ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3963/98

från Peter Skinner (PSE) till kommissionen

(21 december 1998)

Angående: Observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer - Dublinfonden

Kan vi få detaljerade uppgifter om observationsorganets arbete, däribland:

1. dess arbetsprogram för 1998,

2. kopior av alla rapporter och dokument som framställts av observationsorganet under 1998,

3. detaljer kring observationsorganets arbetsprogram för 1999?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(1 mars 1999)

1. Europeiska observationsorganet för arbetsmarknads-relationer(EIRO) var i full drift under 1998. Arbetsprogrammet för 1998 var helt och hållet genomfört i och med publiceringen av sex nummer av EIRObserver som innehåller information om arbetsmarknadsrelationer på nationell nivå och på gemenskapsnivå, publiceringen av de sex jämförande studier om föräldraledighet, vidareutbildning, arbetstid, europeiska företagsråd, arbetstagarnas medverkan, distansarbete, publiceringen av en årsrapport om arbetsmarknadsrelationerna 1997, allmänt tillträde till EIROnline samt start av en "upplysningstjänst".

2. Kommissionen påpekar att det är möjligt att på begäran få dessa publikationer från Dublinstiftelsen (Europeiska stiftelsen för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland; tel. +353 1 204 3100, fax +353 1 282 6545, e-post eiroinfo@eiro.eurofound.ie).

3. Under 1999 kommer nyheter, inslag och jämförande studier även fortsättningsvis att läggas in på EIROnline, EIRO-databas. EIRO:s jämförande studier kommer även fortsättningsvis att ges ut varannan månad och kommer att beröra arbetet när det gäller personaluthyrningsföretag, arbetsorganisation, arbetsmarknadsrelationer i små och medelstora företag, europeisering av kollektivavtal, sociala effekter av privatisering samt utsända arbetstagare. Den årliga tidskriften för 1998 kommer att ges ut både i elektronisk och i tryckt form under våren 1999. EIRObserver, som utgör ett urval av EIROnline registreringar, kommer även fortsättningsvis att publiceras - både i tryckt form och i elektronisk form - och distribueras till EIRO:s målgrupp. För utvalda representanter i EIRO:s målgrupp kommer det även fortsättningsvis att finnas en upplysningstjänst. PR-verksamhet av olika slag kommer att anordnas igen. Man kommer även att undersöka hur de länder som kommer att gå med i EU under de kommande åren kan tas med in i EIRO-projekten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2903/98

från Robin Teverson (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: WTO-förhandlingar och normer för djurskydd

Normerna för djurskydd varierar inom Europeiska unionen. Producenter i vissa medlemsstater, särskilt Storbritannien, drabbas av högre kostnader då de måste följa strängare normer. Nästa förhandlingsomgång inom WTO startar 1999. På vilket sätt kommer då kommissionen att skydda de EU-producenter som måste producera i enlighet med strängare normer för djurskydd?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 oktober 1998)

I gemenskapens bestämmelser om djurskydd inom jordbruket fastställs de minimikrav som måste följas av alla medlemsstater. Medlemsstaterna kan också införa eller bibehålla strängare krav för djurskyddet än de som motsvarar gemenskapens bestämmelser, men sådana nationella bestämmelser måste tillämpas enligt de allmänna bestämmelserna i EG-fördraget och kommissionen måste underrättas om detta.

Eftersom det är möjligt att producenterna kan ta ut högre priser om de använder mer djurskyddsvänliga system, är det inte nödvändigtvis så att högre djurskyddskrav innebär en ekonomisk nackdel för dem som följer dem.

Världshandelsorganisationens (WTO:s) bestämmelser avser handel mellan EU som helhet och andra WTO-medlemmar. De gäller inte handeln mellan medlemsstaterna. Möjligheten att ändra WTO-bestämmelserna så att de även beaktar djurskyddsaspekter kommer att behandlas när man fattar beslut om EU:s förhandlingsmål inför nästa förhandlingsomgång inom WTO.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3980/98

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Grekisk nationell handlingsplan

Kan kommissionen informera mig om huruvida den grekiska regeringen har gjort några konkreta utfästelser - och vilka de i så fall är - för att under 1999 genom lämpliga åtgärder lyckas skapa ett förebyggande sätt att hantera arbetslösheten samt fastställa mål för sysselsättningspolitiken och statistiska mått på sysselsättningen - de tre svagaste områdena i den grekiska handlingsplanen för 1998.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(23 februari 1999)

Greklands nationella handlingsplan (NAP) för sysselsättning för 1998 återspeglar den grekiska regeringens vilja att ta itu med grundläggande sysselsättningsproblem. Man strävar efter att inrikta sig på mer förebyggande och aktiverande arbetsmarknadsåtgärder.

