ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3179/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(7 november 2002)

Ämne: Förföljelser av kristna i Vietnam

Oroar sig kommissionen med anledning av rapporterna om systematiska förföljelser av kristna i Vietnam? Förfogar kommissionen över någon information om den upprepade misshandeln och fängslandet av kristna som sker med åberopande av dekret nr 26 (1999), avsett att slå ner på vidskeplig verksamhet, eller det förtryck som flera hundra tusen kristna lever under i de centrala högländerna, och som tvingat hundratals personer att fly till Kambodja eller att ta sin tillflykt till de vietnamesiska skogarna, för att komma undan förtrycket?

Har kommissionen, om den känner till allt detta, tagit upp frågan med den vietnamesiska regeringen?

Hur stort är Europeiska unionens ekonomiska bistånd till Vietnam och är de här pengarna på något sätt knutna till ett krav om respekt för religiös övertygelse eller respekt för de mänskliga rättigheterna i en mera allmän bemärkelse?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 november 2002)

Kommissionen önskar hänvisa parlamentsledamoten till svaren på de skriftliga frågorna P-1502/02 från Gianfranco Dell'Alba(1) och E-2845/02 från Marco Panella(2).

Programmet för det bilaterala samarbetet mellan gemenskapen och Vietnam grundar sig på den landsstrategi för perioden 20022006 som gemenskapen och den vietnamesiska regeringen har kommit överens om. Strategins syfte är att främja och påskynda nedbringandet av fattigdomen på ett hållbart sätt.

Samarbetet mellan gemenskapen och Vietnam inom ramen för strategin kommer huvudsakligen att inriktas

- på att främja mänsklig utveckling, särskilt genom integrerad landsbygdsutveckling med inriktning på några av de fattigaste provinserna och genom stöd inom utbildningssektorn, och

- på att integrera Vietnam i den internationella ekonomin, genom stöd till fortsatta ekonomiska reformer och för landets integration i globala och regionala ekonomiska strukturer.

Övergripande teman omfattar katastrofberedskap, miljöskydd, kultur, utbildning, jämställdhet, främjande av de mänskliga rättigheterna samt gott styre (good governance). Inom ramen för det nationella vägledande programmet för 20022004 har ett vägledande gemenskapsbidrag på 101 miljoner euro satts av för genomförandet av specificerade förslag som står i överensstämmelse med målen i landsstrategin för Vietnam.

I likhet med dess politik gentemot andra länder går unionens politik gentemot Vietnam ut på att uppmuntra och stödja fortsatta framsteg när det gäller de mänskliga rättigheterna och demokratisering och på att ta upp frågor till diskussion om missförhållanden eller försämringar konstateras.

(1) EGT C 110 E, 8.5.2003, s. 18.

(2) EGT C 192 E, 14.8.2003, s. 81.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2569/02

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(16 september 2002)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Myanmar

Känner kommissionen till några rapporter om att regeringsstyrkor begått brott mot de mänskliga rättigheterna i Myanmar?

Personer i valkretsar i London har kontaktat mig och lämnat detaljerade uppgifter om våldtäkter, misshandel och mord i februari 2002 i byn Saai Khaao i provinsen Kun Hing och i maj 2002 i byn Mukwa. I båda dessa fall skall burmesiska infanteritrupper ha varit förövarna.

Har kommissionen fått någon information om dessa händelser och vilken situation för de mänskliga rättigheterna i Myanmar som råder mer allmänt?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 oktober 2002)

Kommissionen känner till rapporter om påstådda brott mot de mänskliga rättigheterna utförda av regeringstrupper i Myanmar och har vid flera tillfällen gett uttryck för sin oro för situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i landet, i synnerhet i områden med etniska minoriteter. Under det besök som unionens trojka nyligen gjorde i Myanmar gavs återigen uttryck för denna oro inför den burmesiska regeringen.

Kommissionen tar fortlöpande emot rapporter om människorättssituationen i Myanmar offentliggjorda av olika människorättsgrupper och rapporter från den särskilda rapportören för Förenta nationernas kommission för de mänskliga rättigheterna. Vad gäller de påstådda brotten mot de mänskliga rättigheterna i delstaten Shan har kommissionen noggrant tagit den nyligen offentliggjorda rapporten Licence to Rape av Shan Women's Actions Network och Shan Human Rights Foundation under övervägande och gett kommissionens delegation i Bangkok i uppdrag att göra ytterligare efterforskningar i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2443/02

från Marco Cappato (NI) till kommissionen

(28 augusti 2002)

Ämne: Rapport från Colombias revisionsverk om Plan Colombia

I sin tredje utvärderingsrapport om narkotikabekämpningsplanen Plan Colombia konstaterar Republiken Colombias revisionsverk (Contraloría General de la República colombiana) följande:

- Narkotikabekämpningsplanen Plan Colombia innehåller administrativa oegentligheter.

