SKRIFTLIG FRÅGA E-1983/98

från Klaus-Heiner Lehne (PPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Personal rekryterad av rektorerna för Europeiska skolorna - extra ordinarie lärare

I artikel 3.2 i stadgan för extra ordinarie lärare vid Europeiska skolorna (97 - D-422) föreskrivs klart att artikel 80.1 i stadgan för tillsatt personal vid Europeiska skolorna även skall gälla extra ordinarie lärare. Artikel 80.1 lyder:

"Besvärsnämnden är uteslutande behörig första och sista instans för att bestämma i tvister mellan olika skolledningsorgan och personalmedlem(mar) vad angår det giltiga i en åtgärd som skadar eller riktar klagomål mot dem. Då en sådan tvist är av ekonomisk karaktär har besvärsnämnden full domvärjo."

Artikel 3.4 (Lagstiftning i det land där skolan är belägen) i stadgan för extra ordinarie lärare vid Europeiska skolorna har följande entydiga formulering:

Villkoren för tillsättning och entledigande av extra ordinarie lärare, religionslärare och tillfällig personal bestäms av lagstiftningen i det land där skolan ifråga är belägen vad det gäller förordningar och andra anställningsförhållanden, social trygghet och skattelagstiftning utan förfång för anvisningarna ovan.

Domstolarna i det land där skolan ifråga är belägen äger att lösa eventuella tvister.

Det råder därför delade meningar bland juristerna om vilken av dessa bestämmelser som skall ha företräde. Mot bakgrund av att en tysk domstol förklarat sig icke behörig att döma i ett ärende om entledigande, kan man utgå från att motsägelserna i artikel 3.2 och 3.4 leder till en viss rättsosäkerhet.

Skulle kommissionen, som är ledamot av skolstyrelsen och därmed har antagit stadgan för såväl tillsatta som extra ordinarie lärare vid Europeiska skolorna, kunna undersöka detta problem och klargöra följande:

- Vilken behörighet har besvärsnämnden respektive de lokala domstolarna beträffande stadgan för extra ordinarie lärare vid tvister med Europeiska skolornas förvaltning, särskilt vad gäller entlediganden liksom årligen återkommande återanställningar och påföljande uppsägningar?

- Bryter den nationella lagstiftningen mot stadgan för extra ordinarie lärare i de fall då det förekommer motsägelser mellan en bestämmelse i denna stadga och en nationell rättslig bestämmelse i det land där skolan är belägen? Vilken rättslig instans avgör i så fall detta?

Kan kommissionen även uttala sig om antagandet att skolförvaltningen drar nytta av denna rättsosäkerhet för att tillämpa nationell lagstiftning beträffande förordningar och andra anställningsförhållanden i de fall då det är fördelaktigt för förvaltningen, men inte annars?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(29 juli 1998)

Stadgan för extra ordinarie lärare vid Europaskolorna antogs vid styrelsesammanträdet den 26-27 april 1994 och äger tillämpning på dem som anställts vid skolorna från läsåret 1996/97 och framåt. Enligt stadgan hänvisas i vissa frågor både till stadgan för tillsatta lärare, p.g.a. att arbetsuppgifterna är desamma, och till lagstiftningen i den medlemsstat där skolan är belägen, p.g.a. privaträttsliga regler om anställningsavtal. Därför finns också dubbla instanssystem: besvärsnämnden och domstolarna på den ort där skolan är belägen.

Med ett sådant system kan det ibland vara svårt att avgränsa normgivnings- och domsbehörigheten. De två specifika frågorna som parlamentsledamoten tar upp är ett exempel på detta. Det är Europaskolornas egna organ som är behöriga att avgöra dessa frågor och kommissionen kan inte föregripa deras beslut utan uttrycker endast sin åsikt som styrelsemedlem.

Vad den första frågan beträffar anser kommissionen att besvärsnämnden är behörig att avgöra alla tvister som rör skolans tillämpning av stadgan och att domstolarna på den ort där skolan är belägen är behöriga att slita eventuella tvister rörande tillämpningen av medlemsstatens lagstiftning om exempelvis socialförsäkring och skatter. Eftersom anställning och avskedande av extra ordinarie lärare i sig är frågor som regleras i stadgan synes det logiskt att besvärsnämnden skall avgöra dem.

När det gäller den andra frågan anser kommissionen att varje giltigt beslut som fattas av styrelsen, ett organ som skapats genom en internationell konvention och som försetts med nödvändiga befogenheter i administrativa frågor, är bindande för de avtalsslutande parterna och att beslutet i allmänhet har ställning av en rättshandling med stöd i en internationell konvention och därigenom har företräde framför nationell lagstiftning.

Vad slutligen beträffar parlamentsledamotens hypotes enligt vilken skolförvaltningen skulle kunna utnyttja rättsosäkerheten till att tillämpa den lagstiftning som är den mest gynnsamma för förvaltningen vill kommissionen påpeka att den inte funnit några tecken som tyder på att en sådan beklaglig tingens ordning råder vid Europaskolorna. Om en sådan situation skulle uppstå kan de berörda i alla händelser använda sig av de rättsmedel som finns angivna i stadgan.