SKRIFTLIG FRÅGA E-2558/01

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(20 september 2001)

Ämne: Hälsorisker till följd av bristande kontroller av smörfett

Fram till mitten av år 2000 förfalskade medlemmar av den italienska maffian i stor skala smör genom att tillsätta djur- och växtfetter samt kemiska ämnen och saluförde smöret via belgiska, franska, italienska och tyska företag. Det påstås att totalt 100 000 ton förfalskat smör tillverkats och att det framför allt använts i bageriprodukter. Enligt uppgifter från den ansvariga italienska allmänna åklagaren (pressmeddelande av den 5 juli 2000) fanns det en risk för att konsumenternas hälsa kunde skadas. Av förhörs- och avlyssningsprotokoll i den franska tidningen L'Expansion av den 7 december 2000 framgår det att smörförfalskarna var fullkomligt medvetna om risken.

I en skrivelse av den 17 augusti 2001 bekräftade den tyska förbundsminstern för konsumentskydd, livsmedel och jordbruk på min förfrågan att det visserligen går att spåra om andra fetter än mjölkfetter tillsatts smör och smörfett, men att det enligt gemenskapsrätten inte krävs offentliga undersökningar vid all saluföring av smör som främjas med EU-medel.

1. Varför teg kommissionen fortfarande om det här fallet i mars 2001 i sitt svar på frågorna från budgetkontrollutskottet i fallet Fléchard trots att den fått en fråga om det?

2. Finns det inte till följd av liknande bristfälliga kontroller även i fortsättningen en avsevärd risk för att det fortfarande tillverkas och marknadsförs förfalskat smör?

3. Vad har kommissionen gjort för att förbättra kontrollerna?

4. Skulle det inte vara bäst om tillverkningen av sämre smörfett fullständigt förbjöds eller åtminstone att de ekonomiska bidrag som för närvarande beviljas för smörfett stryks?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(26 november 2001)

1. Kommissionen har lämnat alla tillgängliga uppgifter i sina svar på de skriftliga frågorna E-3240/00(1), E-3241/00(2), P-3478/00(12), P-1506/01(3) och E-2210/01(4), liksom i svaret på det frågeformulär om fallet Fléchard som kommissionen förelades av Europaparlamentets budgetkontrollutskott. Kommissionen känner inte till vilken fråga parlamentsledamoten hänvisar till som fortfarande inte skulle ha besvarats.

Parlamentsledamoten anger en mängd på 100 000 ton förfalskat smör. Kommissionen känner inte till källan till denna siffra och kan inte bekräfta den.

2. och 3. Frågan om kontroller som tas upp av parlamentsledamoten nödvändiggör en distinktion mellan kontrollerna av fetters sammansättning enligt bestämmelserna på marknaden, hälsokontrollerna och den mer allmänna frågan om livsmedlens spårbarhet.

a) När det gäller kontroller av sammansättningen infördes redan i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 454/95(5) bestämmelser om officiella prov för att påvisa främmande fetter i mjölkfett, och de bestämmelserna har förts in som bilaga XXV till kommissionens förordning (EG) nr 213/2001(6) om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1255/1999(7) när det gäller de metoder som skall användas för analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter.

Genom rådets förordning (EG) nr 2991/94(8) fastställs standarder för matfett.

Enligt den förordningen skall en produkt som saluförs under handelsbeteckningen smör uppfylla följande villkor:

- Produkten härrör uteslutande från mjölk och/eller vissa mjölkprodukter. Andra ämnen som är nödvändiga för tillverkningen får dock tillsättas, förutsatt att dessa ämnen inte används för att helt eller delvis ersätta någon mjölkbeståndsdel.

- Produkten har en mjölkfetthalt av minst 80 % men mindre än 90 %, en högsta vattenhalt av 16 % och en högsta fettfri mjölktorrsubstanshalt av 2 %.

I förordningen fastställs inte, så som parlamentsledamoten förmodar, hygieniska normer, men de analyser som bestämmelserna leder till är likväl den enda metoden för att fastställa bedrägerier när det gäller sammansättningen.

b) Hygienkontrollerna av den mjölk som används som råvara vid smörtillverkning är huvudsakligen av två slag. De första kontrollerna föreskrivs genom rådets direktiv 96/23/EG om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav(9) och gör det möjligt att fastställa att råvaran inte innehåller förbjudna ämnen (hormoner, betaantagonister etc.) och respekterar gränsvärdena när det gäller veterinära läkemedel och vissa föroreningar (tungmetaller, bekämpningsmedel och organiska klorföreningar, etc.). De andra kontrollerna kompletterar hygienkontrollen de är mikrobiologiska kontroller enligt rådets direktiv 92/46/EEG om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter(10). Dessa hygienkontroller innebär bara att man kontrollerar förekomsten av vissa, bestämda ämnen eller bakterier enligt lagstiftningen ovan, och de är huvudsakligen inriktade på mejeriråvaran. Dessa kontroller är inte avsedda att upptäcka en förfalskning av den art som avslöjades i historien med uppblandat smör.

c) När det gäller produkternas spårbarhet har kommissionen formulerat sin ståndpunkt i Vitboken om livsmedelssäkerhet och i sina svar på parlamentsledamotens tidigare frågor.

Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över har den företagskedja som pekades ut i det här fallet lagts ner till följd av de gripanden som gjordes i Italien i fjol.

4. Det är bara sådant smör som omfattas av artikel 6 i grundförordningen (EG) nr 1255/1999, som kan bli föremål för interventionsköp eller stöd till privat lagring. En produkt som enligt förordning (EG) nr 2991/94 skall benämnas blandning och som framställs genom att fett som inte är mjölkfett blandas med smör eller smörkoncentrat kan självklart inte få något stöd och får inte marknadsföras som ett vanligt livsmedel under beteckningen smör. Om det betecknas smör är det ett uppenbart fall av bedrägeri. Kommissionen anser att framställningen av smör av lägre kvalitet inte kan förbjudas så länge de normer för kvalitet och benämning som nämns ovan ändå uppfylls.

Smörfett av lägre kvalitet uppfyller emellertid inte de villkor som fastställs i artikel 1.2 a och 1.2 b i förordning (EG) nr 2571/97(11) (om stöd till bl. a. konditorivaror och glass) och kan därför heller inte beviljas något stöd enligt den förordningen.

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 28.

(2) EGT C 151 E, 22.5.2001.

(3) EGT C 318 E, 13.11.2001, s. 244.

(4) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 219.

(5) EGT L 46, 1.3.1995.

(6) EGT L 37, 7.2.2001.

(7) EGT L 160, 26.6.1999.

(8) EGT L 316, 9.12.1994.

(9) EGT L 125, 23.5.1996.

(10) EGT L 268, 14.9.1992.

(11) EGT L 350, 20.12.1997.

(12) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 28.