- Genom att förstöra odlingarna har man inte lyckats besegra narkotikahandlarna: den areal som används för olaglig odling omfattar fortfarande 163 000 hektar i hela Colombia, och odlingarna är mer kraftfulla än åtgärderna för att förstöra dem. Mellan 2000 och 2002 besprutades 152 000 hektar, men trots detta har man redan börjat odla koka i de områden som hittills använts för odling av kaffe.

- Plan Colombia är otillfredsställande med tanke på miljökonsekvenserna.

Europeiska unionen bidrar till planen med 31 miljoner dollar.

- Ämnar kommissionen vidta åtgärder och ställa in samarbetet med den colombianska narkotikabekämpningsplanen?

- Om så inte är fallet, vilka reformåtgärder har kommissionen för avsikt att föreslå i syfte att förhindra ytterligare slöseri med gemenskapsmedel?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

Europeiska unionen stöder den colombianska regeringens ansträngningar för att få ett slut på det våld som präglar landet men bidrar inte till den s.k. Plan Colombia. EU har lagt fram ett eget stödpaket som offentliggjordes i Bogota den 24 oktober 2000. Vid det tredje mötet i stödgruppen för fredsprocessen i Colombia, som ägde rum i Bryssel den 30 april 2001, bekräftade kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser ett gemenskapsbidrag på 140 miljoner euro (105 miljoner euro för programplanerat bistånd och 35 miljoner euro för icke programplanerat bistånd).

Såsom det redogörs för i kommissionens landstrategidokument(1) inriktas gemenskapens bistånd på att

- stödja den verksamhet som pågår i Colombia i avsikt att uppnå fred;

- angripa upphovet och orsakerna till konflikten;

- tillhandahålla humanitär hjälp till de konfliktdrabbade.

När det gäller huruvida EU:s stödpaket kommer att hållas åtskilt från Plan Colombia vill kommissionen på nytt ange sin ståndpunkt: den colombianska regeringen är väl medveten om EU:s reservationer när det gäller vissa inslag i Plan Colombia och kommissionen har dessutom inte för avsikt att i samband med sin stödverksamhet delta i någon som helst insats med militära förtecken.

(1) Tillgängligt via http://europa.eu.int/comm/external_relations/colombia/csp/index.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3495/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Anläggning av en golfbana i O Grove (Galicien) i ett område som omfattas av nätverket Natura 2000

Anläggningen av en golfbana på sluttningen av Sirandelabergen (O Grove) i Galicien riskerar att orsaka allvarliga miljöskador. Många djurarter i detta område är skyddade inom ramen för programmet Natura 2000, som också omfattar floran i området. Den framtida golfanläggningen respekterar varken områdets biologiska mångfald, förekomsten av sandnäset O Vao eller sanddynerna i Umia-Grove, vilket innebär att den kan orsaka allvarliga skador på miljön.

Har kommissionen övervägt att uppmana Galiciens regionala regering och den spanska statens miljöministerium att tillhandahålla nödvändiga uppgifter för att reda ut denna situation? Finansieras detta projekt med gemenskapsmedel?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(27 januari 2003)

Frågeställaren har uttryckt oro över en plan på en ny golfbana i O'Grove, Galicien.

Enligt frågeställarens uppgifter kommer golfbanan att uppföras nära Sirandelabergen. Det har inte varit möjligt att utifrån dessa uppgifter exakt fastställa var golbanan skulle placeras, men det tycks som om projektet kunde ligga utanför men nära Natura 2000-området Complexo Ons-O Grove, ES1140004.

Uppförandet av golfbanor upptas inte vare sig i bilaga I eller bilaga II till rådets direktiv 85/337/EEG(1) av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG(2).

Utifrån tillgängliga uppgifter går det inte att bevisa att projektet att bygga en golfbana kan innebära betydande påverkan på Natura 2000-området.

Det är endast om projektet kan innebära betydande påverkan på ett Natura 2000-område som artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG(3) av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter gäller.

Beträffande en eventuell gemenskapsfinansiering genom Europeiska regionala utvecklingsfonden kan kommissionen upplysa frågeställaren om att den inte har några uppgifter om vilka enskilda projekt medlemsstaterna väljer ut.

