram till 2000 har denna handel ökat och nått 41 000 djur som exporterats till Jordanien och 15 800 djur till Israel.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3466/01

från José Pomés Ruiz (PPE-DE) till kommissionen

(10 december 2001)

Ämne: Information i Euronews om terroristorganisationen ETA

I artiklarna i Euronews används termen separatiströrelse som benämning på terroristorganisationen ETA.

Detta sårar alla demokrater. Som ledamot av Europaparlamentet vars min familj vid tre olika tillfällen har drabbats av ETA-attentat frågar jag mig varför Europaparlamentet finansierar en rad artiklar med ett innehåll som i bästa fall styrs av rädsla för ETA:s terror.

Känner kommissionen till att man i Euronews byter ut ordet terrorist mot separatist när det handlar om den olagliga organisationen ETA?

Mot bakgrund av att ETA har utpekats som en terroristorganisation ställer jag även följande frågor: Vem är ansvarig för att man i Euronews inte respekterar klassificeringen av ETA som en terroristorganisation, fastän den har erkänts i samtliga EU-medlemsstater? Kommer kommissionen att vidta några disciplinära åtgärder för att förhindra att ETA i framtiden benämns som en separatiströrelse i Euronews?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-3466/01 och P-3473/01ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(30 januari 2002)

Kommissionen delar till fullo parlamentsledamöternas oro över att Euronews i sina nyhetsprogram har kallat terroristgruppen ETA för en separatiströrelse.

Det är riktigt att Euronews får bidrag från gemenskapsbudgeten, men det avtal som har undertecknats av Euronews och kommissionen med parlamentets helhjärtade stöd handlar endast om samproduktion av en serie informationsprogram om EU. Kommissionen respekterar helt Euronews' redaktionella frihet, precis som alla andra medieföretags.

Vid sitt nästa möte med Euronews där parlamentet också som vanligt kommer att delta kommer kommissionen dock att ta upp den här frågan.

Kommissionen tar tillfället i akt att återigen bekräfta sitt fullständiga avståndstagande från alla former av terrorism, däribland ETA. Detta kommer bland annat till uttryck i att ordförande Romano Prodis har deltagit vid flera offentliga sammankomster för att hedra terrorismens offer och i många offentliga uttalanden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3683/01

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Bestrålade livsmedel

Anser kommissionen att endast begreppet bestrålad eller ett liknande begrepp bör användas på etiketterna för livsmedel som bestrålats?

I Förenade kungariket används för närvarande ett antal olika begrepp, till exempel kall pastörisering, sterilisering med elektronstråle och elektronisk pastörisering.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(4 februari 2002)

Märkning av bestrålade livsmedel regleras av artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/2/EG av den 22 februari 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om livsmedel och livsmedelsingredienser som behandlats med joniserande strålning(1). Enligt artikeln skall uppgiften bestrålad eller behandlad med joniserande strålning anges för att klargöra att livsmedlet eller en livsmedelsingrediens har bestrålats. Denna ordalydelse är således obligatorisk och syftar till att säkerställa fullständig öppenhet gentemot konsumenterna.

Information om bestrålning av livsmedel ges på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/sfp_index_en.html.

(1) EGT L 66, 13.3.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2684/01

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för jordbruk

Kan kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för jordbruk vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 januari 2002)

Kommissionen förfogar inte över de förteckningar över projekt som presenterats och senare godkänts under 20002001 inom ramen för de program som samfinansierats genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) för de regioner som parlamentsledamoten nämner.

När det gäller EUGFJ:s utvecklingssektion (och de andra strukturfonderna), skall enligt dokumentationen för programplaneringen (Docup 5b och Leader II) för de utpekade regionerna för perioden 1994/1999 de nationella åtagandena vara slutförda den 31 december 1999. Följaktligen kunde inga nya projekt presenteras 2000 och 2001 och nya projekt om de program som samfinansierades skulle i varje fall inte ha kunnat godkännas.

När det gäller den nya perioden 20002006, i de regioner som anges, garanteras medfinansieringen från gemenskapen genom EUGFJ:s garantisektion inom ramen för planerna för den regionala landbygdsutvecklingen. I detta sammanhang styr inte kommissionen individuella projekt i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

När det gäller dessa planer är regionerna skyldiga att presentera årsrapporten för det föregående kalenderåret före den 30 april varje år. Inom ramen för dessa årsrapporter är det inte planerat att förteckningen över presenterade och godkända projekt skall presenteras för kommissionen utan endast att en serie av övervaknings- och uppfäljningsuppgifter skall meddelas som grundas på de gemensamma indikatorer som anges på gemenskapsnivå. Kommissionen översänder direkt årsrapporterna för 2000 när det gäller planen för utveckling av landsbygden för de uppgivna regionerna till parlamentsledmoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2744/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(10 oktober 2001)

Ämne: Saddam Hussein inför krigsförbrytartribunal

Medverkar rådet till att Saddam Hussein och hans medarbetare då tillfälle uppkommer i framtiden ställs inför internationell krigsförbrytartribunal? Är rådet berett att medverka till att Saddam Hussein och medlemmar i hans regering arresteras då de eventuellt gör statsbesök i utlandet?

