ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0076/00

från Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen

(24 januari 2000)

Ämne: Eventuellt uteslutande av kommunerna Barberino, Tavernelle och S. Casciano från de områden som omfattas av projektet Leader+

I oktober inrättade de åtta kommunerna i Chianti i Toskana en konferens för utvecklingen av Chianti. Syftet var att upprätta ett landsbygdsdistrikt med det huvudsakliga ändamålet att kanalisera gemenskapsfinansieringen av projektet Leader+ genom det samarbete med G.A.L. Eurochianti som inleddes redan för flera år sedan.

Trots att regionpolitikerna i Toskana har väckt entusiasm bland företagen och branschorganisationerna i detta område, finns det en risk att de utesluter kommunerna Barberino, Tavernelle och S. Casciano från det område som kommer i fråga för stöd från projektet Leader+.

På vilket sätt tänker kommissionen garantera att dessa kommuner inte utesluts på politiska grunder?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 februari 2000)

Enligt de riktlinjer för gemenskapsinitiativet för landsbygdens utveckling(Leader+) som kommissionen antog den 13 oktober 1999 skall beträffande geografisk fördelning alla landsbygdsområden omfattas av initiativet. Det är emellertid endast vissa områden som kan beviljas stöd från gemenskapen. Dessa områden väljs ut genom ett öppet, objektivt och rigoröst urvalsförfarande i vilket hänsyn tas till behovet att koncentrera gemenskapens resurser till de mest lovande och innovativa förslagen och i så stor utsträckning som möjligt utnyttja de hävstångseffekter som genereras.

Det åligger medlemsstaternas myndigheter, i det aktuella fallet de italienska, och regionerna att lämna förslag på lämpliga förfaranden och urvalskriterier för de lokala grupper som är intresserade av att delta i Leader+. I kommissionens förslag till riktlinjer fastställs vissa minimikriterier för urvalet som kan kompletteras med mer specifika kriterier som tar hänsyn till en regions särskilda behov och mål. Dessa kriterier är avsedda att ingå som en del av programmet och måste godkännas av kommissionen. Medlemsstaterna kan begränsa tillämpningen av Leader+ till vissa landsbygdsområden, på villkor att de kan rättfärdiga begränsningen på grundval av kriterier som överensstämmer med medlemsstatens politiska mål för landsbygdsutvecklingen.

Kommissionen kommer att noga övervaka att dessa kriterier följs i samband med förfarandet för godkännande av program inom Leader+.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1078/00

från Cristiana Muscardini (UEN) och Francesco Turchi (UEN) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: Uteblivet offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, serie C, av tolkningsdirektivet av den 19 juli 1999 (KOM(1999) 372)

Efter att en tillrättalagd översättning till tyska gjorts av tolkningsdirektivet av den 19 juli 1999 (KOM(1999) 372) om fri rörlighet för gemenskapsmedborgare inom unionen kan man konstatera att detta dokument, vars ursprungstext var på franska, inte offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, serie C, där man regelbundet publicerar meddelanden och information av denna typ.

Kommissionen har därmed inte offentliggjort de rättsliga beslut som medlemsstaternas institutioner sedan skall införliva i sin nationella lagstiftning för att den skall vara förenlig med gemenskapens bestämmelser. Avser kommissionen att ingripa för att reda ut detta allvarliga problem som leder till kränkningar av rättigheterna för italienska invandrare i Tyskland?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(23 maj 2000)

Ledamöterna tar upp att kommissionen inte offentliggjort sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet om särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa, i C-delen av Europeiska gemenskapernas officiella tidning.(1)

Kommissionen uppmärksammar ledamöterna på att inte alla kommissionens meddelanden måste offentliggöras i EGT.

Det aktuella meddelandet finns dock på alla unionens språk på kommissionens server Europa, på adress:

http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/people/right/index.htm.