Sammanfattningsvis har kommissionen inga uppgifter om detta projekt. Eftersom det inte har gått att fastställa exakt var denna fritidsanläggning skulle ligga kommer kommissionen att begära ytterligare information från de spanska myndigheterna, särskilt om den påverkan projektet skulle kunna innebära på Natura 2000-området och om en eventuell gemenskapsfinansiering av projektet.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 73, 14.3.1997.

(3) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2824/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(8 oktober 2002)

Ämne: Bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna

Den 7 november 2000 antog parlamentet och rådet förordning (EG) nr 2494/2000(1) om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna. Denna förordning innefattar stadganden om avsevärt ekonomiskt stöd till initiativ till förmån för bevarande och hållbar förvaltning av skogarna i utvecklingsländerna, varvid initiativen inte alltid behöver komma från de berörda staterna utan också kan stamma från internationella organisationer, regioner och regionala organ, decentraliserade enheter, offentliga organ, privata aktörer och industrier, kooperativ, lokalsamhällen, icke-statliga organisationer samt sammanslutningar som företräder den lokala befolkningen, särskilt befolkningar som är beroende av skogen.

Det finansiella instrument med vars hjälp EU kan bidra till en hållbar utveckling i söder har börjat fungera för nästan två år sedan. Hur vill kommissionen förklara att det inte står något om detta på webbsidan för generaldirektoratet för utveckling Funding opportunities under the 'Tropical Forests' and 'Environment' Budget Lines och att där ännu i dag står att läsa inaktuella upplysningar om att kommissionen inte kan ge något stöd till nya projekt på detta område så länge som Europaparlamentet och rådet inte antagit någon ny förordning?

Enligt förordning (EG) nr 2494/2000 skall kommissionen vartannat år anta strategiska riktlinjer och göra prioriteringar för genomförandet av den verksamhet som skall genomföras under de påföljande åren samt informera Europaparlamentet härom. Har dessa strategiska riktlinjer och prioriteringar redan antagits? Om så är fallet: när skall parlamentet informeras om dem? Om så inte är fallet: varför inte?

(1) EGT L 288, 15.11.2000, s. 6.

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

Kommissionen beklagar att den webbsida som parlamentsledamoten hänvisar till inte var uppdaterad. Detta är mycket pinsamt. Informationen har nu uppdaterats så att det framgår att den nya förordningen har antagits och håller på att genomföras.

De strategiska riktlinjerna och prioriteringarna för den verksamhet som skall genomföras inom ramen för förordning (EG) nr 2494/2000(1) kommer inom kort att fastställas av kommissionen och därefter översändas till Europaparlamentet för kännedom.

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna (EGT L 288, 15.11.2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3911/02

från Dirk Sterckx (ELDR) till kommissionen

(14 januari 2003)

Ämne: Tillämpning av direktiv 2000/14/EG på lastbilars kylanläggningar

De vilotider som föreskrivs för lastbilschaufförer har än en gång aktualiserats i samband med översynen av EU-förordningen om viss sociallagstiftning på vägtransportområdet. I praktiken är den oumbärliga vilan inte alltid möjlig. Till exempel orsakar lastbilars kylanläggningar ljudstörningar på parkeringsplatser för övernattning. I direktiv 2000/14/EG(1) om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus finns för sådana kylanläggningar endast bestämmelser om obligatorisk märkning men inte någon bullergräns.

Kan kommissionen meddela varför kylanläggningar inte är underkastade ett bullergränsvärde och om det inte är påkallat att ändra direktivet så att lastbilschaufförer inte drabbas av dessa bullerstörningar?

(1) EGT L 162, 3.7.2000, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 februari 2003)

När kommissionen utarbetade sitt förslag till direktiv 2000/14/EG(1) om buller från utrustning som är avsedd att användas utomhus, var de uppgifter som fanns tillgängliga inte tillräckliga för att fastställa bullergränsvärden för fordons kylanläggningar. Sådan utrustning omfattas därför av direktivets artikel 13, som enbart kräver bullermärkning avseende utrustningens garanterade ljudeffektnivå.

Bestämmelserna om buller i direktivet har satts så att de skyddar människors hälsa och miljön. De är inte särskilt inriktade på bullerskydd på arbetsplatser, som till exempel buller som upplevs av chaufförer av lastbilar med kylanläggningar.

Enligt direktivets artikel 20 skall kommissionen genomföra en översyn. I samband med denna skall regelbundna rapporter om kommissionens erfarenheter av att genomföra och administrera direktivet skickas till Europaparlamentet och rådet, från 2005 och framåt. Detta inkluderar en utvärdering av huruvida någon utrustning som faller under artikel 13 kan flyttas till artikel 12, som kräver att gränsvärdena följs.

