ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0152/02

från Salvador Jové Peres (GUE/NGL) till rådet

(29 januari 2002)

Ämne: Initiativ från den spanska regeringen angående rörelsen mot globalisering

Av flera informationsnät framgår det att det spanska inrikesministeriet skulle ha inrättat antiglobaliseringsenheter.

Inrikesministeriet lär ha börjat inrätta snabbinsatsstyrkor för att kunna ingripa under de evenemang som kommer att äga rum under det första halvåret 2002, när Spanien är ordförandeland i EU, och i synnerhet för att förhindra att det uppstår eventuella oroligheter vid demonstrationerna mot globaliseringen.

Inrikesministeriet lär för övrigt arbeta med en uppdatering av en databas som innehåller upplysningar om många av de personer som deltog i demonstrationerna vid toppmötena i Göteborg, Genua och Barcelona. Detta register lär innehålla uppgifter från olika europeiska polismyndigheter om protestaktioner som har ägt rum i dessa städer.

Den spanska underrättelsetjänsten har dessutom meddelat att den sedan december förra året övervakar de webbplatser som publiceras av de rörelser som är motståndare till globaliseringen.

Har rådet informerats av den spanska regeringen om dessa initiativ?

Anser rådet att inrättandet av en databas av den typ som ovan beskrivits är förenlig med EU-normer för skydd av privatlivet och tillgång till personuppgifter?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 och P-0205/02

(21 maj 2002)

1. Rådet riktar uppmärksamheten på artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen, där det står:

Denna avdelning (Avdelning VI: Bestämmelser om polissamarbete och straffrättsligt samarbete) skall inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten.

2. När det gäller dataskydd har Europarådets konvention från 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter ratificerats av alla 15 medlemsstaterna.

3. I de slutsatser som antogs av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 13 juli 2001 när det gäller säkerheten i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang erinrades det om Europeiska unionens mål att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I ett sådant område måste medborgarna få utöva sina rättigheter som yttrandefrihet och mötesfrihet under fredliga former på det sätt som återspeglas i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, och detta under förhållanden där det inte råder något hot mot deras egen eller andra medborgares säkerhet eller egendom.

I samma slutsatser betonades betydelsen av att en konstruktiv dialog förs mellan dem som arrangerar fredliga demonstrationer och myndigheterna i värdlandet och av att täta internationella kontakter tas, särskilt mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, så att sådana lagliga demonstrationer inte utnyttjas av andra element för att begå individuella eller kollektiva våldshandlingar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0448/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Icke-statliga organisationer

Vilka organisationer utgör de icke-statliga organisationernas sociala plattform?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(18 april 2002)

Plattformen för europeiska, sociala icke-statliga organisationer (ofta kallad den sociala plattformen) har 37 medlemsorganisationer som är verksamma in den sociala sektorn. Flera ansökningar om fullt medlemsskap behandlas för närvarande och associerat medlemsskap är nu tillgängligt för sociala icke-statliga organisationer i kandidatländerna.

En förteckning över plattformens medlemmar sänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

Ytterligare information finns att få på den sociala plattformens webbsidor: www.socialplatform.org
SKRIFTLIG FRÅGA E-0604/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(6 mars 2002)

Ämne: Tonfiskfiléer: Mexiko

Med utgångspunkt i studien om efterfrågan på tonfiskfiléer och utvärdering av leveranserna av tonfiskfiléer på gemenskapsmarknaden på kort och medellång sikt, beslutade kommissionen att öppna en årlig kvot på 4 000 ton tonfiskfiléer med en förmånstull på 6 procent för perioden 20002003 inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för fiske och vattenbruk.

Dessutom lovade EU att tillsammans med Mexiko före den 1 september 2001 undersöka möjligheten att öppna en kvot för tonfiskfiléer med förmånstull inom ramen för frihandelsavtalet.

Kan kommissionen informera om hur förhandlingarna med Mexiko fortskrider?

Kvoten på 4 000 ton tonfiskfiléer med en förmånstull på 6 procent har inte förbrukats under något av de två år som den har varit i kraft (2000, 2001). Kan kommissionen upplysa om den anser det vara nödvändigt att öppna en ny kvot med förmånstull för tonfiskfiléer från andra länder, vilket skulle vara fallet med Mexiko?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 april 2002)

I enlighet med artikel 10.5 i beslut 2/2000/EG av Gemensamma rådet EU-Mexiko(1) har de båda parterna förbundit sig att inleda förhandlingar för att undersöka möjligheten att öppna en förmånstullkvot för tonfiskfiléer före den 1 januari 2002.