(1) KOM(1999) 372 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0372/00

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(8 februari 2000)

Ämne: Tillämpning av artikel 33 i EG-fördraget i Förenade kungariket

Är kommissionen nöjd med hur Förenade kungariket uppfyller sina åtaganden i enlighet med artikel 33.1b i EG-fördraget (i det konsoliderade Amsterdamfördraget)?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Målet med den gemensamma jordbrukspolitiken framgår av artikel 33 (f.d. artikel 39) i EG-fördraget. I enlighet med vad domstolen fastställt skall gemenskapens institutioner vid antagandet av den gemensamma organisationen av jordbruksmarknader i enlighet med EG-fördraget se till att det sker en ständig harmonisering av jordbrukspolitikens olika mål som fastställts i artikel 33 som eventuellt kan vara motstridiga inbördes och i den mån det är nödvändigt tillåta att ett av målen prioriteras under en viss tid för att tillmötesgå de ekonomiska faktorer eller villkor som är avgörande för besluten. Domstolen har upprepade gånger hänvisat till att EU-institutionerna har stort utrymme för egen bedömning i denna fråga.

Härav följer att ett enskilt av de i artikel 33 anförda mål inte i sig utgör en lämplig måttstock för bedömningen av en enskild medlemsstats handlingar och det åligger därför inte kommissionen att göra en sådan bedömning. Medlemsstaterna skall naturligtvis i samband med genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, inom ramen för deras ansvarsområde, följa EG-rättens allmänna principer och de särskilda reglerna i EU:s rättsakter, och det är kommissionens uppgift att se till att dessa krav uppfylls i konkreta fall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0430/00

från Pat Gallagher (UEN) till kommissionen

(23 februari 2000)

Ämne: Utveckling, godkännande och erkännande av alternativa metoder till djurförsök

Den 22 oktober 1997 antog Europaparlamentet ett betänkande av Roth-Behrendt (A4-0277/1997(1), i vilket kommissionen uppmanades att bland annat:

- omgående lägga fram ett förslag om att förbjuda att kosmetiska slutprodukter testas på djur,

- vidta positiva och brådskande åtgärder för att åter få igång utvecklingen av alternativa metoder.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder som hittills vidtagits, eller vilka åtgärder den föreslår att man vidtar, för att uppfylla de krav som parlamentet framförde i betänkandet?

Är kommissionen positiv till ett totalförbud mot att slutprodukter testas på djur, och om så är fallet enligt vilken tidsplan och strategi avser den att få till stånd ett sådant förbud?

Kan kommissionen meddela vilka åtgärder den avser att vidta i samarbete med generaldirektoratet för forskning genom ramprogrammet eller på annat sätt för att främja utvecklingen av alternativa metoder?

(1) EGT C 339, 10.11.1997, s. 47.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(29 mars 2000)

Kommissionen är för närvarande i färd med att utarbeta ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för sjunde gången av rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter(1). I sin nuvarande form innebär utkastet till förslag att det införs ett permanent och definitivt förbud mot att testa kosmetiska slutprodukter på djur i Europeiska unionens medlemsstater. Detta är i linje med den uppmaning från parlamentet som parlamentsledamoten citerar. Förbudet är tänkt att träda i kraft samtidigt som direktivet.

Kommissionen kommer att fortsätta arbeta för att främja forskning om utveckling och validering av alternativa testmetoder inom kosmetikaområdet. Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (19982002)(2) omfattar planer på sådan forskning. Inom den tredje nyckelåtgärden, Cellfabriken, som ingår i det särskilda programmet om livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna, stödjer kommissionen utvecklingen av nya in vitro-metoder för testning och screening som kan användas som alternativ till djurförsök.

(1) EGT L 262, 27.9.1976.

(2) EGT L 26, 1.2.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0955/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(29 mars 2000)

Ämne: Produktion av nötter i Katalonien

År 1989 reformerades den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, varvid en plan fastställdes för att förbättra kvaliteten och saluföringen av produkter från organisationer av nötproducenter för en tioårsperiod från dess ikraftträdande. De åtgärder som vidtogs för att gynna denna sektor upphör således i maj innevarande år.

I Katalonien är en stor del av jordbruksmarken avsatt för nötter och johannesbröd, ungefär 12,3 procent av all odlad jord, men i Tarragona uppgår denna andel till mellan 40 och 50 procent och en betydande grad av specialisering inom denna sektor finns även i Lleida. Denna sektor har tvingats möta kraftig konkurrens i form av import från Turkiet, Förenta staterna och länderna i Nordafrika, vilka har låga priser och gynnas av tullsänkningar inom detta område.