I samband med denna översyn skall kommissionen utvärdera om tillgängliga uppgifter, bland annat de som samlas in enligt direktivet, tyder på att direktivet skulle kunna ändras så att bullergränsvärden för fordons kylanläggningar kan införas.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/14/EG av den 8 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus, EGT L 162, 3.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3757/02

från Bernd Lange (PSE) till kommissionen

(23 december 2002)

Ämne: Kvantifierbara miljömål inom transportsektorn

I Europeiska gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (artikel 5.2 d) uppmanas kommissionen, i samband med målet att uppnå en åttaprocentig minskning av växthusgasutsläppen, att till utgången av 2002 lägga fram kvantifierade miljöskyddsmål för ett hållbart transportsystem. En expertgrupp inom kommissionen har föreslagit kvantifierbara mål för tre områden (växthusgaser, luftkvalitet och buller).

Rådet har å sin sida vid sitt sammanträde den 6 december 2002 godkänt följande tre områden växthusgasutsläpp, förorenande utsläpp och buller som prioriterade för transportsektorn och bekräftat nödvändigheten av medel- och långfristiga miljöskyddsmål inom denna sektor.

Hur långt har kommissionen kommit i sina överläggningar? När kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om kvantifierbara miljöskyddsmål inom transportsektorn?

Kommer kommissionen att kunna hålla den tidsplan som ligger till grund för det sjätte miljöhandlingsprogrammet? Om så inte är fallet, varför inte?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(11 februari 2003)

I vitboken från 2001 om den gemensamma transportpolitiken(1) konstaterade kommissionen följande beträffande det slutgiltiga målet om ett hållbart transportsystem: Av hänsyn till de politiska beslutsfattarna är det nödvändigt att först ge en operationell definition av begreppet hållbart transportsystem. Därefter bör målen för detta hållbara transportsystem om möjligt kvantifieras. Kommissionen avser för detta ändamål att under 2002 utarbeta ett meddelande som närmare fastställer dessa mål. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet innehöll liknande förslag.

I slutsatserna från rådets möte den 6 december 2002 nämns att det för tre områden, växthusgaser, förorenande utsläpp och buller, behövs ytterligare insatser både från medlemsstaternas och gemenskapens sida. Arbete pågår inom alla dessa sektorer.

I samma slutsatser från rådet beröms kommissionen för att den aktivt undersöker om man kan använda indikativa miljömål på lång och medellång sikt för transportsektorn på gemenskapsnivå.

Under 2002 har kommissionen arbetat med att vidareutveckla miljömålen för transport, bland annat baserat på råd från den gemensamma expertgruppen för transport och miljö, som leds gemensamt av Generaldirektoratet för energi och transport samt Generaldirektoratet för miljö.

Kommissionen diskuterar fortfarande vilken metod som är lämpligast när det gäller att sätta upp mål. Därför ingår det planerade meddelandet nu i kommissionens arbetsprogram för 2003(2) och förväntas komma under 2003. Meddelandet kommer att beskriva de allmänna principerna för användningen av miljömål för transportpolitiken och ange för vilka miljöproblem sådana mål kan användas på gemenskapsnivå.

(1) KOM(2001) 370 slutlig.

(2) KOM(2002) 590 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3319/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till kommissionen

(22 november 2002)

Ämne: EUF-medel för bärgning av Le Joola

Senegal får 209 miljoner euro ur nionde europeiska utvecklingsfonden. Dessa medel skall användas bland annat för att förbättra transporter och infrastruktur. Att fartygsförbindelsen Ziguinchor/Karabane Dakar kommer i gång på nytt är av stor ekonomisk betydelse för Casamance, den södra delen av Senegal, liksom för landet i allmänhet. Landvägen är farlig och resor via Gambia nästan omöjliga.

Med hjälp av de ovannämnda anslagen borde Le Joola eventuellt kunna bärgas. Det handlar om att återställa kommunikationerna. Fartyget ligger nu på ett ställe där det utgör en fara för senegalesiska fiskebåtar och annan sjöfart. Dessutom har Senegals regering angivit (ownership, alltså att det handlar om ett projekt som landet upplever som sitt eget och inte som någonting som påförts utifrån), att bärgningen av Le Joola är en prioritet.

Håller kommissionen med om att Le Joola måste bärgas för att infrastrukturen i regionen skall kunna återställas?

Anser kommissionen att Senegals regering genom att prioritera bärgningen av Le Joola uppfyller kriteriet om ownership?

