ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3064/01

från Jan Andersson (PSE) till kommissionen

(8 november 2001)

Ämne: Tvist om hamnavgifter

Det har pågått en långvarig tvist mellan Helsingborgs hamn och Scandlines angående nivån på hamnavgifterna. Parterna vände sig för fyra år sedan till kommissionen för att få ett avgörande, men ännu har inget besked givits från kommissionen. Detta är oacceptabelt. Kommissionens beslut kommer att bli viktigt, eftersom det inte bara kommer att påverka Helsingborgs hamn, utan även prissättningen i många andra hamnar.

1. När kan parterna vänta besked från kommissionen i detta ärende?

2. Är det kommissionens principiella inställning att marknadsmässiga principer ska gälla vid prissättning av hamnavgifter?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 januari 2002)

Parlamentsledamotens fråga gäller två klagomål från färjerederier om att Helsingborgs hamn missbrukar sin dominerande ställning genom för höga och diskriminerande priser. Kommissionen håller på att granska ärendena. Ärendena väcker dock många komplicerade faktafrågor och juridiska frågor, vilket konkurrenskommissionären redogjorde för i sitt svar på muntliga frågan H-535/01 vid frågestunden under parlamentets sammanträdesperiod i juli 2001(1). Eftersom marknadsförhållandena inte är statiska, är kommissionen i synnerhet tvungen att bedöma vilken betydelse Öresundsbron har för ärendena.

Kommissionen är medveten om situationens konsekvenser för parterna (hamnen och färjerederierna) och driver ärendena aktivt. Ytterligare en faktainsamling har gjorts de senaste månaderna och i samband därmed har flera möten hållits med parterna. Ärendet är högt prioriterat och kommissionen avser att fatta beslut så snabbt som möjligt.

Enligt gällande rättspraxis är hamnar att anse som företag enligt EG-fördragets konkurrensregler, som alltså är tillämpliga på hamnar. Det gäller bland annat artikel 82 (tidigare artikel 86) i EG-fördraget, som förbjuder missbruk av dominerande ställning. Det är inte den dominerande ställningen i sig som är förbjuden, utan missbruket av den. Kommissionen granskar varje ärende enskilt för att avgöra huruvida missbruk förekommer. Marknadsmässiga principer (tillgång och efterfrågan) bör generellt sett gälla vid fastställande av hamnavgifter, men ibland fungerar inte marknadsmekanismerna. Så kan bland annat vara fallet när ett företag med dominerande ställning missbrukar denna ställning genom att ta ut för höga eller diskriminerande priser. I sådana lägen kan det vara motiverat att kommissionen ingriper i syfte att återställa normala marknadsförhållanden.

Mot bakgrund av ovanstående har kommissionen, parallellt med den pågående utredningen, försökt förmå parterna att nå en uppgörelse, till exempel kompensation genom framtida hamnavgifter, och därigenom undanröja verkningarna av tvisten utan kommissionens inblandning. En eventuell uppgörelse hindrar dock inte kommissionen från att vid behov fortsätta utredningen.

(1) Muntligt svar den 3 juli 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2016/01 från Chris Davies (ELDR)och Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen. Svårigheter att utveckla projekt på Cypern.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 147 E , 20/06/2002 s. 0007 - 0007



SKRIFTLIG FRÅGA E-2016/01 från Chris Davies (ELDR)och Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen (13 juli 2001) Ämne: Svårigheter att utveckla projekt på Cypern Kommer kommissionen att upprätta en förteckning (namn, projekttyp och beräknad kostnad) över samtliga projekt, preliminära eller ej, som omfattar båda Cyperns befolkningsgrupper och som föreslagits sedan det först beslutades om ett anslag mot vilka Cyperns regering eller något annat officiellt organ som har koppling till regeringen har haft invändningar? Kommer kommissionen att sammanfatta vari invändningarna består? Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar (6 september 2001) Det har aldrig förekommit några sådana invändningar eftersom det är Cyperns regering som i de flesta fall tar initiativ till projekt som rör båda befolkningsgrupperna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3403/01

från Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) till kommissionen

(5 december 2001)

Ämne: Upplysningar om unionens externa bistånd

I årsrapporten för 2000 om genomförandet av kommissionens externa bistånd har man understrukit att det pågår en reform av förvaltningen av EU:s externa bistånd och att denna kommer att börja bära frukt 2002.