Den grekiska regeringen har förbundit sig att följa riktlinjerna för förebyggande av långtidsarbetslöshet bland ungdomar och vuxna, och man har lagt fram ett antal åtgärder. Eftersom det saknas ett lämpligt system för att fastställa, rapportera och övervaka förändringar i arbetslösheten, tenderar emellertid fortfarande de flesta av åtgärderna att huvudsakligen vara inriktade på den stora massan av arbetslösa.

Man har särskilt försökt att hjälpa ungdomar. Programmet "Young into acitve life" syftar till att hjälpa dem innan de har varit arbetslösa i sex månader. Upp till 200 000 personer förväntas ha medverkat i programmet fram till år 2000.

Målsättningen i Greklands nationella handlingsplan för 1998 är att prioritera arbetslösa vuxna under det första året de är arbetslösa och man har uppställt ett mål på 60 000 personer för år 2000.

Enligt den nationella handlingsplanen kommer Grekland att uppnå det europeiska sysselsättningsmålet (åtminstone 20 % av de arbetslösa skall dra nytta av aktiva åtgärder) småningom fram till år 2000. Vid diskussioner med kommissionen samtyckte den grekiska regeringen till att i den nationella handlingsplanen för 1999 utveckla en mer övergripande sysselsättningsstrategi och förbättra den förebyggande och aktiverande insatsen inom sin arbetsmarknadspolitik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3921/98

från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för medicine doktorer

Har en medlemsstat rätt att vägra att utfärda ett examensbevis för medicine doktorer för en person som är bosatt i Europeiska unionen och har erhållit ett sådant examensbevis i en annan medlemsstat - som i ett bevis i enlighet med direktiv 93/16/EEG(1) intygat att personen i fråga genomgått den praktikutbildning som krävs (med hänvisning till artikel 3 i nämnda direktiv) och har rätt att praktisera som läkare - endast och allena av den anledningen att personen i fråga genomgått en del av sin utbildning i tredje land, det vill säga utanför Europeiska unionen?

Kan en medlemsstat ställa ytterligare sådana villkor innan en medborgare (eller i förekommande fall en person som är bosatt i medlemsstaten) ges tillstånd att praktisera som läkare?

Omfattar den hithörande gemenskapslagstiftningen uteslutande medborgare eller också övriga personer som är bosatta i Europeiska unionen?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(11 februari 1999)

I artikel 1 i rådets direktiv 93/16/EEG om underlättande av läkares fria rörlighet och ömsesidigt erkännande av deras utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis(2) står det faktiskt uttryckligen att direktivet bara gäller EU-medborgare.

Om en medlemsstat medger yrkesekvivalens för en läkare med EU-utbildning men utan EU-medborgarskap så är detta inte bindande för de andra medlemsstaterna.

Det bör i detta sammanhang vidare påpekas att även den som är EU-medborgare därutöver måste ha en utbildning som överensstämmer med direktivet och som har förvärvats huvudsakligen inom gemenskapen, även om en del av utbildningen får vara från ett land utanför gemenskapen. Detta framgår av kommissionens svar på den skriftliga frågan E-936/90(3) fran Jessica Larive som kommissionen hänvisar frågeställaren till.

(1) EGT L 165, 7.7.1993, s. 1.

(2) EGT L 165, 7.7.1993.

(3) EGT C 79, 25.3.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2470/98

från Nuala Ahern (V) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Kommissionens beslut att uppskjuta godkännandet av planerad motorväg i Irland

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att säkerställa att Pollardstown-myren skyddas och planen görs om, sedan man nu skjutit upp godkännandet av en sektion av den planerade Kildare-omfartsleden? Pollardstown-myren har utsetts till särskilt bevarandeområde enligt EG-rätt och tillförs vatten från grusvattentäkten Curragh som också förser Grand Canal och Guninnessbryggeriet med vatten. Det är den största och viktigaste grusvattentäkten i Irland. Skyddet av Pollardstown-myren riskerar att urholkas av förslaget till omfartsled eftersom delar av denna motorväg skulle anläggas i en utgrävning - tre kilometer lång och upp till sex meter djup - genom Curragh-vattentäkten.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(13 oktober 1998)

Ledamotens fråga innehåller en missuppfattning, nämligen den att kommissionen har skjutit upp god-kännandet av en sektion av den planerade Kildare-omfartsleden. Det förhåller sig istället så att kommissionen, till följd av klagomål som mottogs 1998 vad gäller ledens eventuella effekter på Pollardstown-myren, kontaktade de irländska myndigheterna. De bekräftade att man skulle lägga fram resultat från ytterligare undersökningar av projektets effekter innan man sluter huvudkontraktet för leden. Dessa resultat beräknas vara klara under hösten 1998.

