SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/141

(2004/C 88 E/0149)

SKRIFTLIG FRÅGA P-3375/03

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2003)

Ämne: Kärnsäkerhet — avveckling av anläggningar och integrering av kostnader

Att förbättra kärnsäkerheten är en prioritet såväl för EU, med tanke på anslutningen av de tio nya länderna, som för de anslutande länderna och kandidatländerna. På grundval av en utvärdering har kommissionen krävt å ena sidan en stängning av vissa anläggningar som inte kan nå upp till de internationellt vedertagna säkerhetsnivåerna till en rimlig kostnad (Kozloduy 1 till 4, Ignalina 1 och 2 samt Bohunice 1 och 2), å andra sidan en förbättrad säkerhet för övriga reaktorer i kandidatländerna, så att dessa når upp till en säkerhetsnivå som är jämförbar med den som i dag gäller för likvärdiga reaktorer i EU. På senare tid har emellertid framstående bulgariska företrädare åter tagit upp kravet på nya förhandlingar om stängningen av Kozloduy 3 och 4, vilket leder till berättigad oro.

Hur skall kommissionen se till att länderna fullgör de skyldigheter de själva åtagit sig genom olika avtalsmemorandum, som undertecknats mellan kommissionen och de berörda staterna (exempelvis Bulgarien), och att de iakttar partnerskapen med EU som syftar till en stängning och avveckling av farliga anläggningar som inte kan nå upp till de internationellt vedertagna säkerhetsnivåerna till en rimlig kostnad?

Vilka insatser, anslag och lån har beslutats eller befinner sig på genomförandestadiet för att bidra till en avveckling av farliga anläggningar som inte kan nå upp till de internationellt vedertagna säkerhetsnivåerna till en rimlig kostnad? Vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra att finansiering går till projekt och verksamheter i stater som bryter mot eller underlåter att efterleva sina internationella åtaganden?

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att integrera kärnkraftens externa kostnader, i samband med avveckling eller modernisering i syfte att öka säkerheten, så att konkurrensen på elmarknaden inte snedvrids inom unionen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(8 december 2003)

I samband med att energikapitlet i anslutningsförhandlingarna preliminärt avslutades den 18 november 2002 åtog Bulgarien sig att stänga enheterna 1 och 2 vid kärnkraftverket Kozloduy före utgången av 2002. Dessutom åtog Bulgarien sig att stänga enheterna 3 och 4 under 2006. Inom ramen för den externa expertgranskningen under Europeiska rådets överinseende har EU sänt en expertgrupp till Bulgarien, vilket man även kommit överens om under anslutningsförhandlingarna. Gruppens besök ägde rum den 17-19 november 2003, och resultaten av detta kommer att utvärderas av rådet.

Åtagandena att stänga kärnkraftverken Ignalina i Litauen respektive V1 Bohunice i Slovakien har tagits med i protokollet till anslutningsfördraget. Kommissionen kommer att föreslå att ett likadant åtagande att stänga kraftverket Kozloduy i sinom tid tas med i protokollet till anslutningsfördraget för Bulgarien.

Kommissionen förväntar sig att länderna till fullo uppfyller sina åtaganden att stänga kärnkraftverken, eftersom de ingår i EU:s primärrätt, och kommissionen kommer att fortsätta att övervaka detta noggrant.

För att stödja de ansträngningar som görs för avvecklingen och för att bemöta konsekvenserna av stängningen och avvecklingen har gemenskapen fram till år 2003 genom finansieringsbeslut beviljat bistånd enligt följande:

— Slovakien: 90 miljoner euro

— Litauen: 210 miljoner euro

— Bulgarien: 158,75 miljoner euro

Efter anslutningen kommer Litauen under 2004-2006 att få ytterligare 285 miljoner euro i finansiellt bistånd för avvecklingen. Dessutom har EU förbundit sig att fortsätta att bistå Litauens ansträngningar för att avveckla kärnkraften även efter 2006.

För Slovakiens del uppgår det finansiella biståndet 2004-2006 till 90 miljoner euro. EU erkänner att det är nödvändigt att avvecklingsprocessen fortsätter efter 2006 och att den utgör en betydande finansiell börda för Slovakien. Detta faktum kommer att beaktas när man fattar beslut om gemenskapsstöd för denna sektor efter 2006.

När det gäller Bulgarien skulle det bistånd på 158,75 miljoner euro som redan anslagits kunna utökas till 200 miljoner euro, förutsatt att budgetmyndigheten ger sitt samtycke till detta. I samband med att energikapitlet preliminärt avslutades, i vilket Bulgarien åtog sig att stänga enheterna 3 och 4 under 2006, förklarade EU sig beredd att överväga att bevilja ytterligare bistånd. Ett Euratomlån på 212,5 miljoner euro för modernisering av enheterna 5 och 6 ingår i biståndspaketet.

Största delen av biståndet kanaliseras genom de speciella avvecklingsfonder som administreras av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, som får bidrag av andra biståndsgivare.

I reglerna för de tre internationella avvecklingsfonderna ingår uttryckliga bestämmelser om villkoren för det bistånd som hör samman med åtagandena att stänga kärnkraftverken.

I EU har kärnkraftsoperatörerna avsatt resurser för att täcka framtida kostnader för avveckling och hantering av det radioaktiva avfall som uppkommer i samband med denna. Dessa anslag byggs vanligen upp genom att man avsätter en procent av priset på den energi som säljs. Kostnaderna för avvecklingen ingår därför i kostnaderna för att producera den elektricitet som säljs. De ändringar av anläggningarna som sker på grund av säkerhetskraven betraktas vanligen som investeringar, och de omfattas därför av de finansiella reglerna i de enskilda länderna.