ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0115/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(31 januari 2000)

Ämne: Arbetslösheten och översynen av fördraget

Det portugisiska ordförandeskapet har föreslagit att Europeiska rådets första möte som skall hållas i Portugal skall ägnas åt arbetslösheten och den sociala sammanhållningen. De senaste åren har arbetslöshetsproblemet i Europa haft en direkt anknytning till den ekonomiska utvecklingen, eftersom de 25 rikaste områdena hade lägst arbetslöshet (4 procent), medan de 25 fattigaste områdena hade högst arbetslöshet (23,7 procent).

Kommer det portugisiska ordförandeskapet, mot bakgrund av denna situation, att låta genomförandet av en europeisk sysselsättningspolitik ingå som en av de frågor som skall behandlas vid regeringskonferensen 2000 om en reform av fördragen, och få samma rangordning som politiken för regional utveckling?

Svar

(16 mars 2000)

Enligt för Amsterdamfördraget har en ny avdelning VIII om sysselsättning införts i EG-fördraget enligt vilken medlemsstaterna och gemenskapen skall utarbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi. Även om utvecklingen av denna samordnade strategi fortfarande befinner sig i ett tidigt skede, har de första erfarenheterna varit uppmuntrande av genomförandet av fördragets bestämmelser, vilket inleddes före det faktiska ikraftträdandet enligt Luxemburgprocessen. En av anledningarna till att det allmänna sysselsättningsläget nyligen förbättrats är de strategier som medlemsstaterna genomför och de ansträngningar som görs för att samordna dem genom olika förfaranden på unionsnivå. I samtliga medlemsstater har 1998 och 1999 års riktlinjer för sysselsättningen om framgångsrikt omsatts till nationella handlingsplaner som visar det fortsatta och förstärkta engagemanget i processen.

Ordförandeskapets målsättning för Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon den 2324 mars är att uppdatera den europeiska strategin för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning mot bakgrund av de nya omständigheterna samt att stärka Europeiska sysselsättningspakten.

Varken slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köln eller från Europeiska rådets möte i Helsingfors innefattar genomförandet av en europeisk sysselsättningspolitik i mandatet för konferensen mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, som skall sammankallas för att göra ändringar i fördragen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0336/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(14 februari 2000)

Ämne: Länet Arta uteslutet från åtgärder under gemenskapsinitiativet Interreg 2000-2006

Kommissionen lade inför EU:s medlemsstater nyligen fram ett förslag till meddelande om gemenskapsinitiativet Interreg 2000-2006.

Enligt meddelandet finns inte länet Arta trots att det uppfyller nödvändiga kriterier upptaget på listan över regioner som är stödberättigade för åtgärder inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet (område A). Detta område kommer att få den största delen av anslagen.

Denna behandling av länet Arta är diskriminerande. Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande frågor:

1. Av vilken anledning har länet Arta uteslutits från listan över områden som är stödberättigade för finansiering inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet?

2. Har kommissionen för avsikt att i sitt slutliga förslag åtgärda denna orätt som länet Artas tillfogats och föra upp det på listan över stödberättigade områden?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0150/00, E-0229/00 och E-0336/00 ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 mars 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0617/00

från William Newton Dunn (PPE-DE) till rådet

(24 februari 2000)

Ämne: EU:s snabba insatsstyrkor: Slutsatserna från Helsingfors

I bilaga I till bilaga IV i slutsatserna från toppmötet i Helsingfors förklaras EU:s snabba insatsstyrkor på följande sätt: (mldr) Medlemsstaterna kommer (mldr) att vara i stånd att snabbt sätta in och sedan underhålla styrkor (mldr) i operationer upp till armékårsnivå (upp till 15 brigader eller 50 000-60 000 man). (mldr) Medlemsstaterna måste kunna sätta in styrkorna under minst ett år. För detta kommer det att behövas reserver med enheter som kan sättas in (och underhållsstyrkor) med lägre beredskap för att ersätta de ursprungliga styrkorna.