Huvudmålen för denna reform är att minska den tid som går mellan åtagandena och utbetalningarna och att genomföra en decentralisering av ansvaret till kommissionens delegationer i de länder och områden som mottar bistånd.

För övrigt har Europeiska byrån för utvecklingssamarbete, Europeaid, som hör till kommissionen, offentliggjort sin första årsrapport. I denna finns ett förslag till reformprocess som innebär att man skapar en enda byrå med uppgift att handlägga hela driftscykeln för projekten inom Europeaid och ger särskilda befogenheter åt de berörda delegationerna, för att i allmänhet förbättra kommissionens möjligheter att förvalta programmen land för land.

För att se till att de effekter som biståndet har på mottagarsidan blir bättre synliga, ber jag för åren 1997 till 2001 om en heltäckande förteckning över de föreningar och frivilligorganisationer som berörs av unionens externa bistånd i följande länder: särskilt de länder som omfattas av Barcelonaprocessen, Libyen, Mauretanien, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Libanon, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Pakistan, Afghanistan, Bangladesh, Filippinerna och Indonesien.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(17 januari 2002)

Kommissionen håller på att samla in de uppgifter den behöver för att besvara frågan ordentligt. Den kommer att meddela sina slutsatser så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3048/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(5 november 2001)

Ämne: Lloyd's och direktiv 73/239/EEG

Enligt uppgifter från personer som är anslutna till Lloyd's försäkringsmarknad i London överförde Lloyd's förlusterna till följd av terroristattackerna den 11 september i Förenta staterna på de cirka 30 000 försäkringstagarna. Försäkringstagarna anser att detta är fel och inte förenligt med tillämpningen av direktiv 73/239/EEG(1).

Jag skulle därför vilja veta vad Europeiska kommissionen anser om fallet, och i synnerhet om kommissionen eventuellt anser att direktiv 73/239/EEG inte tillämpas på rätt sätt.

(1) EGT L 228, 16.8.1973, s. 3.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 januari 2002)

Kommissionen ser mycket allvarligt på de många klagomål som den har tagit emot angående Lloyds påstådda brott mot gemenskapens försäkringdirektiv. Kommissionen har nu slutfört sin preliminära granskning och beslutat att inleda det formella förfarandet enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.

Dessa klagomål härrör sig huvudsakligen från skadeståndskrav för asbestskador på 1980-talet i Förenta staterna. Vad beträffar händelserna den 11 september känner kommissionen inte till några potentiella överträdelser av gemenskapens försäkringsdirektiv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3578/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(9 januari 2002)

Ämne: Galicien och höghastighetssjövägar

Vilka planer har man, med tanke på Galiciens strategiska belägenhet med hänsyn till de europeiska farvattnen och till Atlantrutterna som förbinder Europa med andra världsdelar, för Galiciens del, vad gäller tidsplan och finansiering, i utvecklingen av den infrastruktur som krävs för att få till stånd de havets motorvägar som anges som prioriterade åtgärder i vitboken om EU:s transportpolitik?(1)

(1) (KOM(2001) 370).

Svar

(25/26 mars 2002)

Rådet erinrar om att kommissionens åsikt enligt dess vitbok är att höghastighetssjövägar bör tas fram inom ett regelverk som grundar sig på lagförslag på det sjöfarts- och hamnpolitiska området, Marco Polo-programmet för främjande av intermodalitet(1) och den mer omfattande översyn av gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av de europeiska transportnäten som skall genomföras 2004.

Rådet är fullt medvetet om Galiciens geostrategiska läge i detta avseende. Rådet kan emellertid inte, när inga av de lagförslag som nämnts ovan har lagts fram, ge ett konkret svar på frågan om Galicien kommer att få del av den utveckling av infrastrukturen som krävs för att ta fram höghastighetssjövägarna.

Rådet betonar dessutom att det faktiska genomförandet av projekt för att ta fram höghastighetssjövägar förutsätter att de nationella myndigheterna fattar ett slutligt beslut. Även tidsplanen för arbetet och tilldelningen av medel är frågor för de nationella myndigheterna.