Kommissionen kommer att undersöka resultaten noggrant för att se vilka konsekvenser de kan ha på projektet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3732/98

från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Rådets direktiv av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen

Artikel 17 i rådets direktiv 91/477/EEG(1) lyder som följer:

"'Inom en tid av fem år från dagen för genomförandet av detta direktiv i den nationella lagstiftningen skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om den situation som tillämpningen av direktivet har resulterat i, vid behov åtföljd av förslag till åtgärder.'"

Direktivet tillämpas på vitt skilda sätt i de olika medlemsstaterna, och jägare och tävlingsskyttar har stött på problem, och därför tillfrågas kommissionen följande:

- När kommer kommissionen att lägga fram den rapport som avses i artikel 17?

- När kommer kommissionen att uppge vilka medlemsstater som ännu inte tillämpar direktivet på tillbörligt sätt?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(8 februari 1999)

Kommissionen bekräftar sin avsikt att under 1999 rapportera till Europaparlamentet och rådet om läget med tillämpningen av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen, om så fordras tillsammans med förslag.

Denna rapport kommer att innehålla uppgifter om medlemsstaternas genomförande. Frågeställaren kan redan finna sådana uppgifter i kommissionens femtonde årsrapport om gemenskapsrättens tillämpning (1997)(2).

(1) EGT L 256, 13.9.1991, s. 51.

(2) EGT C 250, 10.8.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3472/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(25 november 1998)

Angående: Fastställande av den yttre gränsen för Argentinas exklusiva ekonomiska zon

Europeiska kommissionen bekräftade i sitt svar av den 22 april 1998 på min skriftliga fråga nr E-0496/98(1) angående ovannämnda fråga, att man delade min uppfattning om att situationer såsom de som ledde till beslagtagandet av skeppet Arpón skapar tolkningssvårigheter och viss instabilitet för de fartyg som är verksamma i denna region.

Kommissionen tillade att man dessutom anser att den berörda staten har en uppenbar plikt i enlighet med artikel 56.2 och med artikel 75 i Havsrättskonventionen, att tillföra alla nödvändiga preciseringar för avgränsningen av sin exklusiva ekonomiska zon, samt att denna, om den underlåter att göra så, är ansvarig för detta enligt internationell lag. I betraktande av detta tillade kommissionen att de argentinska myndigheterna, med avsikt att reda ut situationen, är beredda att hålla ett tekniskt möte med Spanien, vid vilket kommissionen accepterar att närvara. Om den juridiska osäkerheten kvarstår efter dessa kontakter kan det bli aktuellt med ett mer officiellt handlande.

Med tanke på att klargörandet av den argentinska exklusiva ekonomiska zonen inte har avancerat sedan dess:

1. Kan kommissionen redogöra för de åtgärder man har för avsikt att vidtaga för att lösa de problem som osäkerhet och instabilitet skapar för de fartyg som är verksamma i denna zon?

2. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidtaga för att Republiken Argentina skall uppfylla de förpliktelser som åligger den enligt de citerade artiklarna 56.2 och 75 i Förenta Nationernas Havsrättskonvention, och vilka ansvarsförpliktelser har man för avsikt att utkräva om det ovan nämnda inte uppfylls?

3. Kan kommissionen specificera vilket "mer officiellt" handlande man har för avsikt att företa om den juridiska osäkerheten kvarstår, som nu är fallet?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(9 mars 1999)

Sedan fartyget "Arpon" belades med arrest den 13 maj 1997 har inga ytterligare incidenter inträffat där gemenskapsfartyg har varit inblandade. Därför kan frågan om rättsosäkerhet avföras från diskussion, och ingen ytterligare åtgärd krävs. Kommissionen har inte deltagit i några bilaterala diskussioner mellan Spanien och Argentina i denna fråga.

