SKRIFTLIG FRÅGA E-3775/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Psykiskt sjuka

Sammanslutningen för de psykiatriska klinikerna i Athen och på Attika har genom ett offentligt meddelande protesterat mot den tragiska situation som råder på området för vården av mentalsjuka i Grekland.

Det grekiska samhällets kompakta ointresse för de privata psykiatriska klinikernas problem har lett till att dessa under femton dagar satte stopp för inskrivningen av nya patienter.

Statens stöd till de privata klinikerna fastställdes år 1992 till 7 000 drachmer medan motsvarande vårdbidrag för de statliga psykiatriska sjukhusen uppgår till 30 000 drachmer.

Samtidigt vårdas 50 % av de psykiskt sjuka i Grekland på privata kliniker, antingen därför att de föredrar det eller därför att den offentliga sektorn inte har möjlighet att vårda alla de ca 9 000 patienter som finns.

Mot bakgrund av att EU sedan många år tillbaka finansierar mentalvården i Grekland önskar jag information om följande:

1. Hur stora summor har beviljats fram till dags dato för detta ändamål och vilka belopp kommer att betalas ut under de närmaste åren?

2. Mot bakgrund av principen om jämlik konkurrens mellan den offentliga och den privata sektorn men också med tanke på patienternas rätt att välja läkare eller vårdanstalt enligt sina egna önskemål, vill jag veta vilka förutsättningarna är för att också den privata sektorn skall kunna få stöd från EU för att förbättra sin infrastruktur och psykiatriska vård.

3. Jag önskar upplysningar om huruvida de pengar som hittills beviljats Grekland har utnyttjats på ett riktigt sätt? Har någon undersökning gjorts? Vilka är resultaten av den?

4. Om ni tror att den här taktiken från den grekiska regeringens sida utgör ett brott mot EU:s regler och principer, vilka åtgärder ämnar ni i så fall vidta för att tackla situationen?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (26 januari 1998)

1. Kommissionen önskar informera ledamoten om att dess finansiella bidrag till den psykiatriska vården i Grekland har begränsats till ett särskilt finansiellt stöd enligt program B i förordning (EEG) nr 815/84 av den 26 mars 1984 om särskilt finansiellt stöd till Grekland inom det sociala området ((EGT L 88, 31.3.1984. )), avseende reformeringen av den psykiatriska vården i Grekland. Detta särskilda program syftade till att minska antalet nya intag på de stora statliga mentalsjukhusen, att förhindra att mentalvårdspatienter blir kroniskt sjuka och institutionaliserade samt att främja att patienter som vårdats under lång tid åter införlivas i samhället. Åtgärderna enligt denna förordning fullföljdes i slutet av 1995. Gemenskapens bidrag under den tolvåriga genomförandeperioden uppgick totalt till cirka 50 miljoner ecu.

2. Det är den nationella myndigheten som är ansvarig för de särskilda problem som privata psykiatriska kliniker i Grekland har.

3. Kommissionen lämnade en slutrapport om genomförandet av förordning (EEG) nr 815/84 till rådet och parlamentet i december 1995 ((KOM(95) 668 slutlig. )). Slutsatsen var att förordningens mål hade uppnåtts och att den hade haft en betydande påverkan. En del av de åtgärder som vidtogs genom denna förordning, och som syftar till socioekonomisk rehabilitering av patienter som vårdats under lång tid fortsätter faktiskt inom handlingsprogrammet ¨bekämpning av utslagning från arbetsmarknaden¨ som ingår i gemenskapens stöd till Grekland för perioden 1994-1999.

4. Kommissionen delar inte ledamotens åsikt. I syfte att fortsätta samt konsolidera den psykiatriska reform som inleddes enligt ovanstående förordning, utarbetar för närvarande de grekiska myndigheterna en tioårig handlingsplan (1997-2006). Kommissionen kommer att undersöka vilka åtgärder i denna plan som kan komma i fråga för finansiellt stöd inom ramen för det tidigare omnämnda handlingsprogrammet under de återstående åren av planeringsperioden 1994-1999.