ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0377/01

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(15 februari 2001)

Ämne: BSE

Den s.k. galna ko-sjukan (BSE) har orsakat stor oro eftersom den kan överföras till människan. Tyvärr kan detta även ha skett på den tiden då speciella skyddskontroller saknades. Man har nu vidtagit åtgärder för att slakta sjuka nötkreatur, och man har i förebyggande syfte dragit igång en informationskampanj. Den allmänna opinionen i Europa vill dock ha mer information om den exakta omfattningen av smittoriskerna.

Vilka undersökningskontroller kan genomföras på befolkningen i Europa? Finns det tester som kan genomföras i stor skala så att man kan klarlägga hur stor procentandel av befolkningen som har drabbats av sjukdomen? Finns det belagd information om överförbarheten mellan människor? Kan risker uppstå vid blod- och organdonationer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 april 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-3746/00 från Marit Paulsen och Karl Erik Olsson(1), E-4087/00 från Graham R. Watson(2), E-0163/01 från Stefano Zappalà(3) med flera samt till den muntliga frågan H-0951/00 från Alexandros Alavanos under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i januari 2001(4).

Det finns för närvarande inga tillförlitliga test som kan spåra förekomst av smittämnet bovin spongiform encefalopati (BSE) hos människor. Flera olika test håller emellertid för närvarande på att utvecklas.

Även om det finns vetenskapliga bevis för sambandet mellan Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (variant CJS) och BSE, har det varken fastställts med säkerhet att BSE kan överföras till människor eller att variant CJS kan överföras via blod eller organ. Kommissionen är emellertid mycket medveten om möjligheten att variant CJS kan överföras via blod och blodderivat. De berörda vetenskapliga kommittéerna följer fortlöpande de senaste vetenskapliga rönen inom detta område, och kommissionen kommer om det visar sig nödvändigt att föreslå förebyggande åtgärder. Den 13 december 2000 antog kommissionen ett förslag till ett direktiv om kvaliteten och säkerheten hos blod(5). Efter det att direktivet har antagits av parlamentet och rådet kommer säkerhetsnormer för blod inom hela gemenskapen att fastställas i detta direktiv. Detta direktiv kommer också att utgöra den rättsliga grunden för gemenskapsåtgärder som rör förebyggande av överföring av variant CJS via blod och blodderivat.

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 132.

(2) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 129.

(3) Se s. 53.

(4) Skriftligt svar 16.1.2001.

(5) KOM(2000) 816 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0795/01

från Baroness Sarah Ludford (ELDR) till kommissionen

(7 mars 2001)

Ämne: Saknade greker och turkar

Vad gör kommissionen antingen som ett led i anslutningsförhandlingarna eller på annat sätt för att bli ännu framgångsrikare när det gäller en lösning på frågan om både grekiska och turkcypriotiska saknade?

Sammanlagt 2 000 personer (båda sidor inräknade) saknas sedan 1974. Det finns ett klart humanitärt intresse i att få klarhet i frågan om deras öde, och så länge som frågan är olöst fortsätter den att förgifta förhållandena på ön.

På vilket sätt kan kommissionen erbjuda sig att underlätta och driva fram en lösning vad gäller saknade personer, som kommer att leda till en försoning?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(2 maj 2001)

Kommissionen ber att få hänvisa parlamentsledamoten till sitt svar på den skriftliga frågan E-0506/01 från Chris Davies(1), rörande saknade personer på Cypern.

Kommissionen önskar särskilt betona att det i och med överenskommelsen om ett anslutningspartnerskap med Turkiet nu finns en grund för en diskussion om ett stort antal frågor av intresse för såväl unionen som Turkiet, inom ramen för den förstärkta politiska dialog som nämns i överenskommelsen. Kommissionen har för avsikt att utnyttja detta instrument till fullo.

(1) Se s. 131.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0568/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Revisionsförklaring för generaldirektoratet för forskning

Vid budgetkontrollutskottets möte den 7 februari 2001 meddelade kommissionsledamot Fischler att den exakta felfrekvensen 1999 för de ekonomiska transaktionerna inom generaldirektoratet för jordbruk uppgick till 3,06 procent.