(1) EGT C 323, 21.10.1998, s. 41.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3955/98

från James Nicholson (I-EDN) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Benskörhet

Vilka åtgärder har kommissionen fram till nu vidtagit för att genomföra de rekommendationer som framförs i rapporten om osteoropos i Europeiska gemenskapen, offentliggjord den 10 juni 1998?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-3736/98 och E-3955/98 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen

(8 februari 1999)

Kommissionens fäster stor vikt vid det allt större folkhälsoproblemet som benskörhet utgör.

Gemenskapen har kunnat ge stöd till sammanställningen av en rapport om benskörhet genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 645/96/EG av den 29 mars 1996(1) inom ramen för programmet för hälsofrämjande, och i juni 1998 anordnade parlamentet i Bryssel en konferens för att uppmärksamma offentliggörandet av denna rapport. I rapporten ingår rekommendationer till yrkesverksamma, beslutsfattare och allmänheten. Rapporten bidrar också till att fastställa vilka insatser som man helst bör vidta på EU-nivå.

Hittills har ungefär en miljon exemplar av sammanfattningen av denna rapport offentliggjorts och spritts i alla medlemsstater. Hela rapporten kommer snart att vara tillgänglig på alla EU-språk och den kommer att delas ut till alla parlamentsledamöter. Rapporten kommer att följas upp med förslag till rådets rekommendationer om benskörhet.

Syftet med folkhälsoprogrammet om hälsoövervakning som infördes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1400/97/EG av den 30 juni 1997(2) är att tillhandahålla gemenskapen och medlemsstaterna tillförlitliga och jämförbara uppgifter om tendenser inom hälsotillstånd och riskfaktorer. Benskörhet som sådan nämns inte i programmet, men alla frågor som har samband med benskörhet ingår i förteckningen över områden där man skall fastställa hälsoindikatorer som sjuklighet, funktionsförmåga och livskvalitet, kost och fysisk aktivitet.

Slutligen ingår i femte ramprogrammet för forskning möjligheten att ta upp benskörhet i kapitlet "En åldrande befolkning", där man nämner benskörhet som en av de sjukdomar i samband med åldrande som måste angripas.

(1) EGT L 95, 16.4.1996.

(2) EGT L 193, 22.7.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3762/98

från Jan Andersson (PSE) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Bevarandet av biologisk mångfald och jordbruk i de central- och östeuropeiska kandidatländerna

Fauna och flora har i flertalet av de öst- och centraleuropeiska ansökarländerna en artrikedom som i flera avseenden ser annorlunda ut än i Europeiska unionens medlemsstater. Farhågor finns att en kraftigt framdriven rationalisering av jordbruket i ansökarländerna kan komma att hota den biologiska mångfalden, vilket har beröringspunkter med dessa länders kommande deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken.

Vilka överväganden gör kommissionen beträffande behovet av att bevara den biologiska mångfalden i de central- och östeuropeiska ansökarländerna i samband med dessa länders kommande medverkan i CAP?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 februari 1999)

Kommissionen är medveten om den biologiska mångfald som finns i kandidatländerna och de risker som kan uppstå i samband med rationalisering och omstrukturering av jordbruket i dessa länder för framtida deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen anser att det är viktigt att främja förståelsen för hållbara och miljövänliga produktionsmetoder och skyddet av den biologiska mångfalden, och en diskussion pågår med dessa länder i syfte att förmedla gemenskapens erfarenheter på dessa områden. Det har också givits bistånd till miljövänligt jordbruk och naturskydd genom PHARE-projekt och bilaterala projekt som finansieras genom medlemsstaterna.

Från år 2000 kommer jordbruksstödet inför anslutningen (Sapard) att finnas tillgängligt för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för genomförandet av gemenskapens lagstiftning på jordbruksområdet, vilket inbegriper bestämmelser om miljövänligt jordbruk och främjandet av ett hållbart jordbruk och av landsbygdens utveckling. I samband med detta kommer finansiering att finnas tillgänglig för att bistå kandidatländerna med genomförandeåtgärder för att utveckla produktionsmetoder inom jordbruket som är utformade för att skydda miljön, inbegripet den biologiska mångfalden, och för att bevara landsbygden.

Under år 2000 kommer kommissionen dessutom att lägga fram en handlingsplan om jordbruket och den biologiska mångfalden i enlighet med meddelandet till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald(1). Denna handlingsplan kommer att tjäna som ett praktiskt redskap för att integrera den biologiska mångfalden i den gemensamma jordbrukspolitiken och kommer särskilt att fokusera på frågor om utvidgningen.