(1) Kommissionen kommer inom kort att lägga fram ett lagförslag om detta program som kommer att ge möjlighet till samfinansiering av närsjöfart. Medlemsstatens nationella myndigheter måste tillställa kommissionen en begäran om samfinansiering.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3634/01 från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet. Historieböcker.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 160 E , 04/07/2002 s. 0156 - 0157



SKRIFTLIG FRÅGA E-3634/01 från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet (11 januari 2002) Ämne: Historieböcker Rådet uppmanas att när det gäller urval av historieböcker ange om det inom medlemsstaterna finns initiativ för att samordna innehållet i historieböcker för skolan. Svar (25/26 mars 2002) Inga åtgärder har vidtagits eller kan vidtas av rådet för att samordna innehållet i läroböckerna i historia i skolorna i EU, eftersom det uttryckligen sägs i artikel 149.1 i fördraget att medlemsstaterna är ansvariga för undervisningens innehåll.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3463/01

från Enrico Ferri (PPE-DE) och Guido Podestà (PPE-DE) till kommissionen

(4 januari 2002)

Ämne: Kontroll av flygsäkerheten

Kollisionen den 8 oktober 2001 på Linate-flygplatsen i Milano mellan en MD-87:a från SAS som höll på att lyfta och ett privatplan (en tysk Cessna) som befann sig på en sidobana till startbanan, krävde 118 dödsoffer och har skapat stor oro världen över.

Efter kollisionen rammade SAS-planets högra del med våldsam kraft en bagagehanteringsbyggnad som delades mitt itu. Till följd av kraschen började såväl planet som hangarbyggnaden att brinna.

Den felaktiga informationen verkar bero dels på dimman, dels på markradarn som varit ur funktion sedan november 1999, och detta föranledde till stor del den eventuella mänskliga felbedömningen.

Trots att Linates SMGCS-system (Surface Movement Ground Control System) ansågs föråldrat och man redan för två år sedan fattade beslut om att ersätta det har detta inte gjorts.

Denna brist på effektivitet gäller inte bara Milano utan är kännetecknande för ett stort antal flygplatser i Europa.

Anser inte kommissionen att det krävs strängare gemenskapslagstiftning när det gäller säkerhetskontroller på flygplatserna som tvingar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att bland annat påvisa brister i säkerhetsanordningarna, så att man i nödsituationer kan undvika liknande katastrofer?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(29 januari 2002)

Med tanke på att flygtrafiken hela tiden ökar och med tanke på att trafiken måste bedrivas under alla typer av väderleksförhållanden var frågan om att förbättra säkerheten vid gemenskapens flygplatser aktuell redan före olyckan på Linate.

Kommissionen har de senaste tio åren finansierat ett antal forskningsaktiviteter med syfte att stödja sammanställandet av en europeisk ICAO-manual för A-SMGCS (Advanced Surface Movement Guidance & Control System). Manualen skall ge både flygplatsmyndigheter och leverantörer nödvändig information för installation av systemen så att en hög säkerhetsnivå kan garanteras när det gäller marktjänsterna på en flygplats.

Manualen håller just nu på att färdigställas. Kommissionen kommer att göra en bedömning av om hela eller delar av manualen skall bli obligatorisk med utgångspunkt i förslagen om ett gemensamt luftrum som för närvarande behandlas i Europaparlamentet och rådet(1).

Kommissionen förväntar sig också att utvecklingen av satellitbaserade positionsbestämningsutrustning (Galileo) kommer att bidra till att förbättra luftfartssäkerheten.

(1) KOM(2001) 564 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2689/01

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för energi och transporter

Kan kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för energi och transporter vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(31 januari 2002)

Begäran om finansiellt stöd för TEN-projekt inom området transport och energi läggs fram av medlemsstaternas myndigheter och inte direkt av regionerna.

