ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1375/01

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Åldersdiskriminering inom området för forskning och utveckling

Ett av de huvudteman som diskuterades vid Europeiska rådets möte i Stockholm var den utmaning som samhället ställs inför på grund av en åldrande befolkning. Det fastslogs att det fanns ett behov av att öka anställningsgraden i synnerhet bland äldre människor.

I avsnitt 2.2 om mänskliga resurser och rörlighet i det sjätte fleråriga ramprogrammet 20022006 erkänns dessutom behovet av att maximalt utnyttja den potential som erbjuds av alla befolkningsskikt inom området för vetenskap och teknik.

Mot bakgrund av dessa mål, kan kommissionen garantera att det inte kommer att finnas några övre åldersgränser för utbildningsprogrammen i det sjätte ramprogrammet, vilket var fallet i det femte ramprogrammet.

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(18 juni 2001)

Kommissionen planerar inte några åldersgränser för verksamheten Mänskliga resurser och rörlighet i det fleråriga ramprogrammet 20022006 för forskning, teknisk utveckling och demonstration. Forskarnas ansökningar avseende åtgärderna inom de olika verksamhetsområdena kommer att bedömas utifrån kandidaternas respektive kvalifikationer och erfarenheter på olika stadier av deras utbildning. I vissa fall kommer de utbildningselement som planeras av naturliga skäl främst att rikta sig till forskare som står i början av sin forskarkarriär, till exempel när det handlar om vissa allmänna stödåtgärder som nätverk för forskarutbildning, även om detta inte utesluter att även äldre forskare som startat sin forskarkarriär senare i livet eller har haft avbrott i sin karriär kan delta. Andra åtgärder, som stöd till forskargrupper inom spetsforskningens högsta nivåer, eller vetenskapliga utmärkelser för forskning, kommer snarare att beröra mer etablerade forskare i ett senare stadium av deras karriär.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0935/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: En kommissionsanställds ansvar

I fallet med bedrägerierna hos Perry Lux har det bland de få projekthandlingar som återfunnits visat sig att ECHO:s chef Gomes-Reino undertecknat tre av fyra kontrakt med Perry Lux och Hubert Onidi ett. Den sistnämnde har tvingats lämna sin anställning vid kommissionen. Gomes-Reino har däremot frikänts av kommissionen.

Anser kommissionen därmed att en kommissionsanställd i chefsbefattning kan signera och därmed godkänna projekt utan att sedan behöva ta ansvar för dess negativa konsekvenser?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Kommissionen vill påminna parlamentsledamoten om att det i de olika disciplinära förfarandena i samband med ärendet Perry Lux-Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) även ingick en utredning av fallet Santiago Gómez Reino.

Förfarandet inleddes för att klargöra Santiago Gómez Reinos ansvar som direktör för ECHO. Särskilt viktigt var lagligheten i vissa av honom undertecknade avtal för att genomföra humanitärt bistånd, vilka i stället bl.a. användes för att uppbringa personal för att genomföra åtgärderna.

De disciplinära förfarandena har vederbörligen avslutats och visat att inga av anklagelserna mot Santiago Gómez Reino varit befogade, varken faktiskt eller juridiskt. Han har friats från disciplinförfarandenas anklagelsepunkter mot honom, då han inte kunde hållas ansvarig för de påtalade överträdelserna, eftersom dessa hemlighållits för honom. Inte vid något tillfälle har Santiago Gómez Reino anklagats för att ha haft personlig vinning av olika oegentligheter.

Beslutet är, som vanligt, slutgiltigt i de disciplinära förfaranden som parlamentsledamotens fråga avser. Detta förutsätter dock att inga nya fakta inkommer i ärendet, vilket hittills inte har skett.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1918/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Resultat av gemenskapens stöd för grundande av gemensamma fiskeföretag

Vid ett möte i november 1999 godkände Europeiska unionens fiskeriministrar ett antal stöd för grundande av gemensamma företag. Dessa stöd uppgick till 80 procent av de stöd som fastställts för skrotning. Man beslutade att behandla gemensamma företag på samma sätt oberoende av om de grundats inom ramen för avtal med tredjeländer eller inte.

Frågan väcker särskilt intresse med tanke på de förändringar som gemenskapens fiskesektor genomgått på senare tid. De gemensamma företagen skulle nämligen kunna utgöra ett alternativ i detta sammanhang.

Kan kommissionen lägga fram statistiska uppgifter om de resultat som fiskeriministrarnas beslut från november 1999 om gemensamma företag gett inom gemenskapens fiskesektor samt uppge vad man inom en nära framtid kan förvänta sig på detta område när det gäller att ta fram en ny strategi för den mycket känsliga fiskesektorn inom vår union?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Rådet antog den 17 december 1999 rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn(1) där villkoren för att bilda gemensamma företag ändrades från och med den 1 januari 2000.

Enligt de rapporter som inkommit till kommissionen från de berörda medlemsstaterna har antalet gemensamma företag som skapats under år 2000 med bidrag från Fonden för fiskets utveckling (FFU) förblivit mycket begränsat. Det var endast Spanien som finansierade två projekt för bildande av gemensamma företag med en total investering på cirka 2,67 miljoner euro. Bidraget från gemenskapen uppgick till 1,33 miljoner euro.

Det bör noteras att under det första genomförandeåret för FFU:s strukturprogram var antalet projekt som erhöll finansiering via de nationella myndigheterna mer begränsat, med hänsyn till den tid det tog för medlemsstaterna att införa system för statligt stöd.