Vilka bestämmelser avser kommissionen att anta för att främja och försvara åtgärder som garanterar inkomsterna för producenter av nötter och johannesbröd?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0955/00 och E-0962/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(10 maj 2000)

Större delen av den mark som används för odling av nötter i Katalonien har fått ekonomiskt stöd under tio års tid enligt bestämmelserna i avdelning IIa i rådets förordning (EEG) nr 1035/72 av den 18 maj 1972 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker(1) i syfte att förbättra nötproduktionens produktivitet och konkurrenskraft. De totala utgifterna för stöd till nötproduktion i hela gemenskapen inom ramen för denna ordning uppgick till 725 miljoner euro under perioden 19901999. Ytterligare utgifter på över 250 miljoner euro för pågående förbättringsplaner planeras fram till och med 2006.

Nästan all mark som används för odling av hasselnötter i Katalonien har gynnats av det särskilda schablonbidrag för hasselnötter som beviljades för perioden 19972000 enligt bestämmelserna i artikel 55 i rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker(2).

Det var alltid tänkt att dessa åtgärder skulle vara tillfälliga och gradvis avta i omfattning för att göra det möjligt att lägga över det ekonomiska ansvaret på odlarna.

Sedan 1997 tilldelas stöd för nötter och johannesbröd, i likhet med alla andra produkter inom frukt- och grönsakssektorn genom systemet med driftsfonder som infördes med rådets förordning (EG) nr 2200/96, vilket ger ekonomiskt stöd till alla frukter och grönsaker som saluförs genom producentorganisationer.

Medlemsstaterna får också inkludera nötter i sina jordbruksutvecklingsplaner i enlighet med villkoren i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(3).

(1) EGT L 118, 20.5.1972.

(2) EGT L 297, 21.11.1996.

(3) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0094/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Möjlig fusion mellan de statliga varven Astano och Bazãn i Galicien

Chefen för det statliga företaget Astano i Galicien har förklarat att en av de möjligheter som diskuterats för att rädda anläggningens framtid är en fusion med det likaså statliga företaget Bazãn, som även har en anläggning vid El Ferrol. På så sätt skulle Astano kunna återgå till att bygga vanliga fartyg. Kan kommissionen bekräfta denna möjlighet?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Ett eventuellt samgående mellan Astano och Bazan är en fråga för den spanska regeringen. Kommissionen skulle dock i ett sådant fall vara tvungen att se till att gemenskapens regler om statligt stöd till varvsindustrin respekteras.

Vad beträffar följderna av ett sådant samgående för Astanos verksamhet, skulle det inte påverka de begränsningar som nu gäller för varvet. Såsom kommissionen har förklarat i sitt svar på skriftliga frågan E-0095/00(1) och tidigare liknande frågor från parlamentsledamoten, var ett av villkoren för att kommissionen 1997 skulle kunna godkänna betydande statligt stöd till de offentligägda spanska varven att Astano-varvet även i fortsättningen inte tillåts bygga fartyg.

(1) Se s. 176.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0186/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: Oövervakad deponering av radioaktivt material i Albanien och på södra Balkan

Vid ett sammanträde som nyligen ägde rum i Rom mellan den grekiske ministern för allmän ordning och den italienske inrikesministern (under närvaro av deras albanske kollega) uttrycktes farhågor över den eventuella nedsmutsningen av Adriatiska havet på grund av försöken att utan kontroll eller övervakning deponera radioaktivt material. Man diskuterade också olika sätt för att få ett slut på smugglingen av radioaktiva ämnen och deponeringen av dessa i Albanien och på södra Balkan.

1. Vilken information förfogar kommissionen över beträffande smuggling av radioaktivt material till Albanien och södra Balkan?

2. Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att begränsa den förorening av Adriatiska havet som pågår till följd av okontrollerad deponering av radioaktivt material?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(14 mars 2000)

1. Uppgifter om fall av olaglig handel med klyvbart material och radioaktiva ämnen som upptäcks av myndigheterna inkommer regelbundet till kommissionen. Kommissionen är medveten om de särskilda problem som finns i f.d. Jugoslavien och Albanien. Av detta skäl har enheten för strålskydd vid generaldirektoratet för miljö inrättat ett omfattande upplysnings- och utbildningsprogram i syfte att hjälpa bland annat de baltiska staterna att införa effektiva åtgärder för att bekämpa olaglig handel med kärnämnen.

Det finns även ett institut för kärnfysik som sorterar under Albaniens vetenskapsakademi. Detta institut har inrättat två kontrollgrupper vid tullmyndigheterna i Durres och Tirana. Dessa grupper ansvarar bland annat för den olagliga handeln med radioaktivt avfall.

2. När det gäller Adriatiska havet förklarar de albanska myndigheterna att de inte känner till några föroreningar av detta slag.

I förhandlingsdirektiven rörande det nya stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. republiken Makedonien anges förstärkt övervakning och kontroll av transporter av känsliga material, inbegripet radioaktiva ämnen, som ett möjligt samarbetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0185/00 från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen. Greklands underlåtenhet att följa direktiv 92/43.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 280 E , 03/10/2000 s. 0197 - 0197



SKRIFTLIG FRÅGA E-0185/00 från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen (31 januari 2000) Ämne: Greklands underlåtenhet att följa direktiv 92/43 I enlighet med beslut C-329/96 har en dom utfärdats mot Grekland för att landet inte i tid har vidtagit åtgärder för att införliva direktiv 92/43(1) om bevarandet av naturliga livsmiljöer samt vilda djur och växter i sin nationella lagstiftning. Kan kommissionen upplysa mig om huruvida Grekland efter denna dom har börjat följa direktivet och, om så inte är fallet, tala om för mig vilka åtgärder kommissionen ämnar vidta för att få till stånd en harmonisering mellan den grekiska lagstiftningen och gemenskapsrätten? (1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar (22 februari 2000) I enlighet med Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 26 juni 1997(1) skickade Grekland i januari 1999 till kommissionen det gemensamma ministerbeslutet nr 33318/3028 av den 11 december 1998, genom vilket rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter genomförs i grekisk nationell rätt. (1) Mål C-329/96.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0310/00

från Lutz Goepel (PPE-DE) till kommissionen

(11 februari 2000)

Ämne: Undersökningar från institutet för handels- och konsumenträtt på uppdrag av kommissionen

Kan kommissionen lämna en förteckning över de undersökningar som institutet för europeisk handels- och konsumenträtt i Berlin genomfört på uppdrag av Europeiska kommissionen 1991-1999?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 mars 2000)

Under perioden 1991 till 1999 beställde generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd tre undersökningar av Europeiska institutet för handels- och konsumenträtt (Vereinigtes Institut für Europäisches Wirtschafts-und Verbraucherrecht).

Den första undersökningen gällde insamling och analys av uppgifter om rättspraxis i Tyskland när det gäller oskäliga villkor i konsumentavtal. Avtalet som gällde undersökningen slöts 1995 och avtalsbeloppet uppgick till 81 000 euro. Den andra undersökningen gällde hemförsäljning, pyramidsystem för försäljning och nätverksmarknadsföring. Avtalet för denna undersökning slöts 1998 och avtalsbeloppet uppgick till 67 900 euro. Den tredje undersökningen gällde möjligheterna till en allmän rättslig ram för rättvis handel. Avtalet som gällde undersökningen slöts 1999 och avtalsbeloppet uppgick till 78 400 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0161/00

från Ole Andreasen (ELDR) till kommissionen

(26 januari 2000)

Ämne: Informationspolitik

Vid Europarådets möte i Helsingfors den 10 och 11 december 1999 beslutade man att uppmana kommissionen att undersöka den allmänna frågan om EU:s informationspolitik.