I rådets slutsatser punkt 28 första strecksatsen hänvisas det emellertid endast till att medlemsstaterna måste vara i stånd att inom 60 dagar sätta in och därefter under minst ett år underhålla styrkor på upp till 50 000-60 000 man.

Kan rådet meddela om det beslut som fattades i Helsingfors gäller en insättning av högst 5 brigader som sedan skall underhållas under minst ett år eller av 15 brigader, såsom det hänvisas till i bilagan?

Svar

(13 april 2000)

Enligt det beslut som fattades i Helsingfors skall Medlemsstaterna vara i stånd att snabbt sätta in och sedan underhålla styrkor som klarar av hela skalan av Petersberguppdragen, inklusive de mest krävande, i operationer upp till armékårsnivå (upp till 15 brigader eller 50 00060 000 man).
SKRIFTLIG FRÅGA P-0805/00

från Othmar Karas (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Medel till Prince-programmet: Informationskampanj om euron

De finansiella medel som står till förfogande för information till medborgarna utnyttjades inte fullständigt under de senaste två åren. I budgeten för 1999 stod åtagandebemyndiganden på 38 miljoner till förfogande, men i praktiken åtogs endast 35,1 miljoner euro. Mot bakgrund av den mycket otillfredsställande nivån på informationen till och kunskaperna hos medborgarna om euron är det ytterst obegripligt och beklagligt att medlen inte utnyttjats fullständigt. Detta ger upphov till följande frågor:

Varför utnyttjades inte de medel som anslagits i budgetrubrik B3-306, trots att Eurobarometerns statistik såväl bland företagen som allmänheten, och i synnerhet bland de missgynnade grupperna, visar att det finns ett betydande uppdämt behov när det gäller förberedelsen inför omställningen? Vilka områden har drabbats av nedskärningarna: De nationella kampanjernas samfinansiering eller den kampanj som kommissionen skall genomföra över hela Europa? Vilka slags utgifter genomfördes inte? Med vilka argument motiverar man att medlen inte utnyttjats fullständigt?

Har vissa stater inte utnyttjat de medel som stått till deras förfogande? Om ja, vilka?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(4 april 2000)

I budgeten för 1999 reserverades sammanlagt 38 miljoner euro för två prioriterade åtgärder: 35,1 miljoner euro för programmet Euron en valuta för Europa och 2,9 miljoner euro för Agenda 2000.

När det gäller euron har kommissionen genomfört sin ursprungliga plan och 98,6 % av medlen för 1999 motsvarande åtaganden, jämfört med 99,9 % 1998.

När det gäller Agenda 2000 valde medlemsstaterna att inte sluta avtal med kommissionen, med undantag för Frankrike och i mindre utsträckning Nederländerna och Irland. De ursprungligen tilldelade medlen användes därför inte fullt ut.

Kommissionen har inom programmet Euron en valuta för Europa inrättat bilaterala partnerskap med 13 medlemsstater. Förenade kungariket och Danmark har av inrikes skäl valt att avstå från detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0233/00 från Luigi Vinci (GUE/NGL) till kommissionen. Omstrukturering av koncernen ABB ALSTOM POWER.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 225 E , 08/08/2000 s. 0224 - 0224



SKRIFTLIG FRÅGA E-0233/00 från Luigi Vinci (GUE/NGL) till kommissionen (4 februari 2000) Ämne: Omstrukturering av koncernen ABB ALSTOM POWER Styrelsen för koncernen ABB Alstom Power som bildades genom en sammanslagning den 30 juni 1999, har meddelat att man tänker genomföra en omstrukturering som kommer att få till följd att arbetstillfällen går förlorade i några regioner där företaget är etablerat. Koncernen, eller de företag som ingick i sammanslagningen, har erhållit stöd från Europeiska unionen. Skulle kommissionen kunna ange med vilket belopp och under vilka villkor stödet delats ut, och om ett krav för stödet varit att man skulle skapa arbetstillfällen? Om sådana villkor ställts och dessa inte respekteras, tänker kommissionen då kräva en återbetalning av det stöd som betalats ut till ABB Alstom Power? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier (10 mars 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0178/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) och Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: Inställning av tågtrafiken mellan Tyskland och Nederländerna efter upprustningen av TEN-sträckan Nieuweschans Weener

