ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0482/03

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(20 februari 2003)

Ämne: Bifångster av valar

Är kommissionen medveten om att valar fångas i samband med fiske av havsabborre med partrål främst i Engelska kanalen? Sedan början av januari har mer än 120 delfiner spolats upp på stränderna i min valkrets.

Ett observationsprogram i begränsad skala som infördes 2001 av Förenade kungarikets ministerium för livsmedel, miljö och jordbruk har påvisat att delfiner fångats som bifångst till havsabborre, ett livsmedel för lyxkonsumtion och inte ett baslivsmedel.

Det är nödvändigt att vidta åtgärder om vi inte skall förlora valdjuren vid våra kuster. Dessa djur dör nu i onödan för att tillfredsställa efterfrågan på ett livsmedel för lyxkonsumtion.

När jag träffade kommissionsledamot Fischler för att diskutera frågan i höstas försäkrade han att kommissionen omedelbart skulle vidta åtgärder. Vilka åtgärder har vidtagits sedan dess? Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att reglera fisket av havsabborre med partrål? Om fisket inte kan regleras på tillfredsställande sätt, kan kommissionen bekräfta att den då kommer att förbjuda sådant fiske tills dess nödvändiga åtgärder införts?

När kommer kommissionen vidta åtgärder för att inleda ett observationsprogram för trålare av denna typ som fiskar på internationellt vatten?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 mars 2003)

Kommissionen är väl medveten om problemet med döda delfiner som spolas iland på stränder i medlemsstaterna, i synnerhet den här vintern på Storbritanniens sydkust.

När det gäller frågor om möjliga åtgärder för att reglera partrålning efter havsabborre, eller att mera allmänt hantera problemet med valdjur som fångas oavsiktligt i fiskeriverksamhet, hänvisar kommissionen parlamentsledamoten till sitt svar på den skriftliga frågan P-0500/03 av Chris Davies(1).

Kommissionen inriktar sig i första hand på frågan om bifångster av valdjur i vatten som gränsar till unionens europeiska territorium. Den geografiska omfattningen av de förslag som är under utarbetande kommer att vara beroende av fisket i fråga, hur mycket information som finns tillgänglig om den möjliga effekten på valdjur, och typen av åtgärd som föreslås.

På grundval av de uppgifter som finns tillgängliga för närvarande om oavsiktliga fångster av valdjur, anser kommissionen dock inte att det är någon hög prioritet att placera observatörer ombord på gemenskapsfartyg som ägnar sig åt partrålning på internationellt vatten. Dessutom borde en sådan åtgärd, om den planerades, samordnas internationellt inom ramen för den regionala fiskeriorganisation som omfattar de berörda havsområdena.

(1) EGT C 222 E, 18.9.2003, s. 209.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0988/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pratos utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Prato, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0530/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 februari 2003)

Ämne: Inhyrs personal vid det grekiska elverket i Ptolemaida

Det statliga grekiska elverket DEI har vid sina anläggningar i Ptolemaida tiotal tillfälligt anställda, inhyrda för ett antal år via en entreprenör som förmedlar dessa åt DEI. Entreprenören kan vara samma företag eller skifta under hela perioden, men den inhyrda personal behåller samma arbetsuppgifter, som för övrigt bestäms av DEI och inte av entreprenören. Eftersom denna personal utför samma arbete som de fast anställda vid DEI, undrar jag under hur lång tid de skall räknas som tillfälligt anställda genom förmedling av bemanningsföretag med allt vad det innebär i form av begränsade arbets- och försäkringsrättigheter?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(20 mars 2003)

Parlamentsledamoten ställer frågor till kommissionen om situationen för de arbetstagare som är inhyrda sedan ett tiotal år av ett bemanningsföretag som hyr ut dem till det statliga grekiska elverket (DEI) för att utföra ett arbete som är identiskt med det som de fast anställda arbetstagarna på detta företag utför men utan att ha åtnjuta samma skydd eller rättigheter.

Det är lämpligt att erinra om att kommissionen inte kan ta ställning i en sak som faller under nationell lagstiftning.