Svar

(1 mars 2002)

Det finns för närvarande ingen internationell krigsförbrytartribunal inför vilken de personer som omnämns i frågan kan ställas. Rättsliga åtgärder har emellertid vidtagits mot Saddam Hussein vid vissa nationella domstolar och även inom Europeiska unionen.

EU och dess medlemsstater stöder det kommande inrättandet av Internationella brottmålsdomstolen såsom föreskrivs i Romstadgan av den 17 juli 1998. Detta framgår bland annat i rådets gemensamma ståndpunkt av den 11 juni 2001. I framtiden kommer brottet folkmord, brott mot mänskligheten,

krigsförbrytelser och så snart enighet nåtts om en definition brottet angrepp att kunna bli föremål för talan vid Internationella brottmålsdomstolen och beivras om den stat där den förmodade gärningsmannen är medborgare eller den stat på vars territorium handlingen ifråga begås har ratificerat Romstadgan, eller om Förenta nationernas säkerhetsråd i kraft av FN-stadgans kapitel VII har hänskjutit ett ärende till åklagaren i brottmålsdomstolen. Domstolen kommer emellertid att vara behörig endast för handlingar begångna efter Romstadgans ikraftträdande. Rådet är helt och hållet berett att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen så snart den har inrättats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2635/01

från Jillian Evans (Verts/ALE) och Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen

(2 oktober 2001)

Ämne: Skydd av minoriteter och stängning av sorbiska skolan i Crostwitz

Den regionala regeringen i Sachsen (Tyskland) har meddelat att den sorbiska skolan i Crostwitz kommer att stängas. Detta är en av de enda två sorbiska skolor där all undervisning ges på sorbiska (det finns ytterligare två sorbisk-tyska skolor där undervisningen är tvåspråkig). Det officiella argumentet tycks vara att man inte har tillräckligt med elever för att bilda en klass, men det är svårt att förstå varför myndigheterna valt att stänga en hel-sorbisk skola i stället för en av de tvåspråkiga. I vissa fall skall man inte kräva ett minsta antal elever för att bilda en klass (exempelvis i klasser för högbegåvade) och sådana undantag bör övervägas när det gäller skyddet av minoriteter.

Anser kommissionen att denna inställning är förenlig med de europeiska värderingarna när det gäller grundläggande rättigheter och kulturell och språklig mångfald? Har kommissionen begärt någon information från de tyska myndigheterna i denna fråga?

Svar från Vivane Reding på kommissionens vägnar

(6 december 2001)

Kommissionen inga uppgifter som tyder på att gemenskapsrätten skulle ha tillämpats på ett felaktigt sätt eller att man överträtt bestämmelserna i artikel 7 (f.d. artikel 4) i EG-fördraget i det ärende som parlamentsledamoten tar upp. Kommissionen vill framhålla att det i artikel 149 (f.d. artikel 126) i EG-fördraget fastställs att det är medlemsstaterna som ansvarar för utbildningssystemens organisation och deras kulturella och språkliga mångfald. Kommissionen vill också påpeka att stora insatser gjorts för att främja den språkliga mångfalden, särskilt inom ramen för Europeiska språkåret, och att gemenskapen har bidragit till att medlemsstaternas kulturer kan utvecklas, samtidigt som den nationella och regionala mångfalden respekteras i enlighet med artikel 151 (f.d. artikel 128) i EG-fördraget.

Ytterligare upplysningar finns i kommissionens svar på Modrows skriftliga fråga på samma tema, E-2538/01(1).

(1) Se s. 27.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2868/01

från Florence Kuntz (EDD) till rådet

(19 oktober 2001)

Ämne: Uttag av mervärdesskatt på skatt på tjänster

Sedan den 1 oktober tas i Frankrike mervärdesskatt ut på den skatt på tjänster som tas ut för den personal som arbetar i restaurangbranschen och i frisörsalonger.

Till i år hade Frankrike varit undantaget från skattskyldighet i detta avseende i kraft av rådets beslut 89/487/EEG(1) av den 28 juli 1989 om tillåtelse för Republiken Frankrike att tillämpa ett undantag från artikel 17.6 andra stycket i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG(2) om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter.