1. Känner kommissionen till att persontrafiken på järnväg mellan Groningen (Nederländerna) och Bremen (Tyskland) fram till nu har varit begränsad till tre tåg i varje riktning per dag och att det till och med har varit tal om att lägga ned trafiken på denna sträcka, vilket skulle innebära att det inte längre förekommer någon trafik med allmänna kommunikationsmedel mellan dessa båda länders nordliga delar?

2. Känner kommissionen vidare till att det främsta argumentet sedan många år för denna begränsning av transporttjänsterna har varit att järnvägssträckan mellan gränsorterna Nieuweschans (NL) och Weener (Tyskland, Niedersachsen) består av ett enkelspår som är i dåligt skick så att tåghastigheten på denna sträcka måste begränsas till 30 km/h och att den nödvändiga renoveringen av delsträckan inte betraktas som lönsam?

3. Kan kommissionen bekräfta att järnvägstrafiken på gränssträckan från den 1 april 2000 skall stoppas helt i ett halvår (busstrafik ersätter) därför att denna nedgånga sträcka nu äntligen skall renoveras för 16,5 miljoner euro, så att trafikens hastighet sedan kan höjas till 120 km/h, med undantag för den rörliga bron över Ems mellan Papenburg och Leer, och att den tyska delen finansieras med medel för de transeuropeiska nätverken?

4. Känner kommissionen till att Nederlandse Spoorwegwn (NS) har sagt upp hyresavtalet med Deutsche Bahn (DB) för det fram till nu använda tågsättet VT624 eftersom det nya regionala järnvägsbolaget NoordNed skall överta trafiken, men att NoordNed inte har lyckats komma överens med provinsen Groningen och den tyska delstaten Niedersachsen om deras bidrag, och att det inte heller har beställts någon tidtabell hos järnvägsbolaget?

5. Vad avser kommissionen att företa sig för att förhindra att persontrafiken på denna bansträcka inte återupptas då renoveringen avslutats i oktober 2000 på grund av att de båda berörda nationella järnvägsbolagen dragit sig ur och att de regionala bidragen är otillräckliga, så att man i efterhand tvingas konstatera att renoveringen av TEN-förbindelsen var överflödig?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(25 februari 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0209/00

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(4 februari 2000)

Ämne: Importen av levande djur från tredje land

I oktober 1999 offentliggjorde kommissionen en rapport som visade att bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG(1) (ändrat genom rådets direktiv 95/29/EG(2) om skydd av djur vid transport ofta inte iakttas vid vissa italienska gränskontrollstationer när det gäller levande djur som förs in i Europeiska unionen från tredje land. Djurskyddsorganisationer har också rapporterat överträdelser av lagstiftningen som är avsedd att skydda djur under transport vid gränskontrollstationen i Gorizia.

Kommer kommissionen nu att överväga att dra tillbaka godkännandet av Gorizia som gränskontrollstation?

Kommer kommissionen även att överväga att inleda ett överträdelseförfarande eftersom Italien vid vissa gränskontrollstationer inte genomfört bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG (ändrat genom rådets direktiv 95/26/EG)?

(1) EGT L 340, 11.12.1991, s. 17.

(2) EGT L 148, 30.6.1995, s. 52.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 mars 2000)

Kommissionen är medveten om de problem vid gränskontrollstationen Gorizia (Italien) som rör bristande iakttagande av bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport, ändrat genom direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995. Rapporter från kommissionens veterinärinspektion samt klagomål från olika djurskyddsorganisationer visar också att problemen fortsätter inom detta område.