Ämnar kommissionen se efter om bärgningen av Le Joola kan bekostas med medel ur EUF inom ramen för arbetet med att förbättra transporter och infrastruktur?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(7 januari 2003)

Det är av stor ekonomisk och politisk betydelse för Casamanceregionen och Senegal i allmänhet att sjöförbindelsen mellan Dakar och Ziguinchor återupprättas. Att bärga och reparera Joola förefaller emellertid inte att vara ett kostnadseffektivt sätt att återställa denna förbindelse och därför måste man hitta alternativ. Senegals regering är uppenbarligen inriktad på att köpa in två nya fartyg med hjälp av tyskt utvecklingsbistånd och medel från andra eventuella givare och detta kan ta ungefär två år att slutföra. Under tiden letar regeringen efter en privat aktör som kan tillhandahålla och förvalta sitt eget fartyg.

Inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden har medel öronmärkts för två viktiga prioriteringar, nämligen vägar av regional betydelse och vatten och sanitet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3727/02

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Inredda burar för värphöns

Känner kommissionen till den studie som Dawkins och Hardy utförde 1989, som visar att höns i genomsnitt behöver 1 272 cm2 för att kunna vända sig om, 893 cm2 för att kunna sträcka på vingarna och 1 876 cm2 för att kunna flaxa med vingarna? I sin nuvarande ordalydelse innehåller EU:s direktiv om värphöns (1999/74/EG(1)) bestämmelser om att så kallade inredda burar skall ge hönorna ett rörelseutrymme på endast 600 cm2 per höna, och dessa skall alltså ersätta de konventionella, så kallade batteriburarna, som skall vara avskaffade 2012. Det finns med andra ord vetenskapliga belägg för att dessa inredda burar i jämförelse med de konventionella inte alls kommer förbättra hönornas liv på nämnvärt sätt.

Det vore tragiskt att missa en möjlighet att förbättra djurens välfärd i Europa och så kommer att ske, om EU låter jordbrukarna byta ut sina batteriburar mot inredda burar, vilka inte ger hönorna möjlighet att utföra sina viktigaste och mest rudimentära behov av att röra på sig.

Därför undrar jag om kommissionen kommer att föreslå och ge sitt stöd för ett förbud mot dessa inredda burar när hönsdirektivet skall ses över 2005 vilket Tyskland redan gjort med giltighet från och med 2012?

(1) EGT L 203, 3.8.1999, s. 53.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 februari 2003)

När vetenskapliga veterinärkommittén förberedde sin rapport om värphönsens välbefinnande refererade de bland annat till den vetenskapliga studie som genomfördes av Dawkins och Hardy 1989, som parlamentsledamoten nämner. Rapporten som publicerades den 30 oktober 1996 användes av kommissionen som vetenskaplig bas för att utveckla ett förslag som innebär en förbättring av lagstiftningen för värphönsens skydd.

Enligt rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns, skall kommissionen lägga fram en rapport för rådet om olika jordbrukssystem för värphöns senast 2005. Rapporten kommer att baseras på en vetenskaplig studie som täcker in alla system inklusive inredda burar. De ekonomiska följderna av direktiv 1999/74/EG måste tas i beräknande på grundval av bland annat en omfattande undersökning som kommer att finansieras av kommissionen och påbörjas 2003. På grundval av detta kommer sedan kommissionen att utvärdera olika möjligheter för att, vid behov förbättra den nuvarande gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2226/02

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(23 juli 2002)

Ämne: Anslag för 2001 under budgetpost B7-6200, skog och miljö

Kan kommissionen bekräfta att den inte kunnat göra åtaganden för hela anslaget för 2001 under B7-6200, skog och miljö, på grund av de förseningar som orsakats av bristande kommunikation mellan GD Bistånd, GD Miljö och avdelningen för samarbete Europeaid, vilket lett till att de medel som anslagits för hållbar förvaltning av skogsekosystemen i Centralafrika reducerats avsevärt?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(25 oktober 2002)

Kommissionen beklagar att åtaganden inte har kunnat göras för en del av anslagen för 2001 under budgetpost B7-6200. Med hänsyn till att det rör sig om ett viktigt område och att godkännandeförfarandet nästan avslutats för vissa förslag beslutade kommissionen att 7 miljoner euro av de anslagna medlen undantagsvis skulle få överföras, eftersom detta belopp annars skulle gått förlorat för programmet.

Kommissionen är fullt medveten om hur viktiga ekosystemen i Centralafrika är och den ger fortfarande stöd till bevarande av och en hållbar förvaltning av skogarna i Kongobäckenet. Två förslag om skogsekosystem i Kongobäckenet som inte godkändes 2001 har därefter antagits, vilket gör att anslagen till denna region inte minskats i någon nämnvärd utsträckning.