Däremot kan det vara värdefullt att nämna två typer av EG-bestämmelser som kan ha ett samband med den beskrivna situationen. Det handlar för det första om artikel 5 i rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP(1) som fastställer att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga missbruk som kan härledas från tillämpning av avtal eller arbetsförhållanden när det gäller visstidsarbete under längre tid. Det är lämpligt att nämna kommissionens förslag till direktiv av den 20 mars 2002 om arbetsvillkor för person som hyrs ut av bemanningsföretag(2) samt det ändrade förslaget av den 28 november 2002(3). I artikel 5 i dessa texter fastställs den grundläggande likabehandlingsprincipen som gäller inhyrda arbetstagare och kundföretagets arbetstagare. I det modifierade förslaget definieras denna princip på följande sätt: De grundläggande arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag skall, under den tid uppdraget i kundföretaget varar, åtminstone motsvara de villkor som skall gälla för dem om de hade anställts direkt av kundföretaget i fråga för att utföra samma arbete. Denna text, som redan vid den första behandlingen fick ett positivt yttrande från parlamentet (yttrande av den 21 november 2002), diskuteras för närvarande i rådet.

(1) EGT L 175, 10.7.1999.

(2) EGT C 203 E, 27.8.2002.

(3) KOM(2002) 701 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0235/03

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet

(4 februari 2003)

Ämne: Det grekiska ordförandeskapets planer för regioner i gemenskapens yttersta randområden

I samband med diskussionerna i januari 2003 mellan utskottet för regionalpolitik, transport och turism och ordföranden för de EU-ministrar som ansvarar för Europeiska unionens regionalpolitik fastställdes vikten av att betona Europeiska unionens regionala mångfald.

Vilka planer innehåller i detta sammanhang det grekiska ordförandeskapets arbetsprogram för Europeiska unionens regioner i gemenskapens yttersta randområden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0235/03 och P-0352/03

(13 maj 2003)

I samband med rapporten(1) från kommissionen om genomförandet av artikel 299.2 i EG-fördraget om åtgärder för de yttersta randområdena har rådet under första halvåret 2003 planerat att studera kommissionens förslag om å ena sidan ändringar i Posei-programmet(2) och å andra sidan en ändring av förordningen(3) om att upprätta ett kompensationssystem för de extra kostnaderna vid avsättningen av vissa fiskeriprodukter från de yttersta randområdena. Dessa förslag har hittills inte officiellt lagts fram för rådet.

Vidare kommer rådet att behandla den andra lägesrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållning med en uppdaterad analys av situationen och utvecklingstendenserna i regionerna, i enlighet med huvudlinjerna i debatten om den framtida sammanhållningspolitiken efter utvidgningen.

(1) KOM(2002) 723 slutlig.

(2) Förordningarna 1452/2001, 1453/2001 och 1454/2001.

(3) Förordning 579/2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1167/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Perugias utnyttjande av medlen från Tempus III-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Perugia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att stödja samarbete mellan universitetsstuderande i Europa och till att främja kulturellt och vetenskapligt utbyte inom den högre utbildningen.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Perugia lagt fram projekt inom ramen för Tempus III-programmet?

2. Har kommunen Perugia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 och E-1170/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

I regel ingår flera universitet, både från EU:s medlemsstater och från partnerländerna, i varje projekt som får bidrag inom ramen för Tempus-programmet.

Det är mycket svårt att fastställa vilka belopp som behållts av universitetet i EU som, för genomförandet av projektet, tilldelats universiteten i partnerländerna.

Upplysningsvis återfinns dock nedan de belopp som tilldelats Tempus III-projekt vid institutionerna i kommunerna Frosinone, Ancona, Florens, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa och Siena. Kompletterande detaljuppgifter lämnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona har tilldelats 1 739 euro under 2002 för ett Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerna i Florens har fått bidrag på 832 014,98 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

3. Universitetet i Macerata har fått 112 257,80 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

4. Universitetet i Perugia har fått bidrag på 546 452,10 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

5. Universitetet i Pisa har fått 285 178,80 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

6. Universitetet i Siena har fått ett bidrag på 63 050 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

7. I fråga om Frosinone och Pesaro finns det inga Tempus III-projekt.

Parlamentsledamoten kan även vända sig till de berörda lokala myndigheterna för att få ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1164/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Anconas utnyttjande av medlen från Tempus III-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att stödja samarbete mellan universitetsstuderande i Europa och till att främja kulturellt och vetenskapligt utbyte inom den högre utbildningen.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för Tempus III-programmet?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 och E-1170/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

I regel ingår flera universitet, både från EU:s medlemsstater och från partnerländerna, i varje projekt som får bidrag inom ramen för Tempus-programmet.

Det är mycket svårt att fastställa vilka belopp som behållts av universitetet i EU som, för genomförandet av projektet, tilldelats universiteten i partnerländerna.