Under de sista fem åren har fem veterinärkontroller genomförts vid de italienska gränskontrollstationerna Gorizia och Prosseco-Fernetti. I rapporten som gäller Gorizia och som hänvisar till en kontroll som utfördes i juli 1999, rekommenderas inte att dra tillbaka godkännandet att importera levande djur vid Gorizia. Det finns heller inga planer på att dra tillbaka godkännandet av Gorizia som gränskontrollstation, eftersom denna åtgärd inte skulle hindra trafiken från att fortsätta på andra vägar.

Kommissionen har ingripit mot de italienska myndigheterna vid ett flertal tillfällen när det gäller det otillräckliga införlivandet i den nationella lagstiftningen av bestämmelserna i rådets direktiv 91/628/EEG, ändrat genom direktiv 95/29/EG. Även om vissa kortfristiga förbättringar har kunnat iakttas vid tidigare ingripanden, verkar det ändå som om transporten av djuren i fråga fortfarande ofta utförs utan att man tar hänsyn till djurskyddsbestämmelserna.

Kommissionen kommer även att i vederbörlig ordning överväga att inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget på grund av Italiens bristande genomförande av bestämmelserna i djurstransportdirektiven.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0039/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(19 januari 2000)

Ämne: Den gemensamma jordbrukspolitiken och djurskyddet

Den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller för närvarande många lagar vars mål är att öka djurskyddet. Ändå uppmanar rådets förordning (EG) nr 1254/1999(1) till kastrering av tjurar, genom att ge två årliga bidrag för kastrerade djur, men bara ett för djur som inte kastrerats.

På Azorerna finns det, liksom på andra öar, ingen tradition att kastrera tjurar som föds upp endast för köttets skull. Nu ser sig jordbrukarna tvingade att börja kastrera sina djur om de inte vill att EU-stöden skall minska.

Anser inte kommissionen att denna uppmaning till kastrering av tjurar strider mot djurskyddsprinciperna?

Vilka principer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motiverar enligt kommissionen detta slags stimulans?

Skulle inte kommissionen, då den på grundval av rapporten om regionerna i gemenskapens yttersta randområden fastställer ändringar av bestämmelserna, kunna föreslå att ett undantag från reglerna skulle gälla åtminstone på Azorerna?

(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 21.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 februari 2000)

Uppfödningar av oxar (kastrerade tjurar) utgör ett traditionellt produktionssystem inom nötköttssektorn som ger ett kött med specifik kvalitet, vilket skiljer sig från vad som produceras av icke kastrerade djur. Denna typ av produktion förekommer framför allt i de medlemsstater som förfogar över stora foderarealer som de utnyttjar för utfodring av denna djurkategori (främst Frankrike, Irland, Förenade kungariket). Inom denna typ av extensiv uppfödning visar det sig nödvändigt att kastrera tjurarna

för att undvika kamp dem emellan och för att erhålla den önskade köttkvaliteten. Kastreringen sker mycket tidigt (för att minska djurens lidande).

Efter reformen av nötköttssektorn 1992 beviljas stöd till producenter av nötkreatur av hankön högst två gånger i djurets liv. Det ena utgår från 10 månaders ålder (upp till 22) och, i förekommande fall, utgår ett andra bidrag från 23 månaders ålder. I praktiken innebär detta att det beviljas ett årsbidrag per djur som utgår även nästa år och för samma djur, förutsatt att det är föremål för längre gödningstid (vilket är det gängse för oxar). Att det beviljas ett andra bidrag för tjurar har för övrigt främjat produktionen av mycket tunga djur, vilket gjort att dessa från och med 1997 undantagits från denna del av bidraget (i vissa fall från och med 1999). Kommissionen vill här meddela att det hittills inte skett någon ökning av antalet bidragsansökningar för den andra åldersperioden (kastrerade djur). Snarare är det tvärtom. Slutligen innebär den nya reformen av sektorn en bekräftelse på denna inställning genom att ett enda bidrag bevaras, dock högre för tjurar (210 per stödberättigande djur), och två bidrag för oxar (150 per åldersperiod).