I den anda av samarbete och öppenhet som råder mellan de europeiska institutionerna skulle jag vilja be den kommissionsledamot som har ansvaret för forskning att ta fram motsvarande siffra för de ekonomiska transaktionerna inom detta generaldirektorat? Om det inte kan göras, vad är orsaken till detta?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 och E-0570/01 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(11 april 2001)

Kommissionen vill erinra ledamoten om att revisionsrätten inte anger någon felmarginal i sin revisionsförklaring till den allmänna budgeten, eftersom rätten anser att det skulle ge en alltför förenklad bild av kommissionens ekonomiska förvaltning om man grundade sig endast på denna indikator.

Därför beslutade revisionsrätten för tre år sedan att inte ange någon allmän felmarginal och att ändra revisionsförklaringens innehåll för att därmed ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet en mer utförlig, beskrivande framställning.

Revisionsrätten har vid flera tillfällen påpekat att angivande av en eventuell felmarginal på lägre nivå (till exempel per sektor eller generaldirektorat), framräknad från en allmän felmarginal, skulle vara helt missvisande. De transaktioner som revideras av rätten är alltför fåtaliga och det vore inte möjligt att fastställa en korrekt felmarginal på lägre nivå.

Följaktligen kan kommissionen inte lämna de begärda uppgifterna till parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0038/01

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2001)

Ämne: Konsekvenser för militärers hälsa av projektiler med utarmat uran

Ett stort antal militärer som deltog i Natos bombningar i före detta Jugoslavien har avlidit i leukemi och andra former av cancer. Detta tillsammans med de mer övergripande konsekvenserna för militärernas hälsa skapar stort förtret i den europeiska allmänna opinionen och skadar de nationella regeringarnas och de europeiska institutionernas trovärdighet.

Har kommissionen för avsikt att kontinuerligt och systematiskt låta utföra vetenskapliga undersökningar av dessa konsekvenser och tillkännage resultaten? Vilka andra åtgärder har den för avsikt att vidta när det gäller att finna de ansvariga men också för att skydda Europamedborgarna från dessa effekter?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0038/01, E-0062/01, E-0063/01 och P-0148/01 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(15 mars 2001)

Kommissionen har uppmanat den grupp av sakkunniga som inrättats i enlighet med artikel 31 i Euratomfördraget att yttra sig om tänkbara hälsoeffekter av exponering för joniserande strålning från utarmat uran. Dessutom har man bidragit till en rundabordsdiskussion mellan internationella organisationer som sysslar med sådana frågor.

Det är medlemsstaterna och Nato som har ansvar för de soldater som tjänstgjorde på Balkanhalvön. Medlemsstaterna har dessutom ansvar för skyddet av de personer som besöker området. Kommissionen kommer att vidarebefordra all relevant information som inkommer från internationella organisationer, liksom yttrandet från den grupp av sakkunniga som inrättats i enlighet med artikel 31 i Euratomfördraget i syfte att hjälpa medlemsstaterna att fatta beslut om lämpliga åtgärder. Kommissionen kommer i sin tur att ta hänsyn till de vetenskapliga rönen i syfte att erbjuda medicinsk uppföljning till de kommissionstjänstemän och entreprenörer som skickats till regionen.

I de uppgifter som finns tillgängliga för närvarande finns det ingenting som tyder på att livsmedel förorenats med utarmat uran.

Kommissionen följer noga alla utvecklingar i fråga om bedömning av tänkbara samband mellan fall av negativa hälsoeffekter bland dem som varit på uppdrag i Balkanområdet och användningen av utarmat uran i projektiler som avskjutits mot mål i området. Bland de främsta informationskällorna är Förenta nationernas miljöprogram UNEP, som genomfört provtagningar i området. Resultaten av dessa prover kommer att bli tillgängliga i mars 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1209/01

från André Brie (GUE/NGL) till rådet

(24 april 2001)

Ämne: Brottsstatistik från UNMIK

Mot bakgrund av den brottsstatistik som UNMIK (FN:s övergångsförvaltning i Kosovo) nyligen utarbetat (http://www.civpol.org/unmik/statistics.htm), där man i detalj anger vilka brott som begåtts och var i Kosovo de begåtts (samt vilka etniska grupper som offret eller offren tillhörde), tillfrågas rådet följande:

- Hur många gripanden har gjorts till följd av dessa brott?

- Hur många av dessa gripna personer har verkligen dömts för brott?