Upplysningar om transport- och energiprojekt i regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Val d'Aosta som de italienska myndigheterna föreslog för finansiering under 2000 och 2001 och som därefter godkändes skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3443/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Kommunalägd mark (montes comunales) i Galicien och den galiciska regeringens skogsinitiativ

Har den galiciska regeringen ingivit några särskilda program för skogsplantering avseende den kommunalägda marken i Galicien, för vilka det skall utgå stöd från Europeiska unionen under perioden 20002006? Skulle dessa program kunna offentliggöras?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 och E-3444/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(1 februari 2002)

Genom strukturfonderna bidrar kommissionen till olika program för regional utveckling i Spanien. När det gäller Galicien bidrar gemenskapen till en rad program på jordbruksområdet och området för regional utveckling.

Det finns emellertid inget specifikt program för kommunala egendomar av det slag som tas upp av frågeställaren.

I rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1) föreskrivs enligt vilka kriterier stöd från gemenskapen kan beviljas.

Om de aktuella egendomarna är stödberättigande enligt förordningen kan åtgärder finansieras via strukturfonderna, till exempel via utvecklingssektionen vid EUGFJ.

Kommissionen föreslår att frågeställaren vänder sig till regionala eller nationella myndigheterna för kompletterande upplysningar i frågan.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2531/01

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2001)

Ämne: Uttag av en miljöavgift på ön Lanzarote

Enligt uppgifter som jag fått tillgång till undersöker kommissionen möjligheten att införa en miljöavgift på ön Lanzarote med medel ur Life-programmet. Detta initiativ sägs ingå i ett paket omfattande 20 miljöprogram som skall genomföras i Spanien och som kommissionen skulle kunna finansiera med sammanlagt 8,6 miljoner euro.

Under förutsättning att ovanstående information är korrekt ombeds kommissionen besvara följande frågor: Vilka är syftena med att införa en miljöavgift på Lanzarote och hur skall den definieras skatterättsligt?

Vilka är de övriga 19 projekt som studeras, förutom ovannämnda projekt avseende Lanzarote, som kommissionen avser att finansiera i Spanien?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 november 2001)

Projektet Eco-standard Lanzarote ingår i en förteckning över projekt som Life-kommittén antagit för Life-budgeten för år 2000 vid sitt möte den 18 juni 2001, och som kommissionen antagit den 14 augusti 2001. Stödmottagare och den som genomför projektet är kommunen Lanzarote. Projektet samfinansieras visserligen av kommissionen, men är ingen gemenskapsundersökning.

Projektets syfte, så som de presenterats för kommissionen, är att undersöka möjligheterna att införa en miljöstandard (miljöbeskattning) för ön Lanzarote, för att kunna utveckla en hållbar form av turism. Därigenom vill man uppnå följande:

- Införa ett nytt ekonomiskt styrmedel som, vid sidan av andra incitament till rationell markanvändning och regional förvaltning, kan begränsa människornas belastning av öns resurser (främst den ytterligare belastning som turismen medför). Förebyggande av ökad överexploatering av öns kapaciteter och uppfyllande av lokalbefolkningens krav.

- Ökad medvetenhet och fungerande kompromisser som möjliggör en hållbar turism på ön.

- Försöksverksamhet med delaktighet och social kontroll vid användningen av de medel som ställts till förfogande.

I projektet definieras inga tekniska skattevillkor.

Vi sänder en förteckning över de övriga 19 projekt i Spanien som antagits för samfinansiering direkt till frågeställaren och till Europaparlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2433/01 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen. Antalet parlamentsledamöter enligt Nicefördraget.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 134 E , 06/06/2002 s. 0033 - 0034



SKRIFTLIG FRÅGA E-2433/01 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (7 september 2001) Ämne: Antalet parlamentsledamöter enligt Nicefördraget I sitt svar på min skriftliga fråga P-1558/01(1) tolkar kommissionen frågan om antalet ledamöter av Europaparlamentet enligt Nicefördraget som så, att det under valet 2004 är möjligt att välja fler ledamöter från medlemsstaterna än vad som fastställs i Nicefördraget. Detta kan ske om alla anslutningsavtal inte har ingåtts med kandidatländerna. Om unionen får nya medlemsstater mitt under valperioden 20042009 får dessa säkerligen ett fullvärdigt antal representanter i Europaparlamentet så snart som medlemskapet trätt i kraft. Anser kommissionen i så fall att en del av de ledamöter från de gamla medlemsstaterna som väljs 2004 bör avgå mitt under valperioden och ge plats för representanter från de nya medlemsstaterna? (1) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 189. Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (1 oktober 2001) I artikel 2.4 i protokollet om utvidgningen av Europeiska unionen, som genom Nicefördraget fogats till Fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna,(1) föreskrivs följande. Om nya stater ansluter sig till EU under valperioden 20042009, får antalet ledamöter i Europaparlamentet tillfälligt (det vill säga för återstoden av valperioden 20042009) överstiga 732. Det blir således inte fråga om att parlamentsledamöter måste avgå mitt under valperioden. Kommissionen hänvisar för övrigt till motiveringen i betänkandet om Nicefördraget och Europeiska unionens framtid (föredragande: Íñigo Méndez de Vigo och António José Seguro)(2). (1) EGT C 80, 10.3.2001. (2) Betänkande A5-0168/2001 (PE 294.755).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2754/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Reduceringen av Fléchards straffavgift