Beträffande den sista frågan hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på hans skriftliga fråga E-0038/00(1).

(1) Se sida 130.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0461/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(24 februari 2000)

Ämne: Försenade utbetalningar från ESF

TEXTCa 7000 arbetslösa som deltagit i seminarier i anslutning till programmen för fortsatt yrkesutbildning i Grekland, särskilt på Kreta och Attika, har ännu inte erhållit sina bidrag för detta, trots att det förflutit åtta månader sedan programmen slutfördes.

Mot bakgrund av att de här programmen främst finansieras av Europeiska socialfonden vill jag fråga kommissionen om följande:

1. Varför har Europeiska socialfonden fortfarande inte betalat ut de belopp som den är skyldig Grekland?

2. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att utbetalningarna till de arbetslösa skall kunna ske så snabbt som möjligt?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 mars 2000)

Inom ramen för Europeiska socialfondens (ESF) finansieringar gör kommissionen varje år finansieringsåtaganden och därefter utbetalningar enligt den gällande finansieringsplanen för varje operativt program (OP).

När det gäller Kreta och Attika vill kommissionens ta upp följande:

I det operativa programmet för Kreta gjorde kommissionen ett finansieringsåtagande så snart medlemsstaten hade lämnat in de dokument som avses i bestämmelserna och betalade ut det första förskottet för budgetåret 1999. Medlemsstatens begäran om den andra utbetalningen inkom till kommissionen i slutet av 1999, då alla ESF:s anslag hade använts. Därför skedde utbetalningen i februari 2000.

Förfarandet för att modifiera finansieringsplanen i det operativa programmet för regionen Attika har drabbats av stora förseningar, precis som i flera andra grekiska regioner. Dessutom har särskilda åtgärder för offren för jordbävningen i september 1999 planerats, vilket ytterligare har försenat beslutsförfarandet. När de nya finansieringsplanerna antogs i slutet av 1999 hade samtliga anslag använts, precis som i fallet med Kreta. Åtagandet och den första förskottsutbetalningen kommer att göras så snart anslag åter finns tillgängliga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0240/00

från Hans Modrow (GUE/NGL) till kommissionen

(31 januari 2000)

Ämne: CDU-bidragsskandal

I ingressen till och artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen fastställs det att demokratin och rättsstatsprincipen skall respekteras. Europeiska rådet i Tammerfors uppställde målet att unionen skall utvecklas till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Den nuvarande politiska och ekonomiska utvecklingen i Tyskland ifrågasätter respekten för dessa principer. Uppenbara kränkningar av de principer som erkänns av samtliga medlemsstater kommer dessutom såväl i de nya tyska delstaterna som i de central- och östeuropeiska staterna att ge näring åt tvivel på införandet av gemenskapslagstiftningen, i synnerhet när det gäller efterlevnaden av demokratiska bestämmelser. I detta sammanhang skulle jag vilja ställa följande frågor till kommissionen:

1. Vad vet den om försäljningen av Leuna till koncernen Elf Aquitaine? Vilka åtgärder ämnar den vidta med beaktande av att 30 miljoner DEM möjligen har gått till CDU:s kassa för att användas som stöd för partiets valkampanjer?

2. Vad ämnar kommissionen göra för att undersöka misstankarna om penningtvätt via europeiska banker, i synnerhet i Schweiz, Liechtenstein och Luxemburg, och ge den europeiska allmänheten en förklaring på detta?

3. Vilka ytterligare fall av subventionsbedrägerier och snedvriden konkurrens i samband med privatiseringen av egendom som tillhört f.d. DDR känner kommissionen till? Vilka kontroller ämnar den utföra därvidlag?