Hur avser kommissionen fortskrida med denna undersökning? Kommer den att be att ett utomstående organ genomför undersökningen? Om inte, vilken avdelning eller vilket generaldirektorat skall ansvara för undersökningen? Kommer kommissionen att dra in Europaparlamentet, och ifall den gör det, vilka organ eller kommittéer kommer kommissionen att kontakta? Hur kommer kommissionen att koordinera denna undersökning och sina rekommendationer med det arbete som utförts av kommissionsledamot Kinnock beträffande Strategiskt meddelande om reformer?

Vilken är tidtabellen för undersökningen?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(23 februari 2000)

Kommissionen har tagit del av de slutsatser om informationspolitik som man kom överens om vid Europeiska rådets möte i Helsingfors den 1011 december 1999 och har börjat förbereda ett meddelande om Dialog med medborgarna. Den nya strategin kommer att bygga på partnerskap med medlemsstaterna och på det civila samhället och kommer att använda sig av lämpliga decentraliserade nätverk i medlemsstaterna. Parlamentet kommer att inbegripas helt och fullt i processen.

Den nya kommunikationsstrategin, som kommer att utarbetas i samband med kommissionens interna reformer, kommer att presenteras inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0555/00

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(23 februari 2000)

Ämne: Diskriminering av en medlemsstats egna medborgare

Den danska regeringen har framställt ett lagförslag till ändring av den danska semesterlagen. Förslaget ger anställda med kollektivavtal möjlighet att föra över fler än 20 semesterdagar till det följande semesteråret. Den nya bestämmelsen gäller inte arbetstagare utan avtal.

Lagförslaget innebär att danska medborgare kommer att diskrimineras när det gäller överföring av semesterdagar till det följande året. Det avgörande är om man är ansluten till ett kollektivavtal eller inte.

Anser kommissionen att det är förenligt med fördraget att en medlemsstat diskriminerar sina medborgare innanför de egna gränserna?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(16 mars 2000)

I artikel 7 i rådets direktiv 93/104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden(1) föreskrivs: Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs för att se till att varje arbetstagare får en årlig betald semester om minst fyra veckor i enlighet med vad som föreskrivs genom nationell lagstiftning eller praxis angående rätten till och beviljandet av sådan semester.

Under förutsättning att den danska lagstiftningen efter en eventuell ändring garanterar att artikel 7 i rådets direktiv 93/104/EG följs, hör frågan till de danska myndigheternas kompetensområde.

(1) EGT L 307, 13.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0286/00

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(11 februari 2000)

Ämne: Händelser vid den romerska dagstidningen Il Tempo

Nyligen har händelser vid dagstidningen Il Tempo väckt stort uppseende. Tidningen, som är en känd romersk dagstidning, har under flera dagar inte stått att finna i tidningskioskerna till följd av protester mot förlaget, vilket fortsätter att visa sig kallsinnigt gentemot dem som begär att även fackföreningarna skall ges tillträde till förhandlingar för att lösa problemet med de arbetstillfällen som äventyras av dess omstruktureringspolitik. Förlaget förefaller inte avse att iaktta avtal med fackföreningarna eller anställningsavtal som ingåtts med journalister och grafiker. Dessutom förefaller många aspekter av bolagets organisation vara oklara: det verkar nämligen som om en stor del av den summa som den nuvarande utgivaren Bonifaci har erlagt för att förvärva Società Editrice Romana har betalats med pengar som tillhör Società Editrice Romana självt, det vill säga det bolag vars aktier var föremål för förvärvet.

Med hänsyn till det ovanstående vill jag fråga kommissionen om den anser det lämpligt

1. att ingripa för att kontrollera om förvärvet av det romerska förlaget är rättsenligt och för att kontrollera om det kan skada den fria konkurrensen,

2. att ingripa hos de italienska myndigheterna för att begära åtgärder för att skydda en betydande tidning och yttrandefriheten, vilka skulle kunna äventyras av förlaget Bonifacis strategi,

3. att ge en allmän bedömning av ärendet?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(20 mars 2000)

Kommissionen tackar frågeställaren för informationen om händelserna vid tidningen.

Inget i informationen som lämnas tyder dock på att det skulle finnas några gränsöverskridande aspekter där principerna om fri rörlighet eller konkurrensreglerna för den inre marknaden skulle vara tillämpliga.

Därmed är det inte kommissionens sak att yttra sig om det inträffade.