(1) KOM(98) 42 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3111/98

från Lissy Gröner (PSE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Förenkling av förfarandet för ansökning om bidrag från Europeiska kommissionen

Det ytterst utdragna förfarandet för EU-bidrag till de internationella litteraturdagarna i Erlangen, Interlit 4, gav åter ett exempel på hur tungrodd och komplicerad kommissionens praxis för att bevilja bidrag är. Sedan 1994 hade sökandena grundligt och noggrant sökt om stöd för sitt projekt hos alla berörda instanser, något som kostade dem mycket tid och avsevärda resurser.

De internationella litteraturdagarna kunde anordnas hösten 1997 utan stöd från Europeiska unionen tack vare en ytterst sparsam projektledning. Under tiden fick Interlit muntligen och informellt avslag på sin ansökan av kommissionen. Ännu idag väntar sökandena på ett officiellt skriftligt avslag från kommissionen och en klar motivering av beslutet.

1. Med vilken motivering avslogs Interlit-projektets ansökan om stöd trots den tidigare positiva bedömningen?

2. Varför har sökandena inte erhållit ett skriftligt besked om avslaget?

3. Med vilka medel ämnar kommissionen förenkla ansökningsförfarandet och snabba upp ansökningshandläggningen samt göra den öppen för insyn.

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(4 december 1998)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997 om att inrätta ett program för stöd till böcker och läsning inbegripet översättning (Ariane)(1) sker urvalsförfarandet för projekten i två etapper.

Kommissionen gör ett första urval för att se till att ansökningarna uppfyller de formella kriterierna för deltagande i programmet. Kriterierna anges i den inbjudan att lämna förslag som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

I artikel 5 i Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta Ariane-programmet föreskrivs att kommissionen skall lämna förslag till programkommittén om villkor och urvalskriterier samt om det finansiella stöd som skall ges till de utvalda projekten. Kommittén sammanträdde den 3 oktober 1997. Vid urvalet biträds kommissionen av en grupp oberoende kulturexperter som bedömer ansökningarnas konstnärliga och kulturella kvalitet.

1. Kommissionen måste tyvärr informera parlamentsledamoten om att projektet fanns med efter den första urvalsomgången (det formella förhandsurvalet), men inte i det slutliga urvalet.

2. Officiell information om resultaten från 1997 års ansökningsomgång för Ariane-programmet skickades till de projektansvariga i början av 1998. Efter programkommitténs möte fick de berörda på egen begäran muntlig information av kommissionen om att projektansökan avslagits.

3. Kommissionen vill uppmärksamma parlamentsledamoten på att den är skyldig att tillämpa det urvalsförfarande som anges i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997(2). Kommissionen tillämpar dessa bestämmelser strikt men öppet.

(1) EGT L 291, 24.10.1997.

(2) EGT C 136, 1.5.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3695/98

från Patrick Cox (ELDR) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: Broschyr med detaljerade trafikregler

Med tanke på att antalet trafikolyckor och dödsfall i trafiken ökar och att kommissionen åtagit sig att lägga fram ett program om trafiksäkerhet, kommer kommissionen att överväga att ge ut en broschyr på alla språk med detaljerade trafikregler i alla medlemsstater?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(21 december 1998)

Kommissionen fäster frågeställarens uppmärksamhet på det faktum att de flesta trafikregler som skall tillämpas i Europa har harmoniserats genom Geneve- och Wienkonventionerna, som har antagits av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa.

Trots detta finns det fortfarande skillnader som kan vara nog så viktiga för personer som färdas på vägar genom Europa. Till följd av detta, publicerade kommissionen 1991 en broschyr tillsammans med "Alliance internationale de tourisme" (AIT) och som visar de viktigaste skillnaderna vad gäller trafikregler och skyltar. Broschyren, som finns på engelska, franska och tyska, har fått stor spridning genom AIT:s nationella föreningar. Råden i denna broschyr gäller fortfarande.

Det kommer att göras en bedömning av kostnader och eventuell nytta av en broschyr av det slag som ledamoten föreslår. Dessa kan bedömas i förhållande till andra upplysningskampanjer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3812/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(22 december 1998)

Angående: Program och projekt beträffande telekommunikation, informationsteknik och audiovisuell teknik i Katalonien

Mot bakgrund av den insynspolitik som kommissionen bedriver gällande sina utgifter: Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för telekommunikationer, informations- och audiovisuell teknik?

Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies

(18 januari 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.