4. Har några personer som är involverade i den tyska bidragsskandalen försökt inverka på kommissionens eller andra EU-organs politiska beslut till förmån för vissa företag?

5. Har kommissionen för avsikt att reda ut om pengar från svarta konton och andra skumma kanaler använts för CDU:s valkampanjer inför valen till Europaparlamentet 1990, 1994 och 1998?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(23 februari 2000)

Kommissionen har till uppgift att övervaka statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 (tidigare artiklarna 92 och 93) i EG-fördraget. Som ett led i denna övervakning granskar kommissionen för närvarande huruvida Elfs kostnader för att bygga Leuna 2000-raffinaderiet blev konstlat höga. Elf kan ha mottagit stöd som överstiger den stödnivå på 35 procent som är tillåten i östra Tyskland. Om så skulle visa sig vara fallet, kommer kommissionen att kräva att en del av stödbeloppet återbetalas. Vad beträffar en eventuell utredning av möjliga bedrägerier i samband med beviljandet av statligt stöd, skall sägas att sådana utredningar skall göras av myndigheterna i medlemsstaterna. Kommissionen kommer med intresse att ta del av vad sådana utredningar skulle kunna komma fram till för att se om den måste vidta några åtgärder. Det är emellertid endast om bedrägerierna påstås omfatta direkta gemenskapsstöd som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning får ingripa enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)(1).

(1) EGT L 136, 31.5.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0281/00

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(3 februari 2000)

Ämne: Nationella lagar för uppgiftsskydd

Är kommissionen medveten om följande: På grund av skillnader i de nationella tillämpningarna av 1995 års direktiv om skydd av personuppgifter, inverkar de nationella lagarna för uppgiftsskydd menligt på gränsöverskridande handel och detta kommer att få avsevärda följder för utvecklingen av den elektroniska handeln inom EU?

Vad anser kommissionen om det faktum att lagarna för uppgiftsskydd inte bara omfattar personuppgifter, såsom avses i direktivet, utan utvidgats till att omfatta även behandlingen av företagsuppgifter?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Frederik Bolkestein

(17 februari 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2436/99 från Diana Wallis(1).

(1) Se sida 161.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0070/00

från Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) till kommissionen

(18 januari 2000)

Ämne: Europeiska unionens relationer med Libyen

Stämmer uppgifterna i vissa europeiska medier som säger att Europeiska kommissionens ordförande skall ha inbjudit Muhammar Qaddafi att avlägga ett officiellt besök vid kommissionen?

Om uppgifterna är sanna, vilken strategi ligger i så fall bakom detta steg?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 februari 2000)

Romano Prodi talade med Muammar Khaddafi i telefon i samband med julhelgen (när möjligheten av ett besök först kom på tal) och den 21 januari 2000. Han ville förvissa sig om att de politiska förutsättningarna för ett besök av Muammar Khaddafi vid kommissionen kunde uppfyllas.

Romano Prodi hävdade på nytt unionens sedan tidigare fastställda politik att försöka integrera Libyen i Europa-Medelhavsprocessen, förutsatt att Libyen helt och hållet godtar principerna i Barcelonaförklaringen. Romano Prodi upprepade att om det inte skriftligen intygades att dessa principer villkorslöst godtogs, kunde besöket inte äga rum.

I sitt svar av den 22 januari 2000 bekräftade de libyska myndigheterna landets genuina intresse att delta i Europa-Medelhavsprocessen samtidigt som de uppgav att Libyen för närvarande inte kan göra något formellt åtagande att helt och hållet godta Barcelonaförklaringen. Slutsatsen drogs att det under dessa omständigheter vore olämpligt att ett besök ägde rum i detta läge. Diskussionerna kommer att fortsätta för att det skall kunna fastställas om förutsättningarna för ett besök kan uppfyllas.