Upplysningsvis återfinns dock nedan de belopp som tilldelats Tempus III-projekt vid institutionerna i kommunerna Frosinone, Ancona, Florens, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa och Siena. Kompletterande detaljuppgifter lämnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona har tilldelats 1 739 euro under 2002 för ett Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerna i Florens har fått bidrag på 832 014,98 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

3. Universitetet i Macerata har fått 112 257,80 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

4. Universitetet i Perugia har fått bidrag på 546 452,10 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

5. Universitetet i Pisa har fått 285 178,80 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

6. Universitetet i Siena har fått ett bidrag på 63 050 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

7. I fråga om Frosinone och Pesaro finns det inga Tempus III-projekt.

Parlamentsledamoten kan även vända sig till de berörda lokala myndigheterna för att få ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0265/03

från Herbert Bösch (PSE) till rådet

(6 februari 2003)

Ämne: Oegentligheter vid Europol

I sin Internetutgåva av den 22 januari 2003 berättar veckotidningen Stern om vanstyre och brott mot budgetföreskrifterna vid Europol. Det sägs bland annat att en före detta högt uppsatt medarbetare vid Europol fått 280 000 euro utan att det funnits någon rättslig grund för en sådan utbetalning.

Kan rådet berätta från vilken medlemsstat denne medarbetare utsänts till Europol och vad han arbetade med för slags uppgifter där?

Stämmer det att det förekommit bedrägeri och urkundsförfalskningar i samband med inköp av datorsystem inom det område som denne högt uppsatte medarbetare var ansvarig för?

Har rådet beviljat ansvarsfrihet för Europols ledning, trots de ekonomiska missförhållanden som beskrivits i revisorernas rapport? I så fall: varför då?

Kan rådet sända mig en kopia av revisorernas rapport, som hittills varit konfidentiell, i och med att rapporten tydligen redan finns bland journalisterna?

Svar

(13 maj 2003)

Vid sitt möte i januari 2003 beslutade Artikel 36-kommittén att, innan den förelägger rådet beviljandet av ansvarsfrihet för Europol för budgetens genomförande 2001, begära ytterligare information från Europol angående kommentarerna i den revisionsrapport som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till. Denna information lämnades av Europols företrädare vid mötet i kommittén den 19 och 20 februari 2003. Eftersom Europols ledning har åtagit sig att förbättra det administrativa systemet för att undvika att det uppkommer nya finansiella oegentligheter, har Artikel 36-kommittén beslutat att rekommendera rådet att bevilja ansvarsfrihet för Europols budget för 2001.

Vid sitt möte den 18 mars 2003 beviljade rådet Europols direktör ansvarsfrihet för genomförandet av Europols budget 2001.

Rådet är dock angeläget att påpeka att Europols budget handhas av medlemsstaterna och att Europol enbart ansvarar inför medlemsstaternas regeringar för den ekonomiska förvaltningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0539/03

från Lennart Sacrédeus (PPE-DE) till rådet

(26 februari 2003)

Ämne: Fritt fram för alkoholreklam

Sverige har under lång tid fört en restriktiv alkoholpolitik, vilket påverkat den svenska folkhälsan i en positiv riktning och lett till lägre genomsnittlig alkoholkonsumtion jämfört med övriga Europa. Nu hotas den svenska alkoholpolitiken. I en dom i det så kallade Gourmetmålet slår svenska marknadsdomstolen fast att det svenska förbudet mot alkoholreklam i tidningar och tidskrifter strider mot EU:s regler om fri rörlighet för varor och tjänster. Som en konsekvens hävdas att den svenska riksdagen måste ändra alkohollagen. Det kommer obönhörligen att leda till ökad alkoholkonsumtion i Sverige i och med att reklamens opinionsbildande syfte är just detta.

Förbudet mot alkoholreklam i tidningar och tidskrifter påverkar alla alkoholdrycker (sprit, öl och vin) lika. Att förbudet skulle påverka den fria rörligheten för varor och tjänster är därför tveksamt. Motiveringen borde väga lätt i jämförelse med de negativa konsekvenserna för folkhälsan som en ökad alkoholkonsumtion leder till. Domen i Marknadsdomstolen går tyvärr i motsatt riktning.

Är det rådets mening att Sverige ska tvingas tillåta alkoholreklam i tidningar och tidskrifter, trots att detta kommer att påverka folkhälsan negativt?

Svar

(13 maj 2003)

Rådet har inte möjlighet att yttra sig om den fråga som den ärade parlamentsledamoten ställer om de eventuella konsekvenserna av en dom som avkunnats av svensk nationell domstol.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0041/03

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(21 januari 2003)

Ämne: Den europeiska dagen I staden utan min bil

Söndagen den 22 september ordnade ett stort antal europeiska städer en europeisk bilfri dag under namnet I staden utan min bil.