Jag skulle också vilja be rådet att i sitt svar begränsa sig till tiden från det att UNMIK tog över polisfunktionen fram till början av 2001.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1173/01 och E-1209/01

(20 juli 2001)

Rådet är mycket oroat över antalet olagliga vapen i Kosovo, vilka bidrar till våld och brottslighet inte bara i Kosovo, utan även i hela regionen. Som svar på den ärade parlamentsledamots fråga förra året påpekade rådet att EU inte har något direkt ansvar för allmän ordning och säkerhet i Kosovo och inte heller för att upprätta relevant brottsstatistik. Enligt resolution 1244 från FN:s säkerhetsråd är detta frågor som helt ligger i händerna på UNMIK (Förenta nationernas uppdrag i Kosovo) och Kfor (Natostyrkan i Kosovo). De rapporterar båda regelbundet till Förenta nationernas generalsekreterare och till Nato (även om de frågor som tagits upp av den ärade parlamentsledamoten).

Rådet uttalar sitt starka stöd för att resolution 1244 från FN:s säkerhetsråd genomförs fullt ut, inklusive de viktiga och känsliga aspekter som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till. Det välkomnar också de ansträngningar som har gjorts av UNMIK och Kfor liksom deras framgång i kampen mot brottslighet och olaglig handel med vapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1083/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(9 april 2001)

Ämne: Projektet Sensus: en europeisk motsvarighet till DARPA

Projektet Sensus, en uppföljare till Aventinus, strävar efter att utveckla ett program för informationsutbyte mellan de europeiska polisväsendena och underrättelsetjänsterna, enligt mall från Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA). Samordningen av projektet Sensus ligger i händerna på Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, en hemlig agent för Bundesnachrichtendienst. Myndighetsorganet DARPA samordnar det amerikanska försvarsministeriets forsknings- och utvecklingsprogram.

Två företag för språkteknik verkar spela en nyckelroll inom projektet DARPA respektive projektet Sensus. Dragon utvecklade översättningsteknik för amerikanska underrättelsetjänster och medverkade vid det så kallade Multilingual Interview System (MIS). Detta system handlade om automatisk översättning från kroatiska, serbiska och bosniska som talades i Bosnien och Hercegovina (våren 1998) och arabiska, farsi, hindi och urdu i området kring Persiska viken (sommaren 1998). Via dotterföretaget Sail Labs, tidigare Gesellschaft für Multilingual Systeme mbH, kom Lernout&Hauspie (L&H) då åter att nära medverka vid det europeiska projektet Sensus. För fullständighetens skull bör också nämnas att L&H 1997 också medverkade vid DARPA:s projekt Dominate the Battlespace.

Utgående från den inspiration L&H fick av de framgångar konkurrenten Dragon haft med MIS lät L&H grunda ett antal så kallade Language Development Companies för utveckling av språkteknik i hindi, farsi, arabiska och urdu. Tre sådana bolag grundades av Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, en hemlig agent för Tysklands Bundesnachrichtendienst och samordnare för projektet Sensus. I början av 2000 kom dock Dragon i händerna på L&H. Den amerikanska underrättelsetjänsten National Security Agency ställde sig mycket avvisande till detta övertagande, på grund av att känslig och strategisk teknik därvid också kom i händerna på en europeisk grupp.

Känner rådet till hur avvisande den amerikanska underrättelsetjänsten National Security Agency ställt sig till att Dragon övertagits av L&H, mot bakgrund av de eventuella konsekvenser som den amerikanska inställningen till projektet Sensus kan ha på grund av att a) L&H:s dotterföretag

Sail Labs medverkar och b) samordnaren för Sensus, Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, äger andelar i tre Language Development Companies? Om inte: ämnar rådet då skaffa sig upplysningar om hur den amerikanska underrättelsetjänsten National Security Agency ställer sig till att Dragon övertagits av L&H, med tanke på att detta kan påverka den amerikanska inställningen till projektet Sensus?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1064/01, E-1081/01 och E-1083/01

(16 juli 2001)

De händelser som beskrivs i de tre frågorna E-1064/01, E-1081/01 och E-1083/01 ligger inte inom Europeiska unionens råds behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0708/01

från Helle Thorning-Schmidt (PSE) till kommissionen

(8 mars 2001)

Ämne: Gravidas arbetsmiljö

Europaparlamentet antog den 6 juli ett ganska kritiskt betänkande (A5-0155/2000) om utvärderingen av hur man praktiskt genomfört direktiv 92/85/EEG(1) om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar.

Arbetsmiljölagstiftningen i EU bygger på att arbetsmiljön skall vara sådan att det inte har någon betydelse att en kvinnlig arbetstagare är gravid. Det är utgångspunkten för att direktivet slår fast att en utvärdering av riskerna skall göras vid graviditet.