På ett sammanträde som hölls av Delors kansli den 7 januari 1994 nedsattes straffavgiften som firman Fléchard påförts från 17,6 miljoner euro till 3 miljoner euro.

Genom nedsättningen av straffavgiften kunde Fléchard överleva och firman ska därefter, enligt undersökningar som gjorts av rättsvårdande myndigheter i Italien, ännu fram till mitten av år 2000 ha varit inblandad i bedrägliga affärer i stor skala med förfalskat smör.

Kan kommissionen avge en motivering för ovan nämnda beslut från 7 januari 1994?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Det s.k. Fléchard-fallet har utretts grundligt av så väl parlamentet som Europeiska revisionsrätten. Kommissionen har vid ett flertal tillfällen på begäran av dessa två institutioner tillhandahållit omfattande dokumentation i fallet.

För ytterligare information hänvisas till detta material, som bland annat omfattar kommissionens svar från mars 2001 på de frågor som ställdes av budgetkontrollutskottet (dokument PE 294 418) samt skrivelsen från revisionsrättens ordförande av den 11 maj 2000, inbegripet kommissionens svar på denna, angående fallet Fléchard.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2508/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(7 september 2001)

Ämne: Avgifter för de grekiska medborgarna med anledning av fastighetsregistret

Enligt uppgifter i grekisk press har ministeriet för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten hos Europeiska investeringsbanken anhållit om ett lån på 100 miljarder drakmer för att kunna fortsätta projektet med att upprätta ett nationellt fastighetsregister, ett projekt vars EU-finansiering upphör i och med den tredje gemenskapsstödramen. Återbetalningen av lånet skall de grekiska fastighetsägarna stå för, eftersom de blir tvungna att betala mellan 10 000 och 300 000 drakmer för att de juridiska transaktionerna skall giltigförklaras och egendomen skall registreras i fastighetsregistret.

Det nya programmet för projektets genomförande, fastställt av ministeriet för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten, beräknas vara slutfört 2014, det vill säga mer än tjugo år efter det att lantmäteriarbetena och registreringen påbörjades.

Vad anser Europeiska kommissionen om det grekiska ministeriets avsikter att avgiftsbelägga de grekiska medborgarna för ett projekt som redan skulle kunna vara slutfört, eftersom de grekiska myndigheterna erhållit gemenskapsmedel för detta, medel som nu är slut utan att man ens lyckats genomföra 25 procent av det projekt pengarna var avsedda för?

Vilka åtgärder kommer att vidtas för att fastställa vem som bör ansvar för detta uppenbara resursslöseri och kostnadsöverskridande, ett överskridande som enligt uppgifterna i grekisk press, närmar sig 700 procent?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(31 oktober 2001)

Kommissionen har kännedom om de tidningsartiklar som parlamentsledamoten nämner.

Kommissionen har, från och med början på detta år, inlett en fördjupad undersökning av detta projekt inom ramen för det förfarande i enlighet med artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet och om samordningen av deras verksamhet dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamhet(1). När detta förfarande avslutas skall kommissionen, i enlighet med den tidigare nämnda förordningen, besluta om en eventuell minskning av gemenskapsstödet. I övrigt är det de grekiska myndigheternas uppgift att fördela det eventuella ansvar som följer av lagbestämmelserna och nationell gällande författning.

(1) EGT L 374, 31.12.1988.