Vilka städer i Belgien fick till sist kvalitetsmärket för dagen I staden utan min bil?

Från vilka städer i Belgien fick kommissionen en utvärderingsrapport?

Hur ser kommissionen själv på den bilfria dagen i de belgiska städerna?

Hur ser kommissionen på den bilfria dagen i staden Antwerpen?

Hur mycket kom kampanjen 2002 att kosta?

Vilket är det centrala temat för kampanjen 2003? Hur mycket har kommissionen budgeterat för arrangemangen 2003?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Idén om bilfria dagar föddes i Frankrike, och den stöds av kommissionens generaldirektorat för miljö. Det bör dock noteras att märket I staden utan min bil delas ut av nationella myndigheter och inte av kommissionen. Cirka 50 städer i Belgien deltog i den bilfria dagen år 2002.

Deltagande städer behöver inte lämna in något projektförslag eller någon rapport för utvärdering och/eller godkännande till kommissionen. Nationella partner och samordnare står för utvärderingen av förslagen.

Budgeten för Europeiska mobilitetsveckan uppgår till 551 573 euro i form av ett stöd till Eurocities för en period av 28 månader. Stödet började utbetalas den 1 januari 2002 och omfattar mobilitetsveckan år 2002 och 2003. Initiativet för en bilfri dag får inga återverkningar på gemenskapens budget. Lokala och regionala myndigheter och andra aktörer täcker kostnaderna för sina respektive evenemang.

De bilfria dagarna har egentligen aldrig haft något bestämt tema. För Europeiska mobilitetsveckan 2003, som kommer att pågå den 1622 september 2003, finns det emellertid ett tema tillgänglighet. Det har sin grund i att 2003 utnämnts till det europeiska handikappåret.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0902/03

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: Utgifter för hälso- och sjukvård

Hur mycket pengar betalade kommissionen ut 2002 för hälso- och sjukvård? Jag skulle vilja få information om hur pengarna fördelats mellan de olika länderna och vilka mottagare (offentliga organ, olika slags bolag och företag, privatpersoner) de anslagna medlen gått till?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(14 april 2003)

För 2002 uppgår beloppet på åtagandena enligt folkhälsoprogrammet till 44 936 129 euro för operativa anslag och 1 419 918 euro för administrativa anslag, dvs. ett totalt belopp på 46 356 047 euro.

Kommissionen har för närvarande ingen statistik om fördelningen av dessa belopp per medlemsstat och typ av organ. En stor del av projekten genomförs av nätverkssamordnare som samlar organisationer med olika ställning (offentliga och privata) som är knutna till olika medlemsstater. Detta utgör en viktig aspekt av mervärdet på EU-nivå av dessa projekt.

Parlamentsledamoten kan dock finna på följande webbplatswww.europa.eu.int/comm/health/ph_overview/previous_programme/Previous_programme_fr.htm en beskrivning av vart och ett av de åtta programmen och de projekt som hör dit.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0402/03

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Oljetankrar i Finska viken

En enorm miljökatastrof inträffade vid den spanska kusten då fartyget Prestige förliste. I Finska viken, som nästan håller på att bli ett inre farvatten för EU, skulle skadorna i ett liknande fall möjligen bli ännu värre, eftersom havet förnyas långsammare i ett kallt klimat. Under januari och februari månad, då havet är isbelagt, anlöptes den ryska oljehamnen Primorsk (Björkö) i Finska

viken av supertankrar som saknar tillbörliga isförstärkningar. Den finska regeringen har inte kunnat hindra denna trafik, som kan framkalla en miljökatastrof. Kan Europeiska unionen hjälpa de finska myndigheterna i en sådan situation?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(27 mars 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens gemensamma svar på de skriftliga frågorna E-0384/03, P-0408/03, E-0410/03 och E-0420/03, som ställts av Riitta Myller, Ari Vatanen, Eija-Riitta Anneli Korhola respektive Marjo Matikainen-Kallström(1).

(1) Se s. 191.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0138/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EURyska federationen och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EURyska federationen kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Ryska federationens fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 mars 2003)

Gemenskapen och Ryska federationen förhandlar för närvarande om ett samarbetsavtal inom fiskerisektorn. Dessa förhandlingar har emellertid ännu inte avslutats och ett sådant avtal finns således inte. De tidigare bilaterala avtalen mellan Sverige och Ryska federationen och mellan Finland och Ryska federationen har övertagits av gemenskapen. I dessa avtal föreskrivs inte någon ekonomisk ersättning utan en kvotutväxling.