Vid mötet inom Gemensamma kommittén EU-Mexiko den 2 oktober 2001 gjorde de mexikanska myndigheterna en formell begäran till kommissionen om att inleda dessa förhandlingar. I november och december höll kommissionen och de mexikanska myndigheterna tekniska möten för att undersöka möjligheten att öppna tullkvoten. Inga ytterligare möten är för närvarande planerade.

När det gäller frågans andra del hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på hans skriftliga fråga E-1156/01(2).

(1) KOM(2002) 125 slutlig.

(2) EGT C 318 E, 13.11.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0983/02

från Geneviève Fraisse (GUE/NGL) till kommissionen

(15 april 2002)

Ämne: Införlivande av genusspecifika indikatorer i Europeiska kommissionens utvärderingsrapporter om genomförandet av den europeiska stadgan för småföretagen

Europeiska rådet i Feira antog i juni 2000 en stadga för småföretagen, vilken ålägger de offentliga myndigheterna i Europeiska unionen att stöda dessa företag. Europeiska kommissionen har redan offentliggjort två rapporter om hur medlemsstaterna genomfört denna stadga och av dessa rapporter har det framgått att det gjorts framsteg inom vissa områden såsom grundandet av företag, företagens möjligheter att få lån

Har kommissionen någon genusspecifik statistik över den positiva utveckling som ägt rum och avser kommissionen tillmötesgå en begäran om att i sin kommande rapport ta med frågan om fördelningen mellan kvinnor och män i samband med utvecklingen av småföretag samt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att se till att det råder en balanserad fördelning mellan de båda könen beträffande deltagandet i denna utveckling?

Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

Den europeiska stadga för småföretag, som antogs av Europeiska rådet i Feira i juni 2000, utgör en grundläggande beståndsdel i de åtgärder som inletts för att förverkliga målet att före år 2010 göra Europas ekonomi till världens konkurrenskraftigaste och mest dynamiska. I stadgan understryks att småföretagen spelar en drivande roll för att utveckla konkurrenskraft, innovation och sysselsättning i Europa.

I detta sammanhang är stadgan huvudsakligen ett verktyg för att förbättra och samordna medlemsstaternas småföretagspolitik. Rapporterna om genomförandet har utformats med utgångspunkt i de bidrag som lämnats av medlemsstaterna. Då frågor om lika möjligheter för kvinnor och män ej återfinns bland stadgans tio områden beror tillgången till sådan information på de olika medlemsstaternas urval. Det är därför svårt att erhålla mer ingående uppgifter om fördelningen mellan kvinnor och män inom företagarvärlden.

Kommissionen är icke desto mindre övertygad om denna frågas betydelse för småföretag och företagaranda. I detta sammanhang tog kommissionen år 2002 initiativ till projektet Främjande av företagaranda bland kvinnor för att kartlägga de goda tillvägagångssätt i medlemsstaterna som främjar företagande bland kvinnor. Resultaten kommer att framläggas vid ett europeiskt forum som skall äga rum i mars 2003.

Eurostat kommer inom kort att i sin serie Statistik i korthet offentliggöra resultaten av en analys av den ojämna fördelningen mellan män och kvinnor bland företagsledare. Dessa resultat kommer att bidra till att öka kunskapen om fördelningen mellan män och kvinnor bland företagsledare. Sådan information insamlas regelbundet genom arbetskraftsundersökningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0939/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(10 april 2002)

Ämne: Varumärkesrättigheter

Kommer kommissionen, som följd av EG-domstolens utslag i målet Tesco vs Levi Strauss (mål C-414/99, C-415/99 och C-416/99), att inom EU godkänna varumärkesägares rätt att bestämma försäljningsvillkoren för sina produkter, att lägga fram något förslag till ändring i gällande lagstiftning med syfte att främja konsumenternas rätt att köpa produkter till skäliga priser på den inre marknaden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(28 maj 2002)

Kommissionen är väl medveten om att man måste skapa en rättvis balans mellan konsumenternas och varumärkesinnehavarnas ekonomiska intressen.

