SKRIFTLIG FRÅGA E-0429/01

från Raffaele Lombardo (PPE-DE) till rådet

(20 februari 2001)

Ämne: Effektiva och snabba insatser för att få upplysningar om och åtgärda konsekvenserna av att uran- och plutoniumprojektiler används för militära syften

Natoländerna är mycket engagerade i av och samstämmiga ifråga om tankarna, syftena och principerna i FN-stadgan. Nyligen har allvarliga farhågor uppstått på grund av att ett antal misstänkta dödsfall bland europeiska soldater som deltog i de fredsbevarande insatserna i f.d. Jugoslavien. Kan rådet således besvara följande frågor:

- Betraktar rådet det med tanke på principen om insyn och fullständigt samarbete som nödvändigt att utan dröjsmål begära att de behöriga Natomyndigheterna tillhandahåller en exakt översikt över de områden där man använt ammunition med utarmat uran och plutonium samt alla uppgifter om tekniska data och kriterier för tillverkning av sådana vapen?

- Ämnar rådet gå in för en internationell undersökning om användning och följderna av sådana dödliga vapen med experthjälp från specialiserade FN-organ och olika organisationer på regional nivå?

- Betraktar rådet det som nödvändigt att införa ett moratorium för användning av ammunition som innehåller utarmat uran i enlighet med uppmaningen från Europaparlamentet och Europarådets parlamentarikermöte, eftersom man i vetenskapliga kretsar fortsättningsvis är osäker på hur skadliga dessa vapen är, eller speciellt om de eventuella farorna för människans hälsa kan verifieras?

- Ämnar rådet utvidga denna undersökning till att omfatta effekterna av att man destruerar och släpper ut i miljön många andra giftiga ämnen i de industriområden som angreps och förstördes under insatserna?

- Vill rådet omedelbart inleda en ingående epidemiologisk undersökning av civilbefolkningen och de soldater som utsatts för strålning?

- Vill rådet inleda ett projekt för miljösanering av de förorenade områdena, först och främst av betesmarkerna och vattenresurserna i de drabbade områdena?

Svar

(10 juli 2001)

Under diskussionen vid rådets möte (allmänna frågor) den 22 januari 2001 krävde ministrarna full insyn och öppet informationsutbyte mellan medlemsstaternas myndigheter och med andra organisationer som utreder användningen av utarmat uran i ammunition. Det rådde allmän enighet om att det i först hand är en uppgift för Nato, eftersom det är den institution som organiserar krishanteringen på Balkan, att samla in uppgifter från deltagarna om användningen av utarmat uran, truppernas stationering och medicinska data.

Rådet diskuterade den 9 april 2001 frågan om ammunition med utarmat uran mot bakgrund av vetenskaplig bevisning insamlad av olika internationella organisationer.

Efter diskussionen sammanfattade ordföranden överläggningarna på följande sätt:

- Rådet noterar det arbete som olika internationella organisationer (UNEP, WHO, Nato, kommissionens ad hoc-grupp med experter) har utfört om möjliga hälso- och miljökonsekvenser av exponering för utarmat uran, som har använts i ammunition på Balkan.

- I dessa detaljerade och objektiva granskningar har man inte funnit något vetenskapligt bevis för en koppling mellan användningen av utarmat uran och olika sjukdomar hos befolkningen eller hos dem som tjänstgjorde i konfliktområdena.

- Med hänsyn till de uppenbara hälso- och miljöproblemen i regionen bör dock rådet även i fortsättningen förbinda sig att nära följa eventuella ytterligare utredningar och vid behov pröva frågan på nytt i framtiden.

- Kommissionen har redan tagit itu med några av miljöproblemen i regionerna genom pågående projekt. Rådet uppmanar kommissionen att beakta resultaten i rapporter om utarmat uran, liksom den allmänna situationen i fråga om miljö- och hälsofrågor, när den utarbetar landstrategidokument för alla länder på västra Balkan.