I en artikel i den danska tidningen Erhvervsbladet av den 8 februari sägs att kvinnliga målare sjukskrivs närmast automatiskt, även om man i målaryrket endast i få situationer använder färg som kan vara hälsovådlig. I samma artikel anser konsulter från Företagshälsan att man i de flesta fall kan lösa de ergonomiska problemen. Målarbranschens arbetsgivare beklagar situationen, eftersom de har behov av de kvinnliga målarnas arbetskraft.

Direktivet bygger på förutsättningen att kvinnor inte får utsättas för indirekt diskriminering för att de blivit gravida eller ammar.

Vilka initiativ har kommissionen tagit för att följa upp parlamentets betänkande?

Håller kommissionen med om att arbetsmiljön för målare är sådan att gravida inte behöver bli sjukskrivna i större utsträckning än andra löntagargrupper?

(1) EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(26 april 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens uppfattning om att gravida kvinnor som arbetar inom målarbranschen inte borde behöva bli sjukskrivna i större utsträckning än andra grupper av arbetstagare.

Kommissionen antog den 5 oktober 2000(1) ett meddelande om riktlinjerna för bedömning av kemiska, fysikaliska och biologiska agens och industriprocesser, som anses innebära en risk för hälsa eller säkerhet för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar, baserat på rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992, om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16:1 i direktiv 89/391/EEG).

Kommissionen fäster stor vikt vid att kvinnliga arbetstagares hälsa och säkerhet skyddas, och anser att riktlinjerna huvudsakligen är att praktiskt instrument som alla aktörer verksamma inom företagshälsovården (läkare, ingenjörer, skyddsombud), skall kunna använda för att uppnå bättre skyddsstandard.

Under år 2002 kommer kommissionen att utarbeta en rapport om säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyss fått barn eller ammar. Med denna rapport som underlag kommer ändringsförslag till direktiv 92/85/EEG att övervägas.

(1) KOM(2000) 466 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0314/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Arbetsgrupper

Det finns hundratals gemenskapliga arbetsgrupper i vilka rådets representanter sammanträder och diskuterar förslag till lagstiftning.

Skulle rådet för att öka öppenheten kunna:

1. upprätta en förteckning över samtliga aktiva arbetsgrupper med angivande av sammansättningen av delegationerna från nationella myndigheter och från kommissionen samt arbetsgruppens uppgifter;

2. samt tillhandahålla en kopia av den senaste föredragningslistan för kommande sammanträden i varje arbetsgrupp, dessa borde regelbundet publiceras på Internet?

Svar

(10 juli 2001)

1. Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten om att kommittéer och arbetsgrupper får inrättas av Coreper eller med Corepers godkännande för att utföra vissa i förväg fastställda arbetsuppgifter eller undersökningar. Förteckningen över de olika kommittéer och arbetsgrupper som förbereder rådets arbete uppdateras regelbundet av rådets generalsekretariat. För den ärade parlamentsledamoten bifogas den senaste versionen av förteckningen (dok. 5916/01 + COR 1). Endast de kommittéer och arbetsgrupper som finns i denna förteckning får sammanträda i egenskap av rådets förberedande organ.

När det gäller organens sammansättning anger namnet på varje arbetsgrupp tydligt och klart den typ av frågor som den har behörighet att behandla.

2. Beträffande offentliggörandet av dagordningarna för dessa arbetsgruppers och kommittéers möten hänvisar rådet den ärade parlamentsledamoten till svaret på fråga P-0504/01 från Chris Davies, där det klargörs att rådets generalsekretariat, enligt rådets beslut med verkan från och med den 1 maj 2001, kan göra dokument som inte klart omfattas av något av undantagen i artikel 4 i rådets beslut 93/731/EG tillgängliga för allmänheten så snart de har distribuerats, bland annat de preliminära dagordningarna för kommittéerna och arbetsgrupperna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0929/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Brix Knudsens omplacering

Kommissionstjänstemannen Brix Knudsen var direktör för Uclaf. Han angreps personligen av vissa kommissionärer under debatten om bedrägerierna bland ECHO:s projekt i Bosnien. Idag är Brix Knudsen inte längre direktör för Uclaf utan direktör till förfogande. Har hans omplacering berott på den kritik han utsattes för från vissa kommissionärer under debatten om ECHO-skandalen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(27 juni 2001)

Brix Knudsen utnämndes i oktober 1993 till direktör för Enheten för samordning för bedrägeribekämpningen (UCLAF). Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) upprättades genom en förordning 1999 och kom i gång med sin verksamhet den 1 juni. Brix Knudsen fortsatte som direktör i det nya organet fram till slutet av maj 2000, vilket garanterade en smidig överlämning av ansvaret till OLAF:s generaldirektör, som hade utnämnts den 1 mars samma år.