Den dom som EG-domstolen nyligen avkunnade i målet Levi Strauss mot Tesco och som befäster domstolens tidigare rättspraxis när det gäller konsumtionsprincipen har inte föranlett kommissionen att se över sitt beslut om att inte lägga fram något förslag om ändring av de bestämmelser som rör konsumtion av varumärkesrättigheter. Kommissionen kommer dock även i fortsättningen att noga övervaka frågan om konsumtion av varumärkesrättigheter, och kommer att vidta åtgärder om situationen förändras på ett sätt som föranleder att ärendet omprövas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0781/02 från Brian Simpson (PSE) till kommissionen. Rabattpass för pensionärer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 205 E , 29/08/2002 s. 0214 - 0214



SKRIFTLIG FRÅGA E-0781/02 från Brian Simpson (PSE) till kommissionen (20 mars 2002) Ämne: Rabattpass för pensionärer Överväger kommissionen möjligheten att införa ett Europass för pensionärer som skulle ge rätt till en rad rabatter för pensionärer, inklusive rabatter på kollektivtrafiken och på inträdesavgifter till muséer och gallerier? Om så är fallet, när planerar kommissionen att lägga fram förslag? Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar (19 april 2002) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på de skriftliga frågorna E-2326/01 från Pat Gallagher(1), E-2406/99 från John McCartin(2) och E-1054/99 från Angela Billingham(3), och svaren på de muntliga frågorna H-1148/98 från Nial Andrews och H-1023/98 från Robert Evans under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i december 1998(4) och november 1998(5). (1) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 109. (2) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 126. (3) EGT C 348, 3.12.1999. (4) Skriftligt svar, 15.12.1998. (5) Muntligt svar, 17.11.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0429/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Status för institut för teknisk utbildning

Det pågår en livlig debatt i Grekland om vilken status instituten för teknisk utbildning skall ha. Utan att först ha haft en fördjupad dialog med universitetsvärlden, har regeringen beslutat att omvandla instituten för teknisk utbildning till högskolor, ett beslut som har givit upphov till motiverade frågor såväl bland lärarkåren som universitetsstudenterna.

Kan kommissionen uppge i vilka EU-länder institut för teknisk utbildning är exakt och i allt överensstämmande med högskolor? Är personer som i andra EU-länder genomgått en utbildning vid sådana högskolor på exakt samma nivå, ekonomiskt och institutionellt sett, som personer som utbildat sig vid institut för teknisk utbildning? Är lärarna vid institut för teknisk utbildning exakt jämförbara med lärarna vid högskolor? Vilka krav ställs enligt gällande gemenskapslagstiftning för att institut för teknisk utbildning skall vara exakt jämförbara med högskolor? Är det, sammanfattningsvis, möjligt att göra instituten för teknisk utbildning helt jämförbara med högskolor och omvandla dem, såsom har skett, till högskolor?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(3 april 2002)

Gemenskapen måste i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget helt och hållet respektera att det är medlemsstaterna som har det fulla ansvaret för organisationen av sina utbildningssystem.

De mål som omnämns i den skriftliga frågan faller alltså utanför gemenskapens behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1114/02

från Luigi Cocilovo (PPE-DE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Kommissionens förslag till lagstiftning som en följd av EG-domstolens dom av den 15 januari 2002 i mål C-55/2000

Artikel 12 och 39 i EG-fördraget förbjuder alla former av diskriminering på grund av nationalitet mellan medlemsstaternas medborgare. EG-domstolen avkunnade den 15 januari 2002 dom nr 55/2000 (Gottard mot Inps). Detta mål, som anhängiggjorts vid domstolen i enlighet med artikel 234 i fördraget, avsåg vägran från en myndighet i en medlemsstat att låta en europeisk medborgare som var mantalsskriven i en annan medlemsstat utnyttja de pensionsförmåner som angavs i ett bilateralt avtal med tredje land. Bestämmelserna var tillämpliga enbart på medborgarna i de båda avtalsslutande länderna. Domstolen underströk tillämpningsområdet för artikel 39 och förklarade dessutom att varje medlemsstat i samband med utbetalning av pensioner skall ta hänsyn till de försäkringsperioder som fullgjorts i en viss medlemsstat av en medborgare från en annan medlemsstat när detta görs för de egna medborgarna.

Mot bakgrund av detta och eftersom det finns många europeiska medborgare som skulle kunna dra nytta av effekterna av denna dom, vilken lagstiftning och vilka åtgärder har kommissionen föreslagit eller tänker kommissionen föreslå för Europaparlamentet och rådet för att se till att medlemsstaterna följer domstolens rättspraxis?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(7 maj 2002)

Enligt domstolens dom i mål Gottardo(1), bör de förmåner som härrör från en bilateral konvention mellan en medlemsstat och ett tredje land utges till arbetstagare från andra medlemsstater som inte är anslutna till konventionen; detta grundar sig på principen om likabehandling av medborgare i en stat och arbetstagare från andra medlemsstater, i enlighet med artikel 39 i EG-fördraget.