Det behövdes en dom från EG-domstolen, vilken avgavs den 29 mars 2001, för att detta undantagssystem skulle upphöra. Varför har rådet inte ingripit för att förlänga en situation som inte störde andra än domstolen och kommissionen? Och framför allt, varför skall skatt på tjänster påföras mervärdesskatt med hänvisning till införandet av euron? Den nya valutans införande har redan bidragit till att öka inflationstrycket till följd av den valda växelkursen (6,55957 franc/euro) och de avrundningar som måste göras. Kan rådet förklara varför den vägrat ingripa i denna absurda tidsplan och låtit riskerna för recession öka genom att avskräcka enskilda från att konsumera, vilket trots allt är motorn för vår tillväxt?

(1) EGT L 239, 16.8.1989, s. 21.

(2) EGT L 145, 13.6.1977, s. 1.

Svar

(18 mars 2002)

Det undantag som beviljades Frankrike genom rådets beslut 89/487/EEG av den 28 juli 1989, som nämns i den ärade parlamentsledamotens fråga och som ogiltigförklarats genom ett beslut i domstolen av den 19 september (förenade målen C-177/99 och C-181/99), gäller inte skatt på tjänster utan rätt till avdrag för mervärdesskatt.

I sitt beslut av den 29 mars 2001(1), som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, fastställde domstolen att Republiken Frankrike har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt sjätte direktivet om omsättningsskatter genom att tillåta att den serveringsavgift som vissa skattskyldiga tar ut, under vissa förutsättningar, undantas från beskattningsunderlaget för mervärdesskatt.

Det erinras slutligen om att rådet, i det system som föreskrivs i fördraget, agerar på förslag från kommissionen.

(1) Mål C-404/99.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2502/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(14 september 2001)

Ämne: Fortsatt kränkning av de mänskliga rättigheterna i Turkiet och Kurdistan

I sitt svar på fråga E-1563/00(1) meddelar rådet att rådet fortfarande [är] bekymrat över läget för de mänskliga rättigheterna i Turkiet och utövandet av tortyr. Det finns olika seriösa rapporter om tortyr och misshandel i Turkiet, inte bara från den sydöstra delen utan även från andra delar av landet.

Enligt rådet hade den turkiska myndigheterna utan omsvep erkänt att tortyr förekommer. De turkiska myndigheterna skulle ha vidtagit vissa åtgärder och presenterat planer över ytterligare åtgärder för att få stopp på utövandet av tortyr i Turkiet. Rådet meddelade också att det skulle fortsätta att följa situationen och att uppmuntra Turkiet att vidta alla åtgärder som krävs för att garantera fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna.

Nära 11 månader efter denna förklaring från rådet förefaller dock människorättssituationen i Turkiet att försämras radikalt. Den turkiska människorättsorganisationen IHD, en av de mest respekterade människorättsorganisationerna, kom torsdagen den 23 augusti 2001 med en rapport om ett kraftigt ökat antal fall av tortyr (källa: Reuters).

Under de första sex månaderna i år gjorde inte mindre än 435 personer en anmälan om tortyr, jämfört med 263 under samma period förra året och 334 under 1999. Dessutom anklagade allmänna åklagare 1519 personer för åsikter som de givit uttryck för i anföranden eller skrifter. Det är alltså uppenbart att det inte kan vara tal om en förbättring av människorättssituationen i Turkiet.

Kan rådet skriva under på slutsatserna från den turkiska människorättsorganisationen IHD? a) Om så är fallet, kommer rådet att inom ramen för de politiska dialogen under sammanträdena med de turkiska myndigheterna att begära förklaringar om dessa slutsatser? b) Om så inte är fallet, avvisar rådet slutsatserna från den turkiska människorättsorganisationen IHD och anser rådet då att människorättssituationen i Turkiet har förbättras?

(1) EGT C 81 E, 13.3.2001, s. 55.

Svar

(1 mars 2002)

Rådet fortsätter att med största uppmärksamhet följa situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Turkiet. De rapporter som turkiska människorättsorganisationer nyligen lämnat, som tyder på ett ökat antal fall av tortyr, tas på största allvar av rådet.

Frågan om situationen för de mänskliga rättigheterna i Turkiet i dess olika aspekter, inbegripet det fortsatta utövandet av tortyr (trots de åtgärder som de turkiska myndigheterna har vidtagit för att få ett slut på denna praxis), togs nyligen upp av den europeiska trojkan med politiska direktörer vid dess besök i Ankara den 1 oktober 2001 inom ramen för en uppriktig politisk dialog.

I detta sammanhang uppmärksammas den ärade parlamentsledamoten på det turkiska parlamentets röstning den 3 oktober i år om ett antal konstitutionella ändringar som närmar Turkiet till de internationella normerna i fråga om de mänskliga rättigheterna.