I juni 2000 utnämndes Brix Knudsen på egen begäran till chefsrådgivare åt generaldirektören för Generaldirektoratet för personal och administration. Därefter sökte han tjänsten som och utnämndes till direktör för EuropeAid - Byrån för utvecklingssamarbete (AIDCO) i januari 2001.

Kommissionens utnämning av Brix Knudsen till direktör på AIDCO skedde enbart på grundval av kraven för den lediga tjänsten och sökandes kvalifikationer. Uttrycket direktör till förfogande är varken relevant eller korrekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1054/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(5 april 2001)

Ämne: Klubbyte för fotbollsspelare - solidaritetsfond

Kan kommissionen tala om vilka uppskattningar den har gjort av denna fonds omfattning och dess system för medelfördelning?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1052/01, E-1053/01och E-1054/01 ingivet av Mario Monti för kommissionen

(28 maj 2001)

Den 5 mars 2001 gjorde Internationella fotbollsförbundet (FIFA) ett åtagande om att ändra sina regler gällande internationella spelarövergångar. Enligt de allmänna principer som ligger till

grund för åtagandet skall FIFA bland annat införa ett system med träningsersättning för spelare under 23 år som uppmuntrar och belönar de träningssatsningar som görs av klubbar, särskilt små klubbar och amatörklubbar, utan att spelarnas rörelsefrihet begränsas på ett oproportionerligt sätt. FIFA kommer också att införa ett system för solidarisk omfördelning, där en stor del av inkomsterna kommer att ges till klubbar, däribland amatörklubbar, som tränar och utbildar spelare.

Kommissionen har alltid varit för principen om en solidaritetsfond som skall användas för att främja utbildningen av unga spelare och som skall minska klyftan mellan stora och små klubbar eller mellan amatörfotboll och proffsfotboll.

Hittills har inga detaljerade siffror eller beräkningar lämnats till kommissionen.

Enligt de allmänna principerna för FIFA:s åtagande om att ändra sina regler är förlorade marknadsföringsinkomster ingen faktor som kan beaktas vid beräkningen av träningsersättningar. När det gäller kompensation för ensidiga kontraktsbrott måste frågan i första hand besvaras på grundval av tillämplig nationell lagstiftning.

FIFA har åtagit sig att se över de nya arrangemangen efter erfarenheterna av två spelsäsonger.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1138/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(10 april 2001)

Ämne: Bevarande av torskbeståndet i Nordsjön

Stämmer det att kommissionen har stängt av 40 000 kvadratmil fiskevatten i Nordsjön för fiske av torsk och kolja i ett försök att bevara de ständigt minskande bestånden av dessa fiskarter i de nordeuropeiska vattnen och sedan ändå har gett främst den danska industrifiskeflottan tillstånd att fånga hundratusentals ton småfisk inom samma område som sedan mals ner till fiskmjöl för jordbruksändamål? Gör inte kommissionen på så sätt åtlöje av sin politik för bevarande av fiskbestånd, inte bara på grund av att torsk och kolja lätt kan komma med i fångster med nät gjorda med 16 millimetersmaskor utan också för att småfisken utgör en mycket viktig del av den marina näringskedjan och de större fiskarterna är helt beroende av denna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 maj 2001)

I de nyligen införda nödåtgärderna för att skydda torskbeståndet i Nordsjön finns det bestämmelser som tillåter fiske efter tobis från och med den 1 mars och söder om 59° N. Detta innebär att ett väl etablerat fiske kan fortsätta, ett fiske som enligt tidigare undersökningar endast medför små bifångster av torsk och andra bottenlevande arter. För att detta skall kunna garanteras även i framtiden krävs det i förordningen att fartyg som bedriver fiske i enlighet med den ovan nämnda regeln vid minst 50 tillfällen per medlemsstat skall ha observatörer ombord som tar stickprov på varje arts procentuella andel av fångsten.

Det har ofta hävdats att detta fiske berövar arter som torsk, kolja, vitling etc. deras föda. Det finns emellertid knappast några bevis på att så är fallet.