Efter denna dom har kommissionen bett medlemsstaterna att meddela om de har stött på några praktiska svårigheter till följd av tillämpningen av detta domslut, samt vilka åtgärder de planerar vidta för att se till att olika konventioner stämmer överens med domstolens dom. Kommissionen håller för närvarande på att granska medlemsstaternas svar.

(1) Mål C-55/00 REG 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0759/02

från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Användning av ett nät i taget

Jag har från olika källor fått uppgifter om att danska och nederländska fiskefartyg fiskar med två eller till och med fyra nät samtidigt för att kompensera för små fångstmängder i stället för att fiska i andra vatten. Detta strider helt mot ansträngningarna för ett hållbart fiske och för bevarandet av biomassan, då sådana metoder innebär regelrätt plundring av områdena i fråga. Frågan om användning av bifångster har ett direkt samband med detta. Kan kommissionen svara på följande frågor:

1. Känner kommissionen till den här metoden?

2. Är fångstmetoden förenlig med reglerna om användning av ett nät i taget?

3. Om metoden inte är förenlig med de europeiska bestämmelserna, hur tänker kommissionen agera?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 april 2002)

I många fisken använder fiskefartygen mer än ett nät samtidigt. Ett exempel är fiske med bomtrålar (dubbla trålar) där fartygen generellt använder två nät på samma gång, ett på vardera sidan av fartyget. Ett annat exempel är fiske efter havskräfta eller plattfisk med två (även tre eller fler) trålar med trålbord, där fartygen använder ett redskap som består av två eller fler sammankopplade trålar.

Enligt den s.k. ett nätsregeln (rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer(1), kapitel 1 artikel 4) är det inte förbjudet att använda mer än ett nät samtidigt, under förutsättning att redskapens maskstorlekar uppfyller kraven i den förordningen. Detta innebär att redskapen måste ha samma maskstorlek för att få användas samtidigt. Enligt vad kommissionen känner till är detta fallet i de fisken där mer än ett nät används samtidigt.

(1) EGT L 125, 27.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0410/02

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till rådet

(11 februari 2002)

Ämne: Medling från gemenskapens sida för frigivning av fångar i den sahariska konflikten

Den långa sahariska konflikten resulterar bland annat i ett stort antal fångar från båda lägren. Dessa fångar uthärdar år efter år i fängelse med en vag föreställning om varför de i årtionden skall tillbringa sina liv sammanpressade i anläggningar som står i tydlig strid med humanitära principer i internationella konventioner.

Framtiden må avgöra på vilket sätt en politisk lösning slutligen kommer att nås för denna forna spanska kolonis framtid, men när detta väl sker kan man inte fortsätta att förtränga dessa fångars öde. Det handlar om fångar som inte skönjer slutet på sin fångenskap, särskilt då inget slut på konflikten är skönjbar.

Anser rådet, utan att ta politisk ställning eller medla till förmån för någon lösning på konflikten, att det inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken borde föreslå en slutlig humanitär lösning för samtliga fångar från bägge lägren som lider i fångenskap på grund av en konflikt vars utgång och varaktighet är okända?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0208/02 och P-0410/02

(21 maj 2002)

Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten om att det inte känner till de händelser i fängelset i El-Aaiún som den ärade parlamentsledamoten Carlos Canero González hänvisar till.

På ett mer allmänt plan sett är rådet fortfarande djupt oroat när det gäller de mer än 1 350 krigsfångar som fortfarande hålls fängslade, de flesta av dem sedan 20 år tillbaka, och det krävs här en snar lösning i enlighet med förpliktelserna i Genèvekonventionen. Rådet har alltid understrukit att man inte

bör invänta den politiska processens avslutande för att försöka att finna en lösning på sådana angelägna humanitära frågor som till exempel besök av familjemedlemmar eller frigivning av krigsfångar. Vissa blygsamma framsteg har visserligen uppnåtts, men rådet konstaterar dock med beklagande att situationen för de västsahariska flyktingarna i lägren i Tindouf fortfarande är mycket oroande, samtidigt som det påpekar att det spända läget i Västsahara gör det ännu svårare att finna en lösning på de humanitära frågorna. Rådet är därför, genom regelbundna kontakter med FN:s generalsekreterares personliga sändebud James Baker och alla parter i konflikten, berett att bidra till att skapa förtroende mellan de berörda parterna i syfte att underlätta en godtagbar lösning.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0976/02

från Ian Hudghton (Verts/ALE) till kommissionen

(4 april 2002)

Ämne: Franskt importförbud mot brittiskt nötkött

Med beaktande av EG-domstolens beslut i september 2001 om att Frankrike inte uppfyllt sina gemenskapsförpliktelser eftersom landets importförbud mot brittiskt nötkött kvarstår, och med tanke på de kommersiella förluster denna ensidiga åtgärd innebär för de brittiska producenterna,

ber jag kommissionen informera ledamöterna om följande:

- Vilka åtgärder har kommissionen vidtagits hittills, med tanke på att EG-domstolens beslut avgavs för cirka sex månader sedan?

- På vilket sätt kommer de brittiska nötköttsproducenterna att ersättas för den skada som fransmännens illegala åtgärder åsamkat dem?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 april 2002)

EG-domstolens dom i mål C-1/00, kommissionen mot Franska republiken, är daterad den 13 december 2001.

Kort efter domen uppmanade kommissionen Frankrike att meddela vilka åtgärder det skulle vidta för att se till att domen följdes. Eftersom kommissionen inte fått något tillfredsställande svar, sändes ett formellt underrättelsebrev enligt artikel 228.2 i EG-fördraget till den franska regeringen den 21 mars 2002.

Det överträdelseförfarande som kommissionen nu har inlett skulle, om det fullföljs, kunna leda till att domstolen kommer att döma Frankrike att betala ett standardbelopp eller vite. I artikel 228.2 finns det emellertid inte någon bestämmelse om att enskilda kan få ersättning.

När det gäller ett domstolsutslag som rör en medlemsstats skyldigheter att ersätta den skada som enskilda åsamkats genom att en medlemsstat brutit mot gemenskapens lagstiftning, hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-3625/01 från Christopher Huhne(1).

(1) EGT C 172 E, 18.7.2002, s. 99.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0830/02

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(26 mars 2002)

Ämne: Europeiskt register över företag som anslutit sig till systemet för alternativ tvistlösning

När experimentfasen av ett europeiskt extrajudiciellt nätverk (EEJ-Net) nu inletts finns det större möjligheter för europeiska konsumenter att tillgå mer lämpade sätt för alternativ tvistlösning.

Därför frågar sig ett flertal konsumentorganisationer i medlemsstaterna om stunden är kommen för att inrätta ett europeiskt register över företag som anslutit sig till systemet för alternativ tvistlösning, eller skiljedomsförfaranden för konsumenter, så att såväl konsumenter som företag förfogar över effektiva instrument för att skapa ömsesidigt förtroende, vilket är avgörande för en modern och konkurrenskraftig inre marknad.

Anser kommissionen, när experimentfasen av EEJ-Net nu inletts, att det vore lämpligt att främja inrättandet av ett europeiskt register över företag som anslutit sig till systemet med skiljedomsförfaranden i konsumentärenden som ett alternativt sätt att lösa tvister, och att dessa företag skulle kunna få en officiell utmärkelse som kan ingjuta förtroende i konsumenterna i alla medlemsstater?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(25 april 2002)

Den inledande etappen av det europeiska extrajudiciella nätverket (EEJ-Net) började den 16 oktober 2001 och kommer att pågå i ett år. EEJ-Net omfattar sammanlagt 17 länder (alla medlemsstater plus Norge och Island). Det ansågs önskvärt att inleda med en försöksperiod för att hela nätverket skulle vara uppbyggt, konsumenternas tvistlösningsorgan skulle kunna föras samman och bekanta sig med nätverket samt för att en fortlöpande översyn skulle kunna genomföras i syfte att förbättra verksamheten. Kommissionen har för avsikt att hösten 2002 rapportera om framstegen i den inledande etappen.

Kommissionen har också inrättat en grupp av regeringsexperter, som regelbundet håller möten för att följa utvecklingen under den inledande etappen och diskutera frågor som gäller nätverket. Trots att man i detta skede inte avser att upprätta ett register över företag som deltar i systemet för tvistlösning, håller kommissionen med om att detta är någonting man kunde utreda ytterligare. Det har redan förts inledande diskussioner om denna fråga med gruppen av regeringsexperter, och den kommer att behandlas mer ingående i höstens rapport.