(1) EGT L 337, 30.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0659/01

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Europeiska rådet i Lissabon och innovation

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade rådet och kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna, när så är lämpligt, införa en europeisk resultattavla för innovation senast i juni 2001. Tror kommissionen att detta mål kommer att nås och vilka belägg har den för att motivera sin åsikt?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(11 maj 2001)

Europeiska rådet i Lissabon uttalade i mars 2000 önskemålet att en europeisk resultattavla för innovation skulle finnas tillgänglig senast i juni 2001.

En preliminär version av denna resultattavla offentliggjordes som bilaga till kommissionens meddelande Innovation i en kunskapsstyrd ekonomi av den 20 september 2000(1). Den täcker 16 indikatorer inom fyra områden (mänskliga resurser, skapande av ny kunskap, överföring och tillämpning av kunskap samt innovationsfinansiering, produktion och marknader)(2).

Vid det informella industriministermötet i Manchester i februari 2001 bekräftades önskemålet från Lissabon:

och kommissionen uppmanades att vidareutveckla och senast i juni lägga fram den europeiska resultattavlan för innovation, med beaktande av både kvantitativa och kvalitativa aspekter och med snabb och lämplig insamling av uppgifter.

Arbetet med den europeiska resultattavlan för innovation pågår. Resultattavlan kommer att ha samma struktur, men enligt planerna skall de senaste uppgifterna för 11 av de 16 indikatorerna tillhandahållas. Tillgången till färska uppgifter torde underlättas betydligt i framtiden, eftersom medlemsstaterna enats om att genomföra den gemenskapsomfattande innovationsundersökningen oftare.

I resultattavlan för juni 2001 skall också trenduppgifter för 11 indikatorer ingå. Den kommer därför att bli mer djupgående än den preliminära versionen som mer hade karaktären av en ögonblicksbild. De kvalitativa aspekterna kommer att täckas inom det europeiska trenddiagrammet för innovation, ett kommissionsprojekt med regelbundna undersökningar av medlemsstaternas innovationspolitik.

Av dessa anledningar anser kommissionen att den europeiska resultattavlan för innovation torde bli färdig enligt planen och enligt önskemålet från Lissabon.

Kommissionen skickar direkt till frågeställaren och parlamentets sekretariat de handlingar som innehåller den information som begärts.

(1) KOM(2000) 567 slutlig.

(2) Den preliminära versionen av resultattavlan finns på www.cordis.lu/trendchart.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0643/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s budget

BSE-krisen kulminerade i en rad fakta som ifrågasatte den produktionsorienterade inriktningen inom den europeiska jordbrukspolitiken. De beslut som kommissionen och viktiga medlemsstater fattat om behovet av att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken gör det därför nödvändigt att också tänka på att det krävs en konsekvent och djupgående reform av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitikens budget som i dag utgör 45 procent av gemenskapens budget. Reformen kan inte vänta till slutet av perioden 20002006 såsom fastställdes i Agenda 2000. Vilka reformer av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken och gemenskapens budget har kommissionen planerat?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 maj 2001)

Kommissionen delar ledamotens åsikt om BSE-krisens (bovin spongiform encefalopati) allvarliga karaktär. BSE-krisen manar till omedelbara åtgärder på marknaderna för nötkött och foder.

Dessa åtgärder bör särskiljas i halvtidsgranskningen som förutses i Europeiska rådets slutsatser i Berlin den 25 mars 1999. Halvtidsgranskningen år 2002 kommer att omfatta flera sektorer (jordbruksgrödor; system för mjölkkvoter; vinproduktionspotential) och jordbruksbudgeten.

Ytterligare sektorer kan komma att läggas till mot bakgrund av analysen av den aktuella krisen och marknaderna för nötkött och foder efter krisen. Budgetstrukturen efter granskningen kan emellertid inte föregripas före själva halvtidsgranskningen.

Agenda 2000-reformen omfattar inte hela den ekonomiska effekten före år 2003. År 2001 kommer därför att vara analysåret.

Slutligen, vad gäller frågan om den totala jordbruksbudgeten och dess andel av den allmänna budgeten, fastställs siffrorna fram till år 2006 i Europeiska rådets slutsatser i Berlin den 25 mars 1999. Den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) totala budget kommer stegvis att minska från och med år 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1275/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(2 maj 2001)

Ämne: EU-stöd till La Fundación Euroárabe i Granada

La Fundación Euroárabe som bildades 1995 i Granada (Spanien) som ett alternativ till det misslyckade Universidad Euroárabe, har även den blivit ett fiasko.

Båda projekten, som fått stöd från Europeiska unionen och den spanska regeringen för att stärka samarbetet mellan Europa och arabländerna, har havererat på grund av bristande resurser. Nu försöker man åter lansera denna stiftelse och fylla den med ett innehåll den aldrig haft.

Hur kommer det sig att kommissionen hela tiden har fortsatt att stödja La Fundación Euroárabe i Granada ekonomiskt och i vilken mån är kommissionen beredd att medverka ekonomiskt och logistiskt för att det program som utarbetats av de ansvariga för den nygamla stiftelsen skall kunna genomföras och för att man på medellång och lång sikt skall kunna uppnå målsättningen att stärka samarbetet mellan Europa och arabländerna?

Svar från Chris Patten på kommissionens vägnar

(20 juni 2001)

Kommissionen har varit den viktigaste finansiären för det euroarabiska institutet för företagsledning (Ecole euro-arabe de gestion d'entreprise, EAMS) i Granada sedan den grundades år 1995. Kommissionen har bland annat bidragit med 6 miljoner euro till EAMS:s kapital och med 2,5 miljoner euro till omkostnaderna för institutets administration.

Trots dessa investeringar, som förstärkts genom inhemska och regionala bidrag, har institutet aldrig lyckats nå den effektivitetsnivå som krävs dels för att uppnå de fastställda målen, dels för att uppnå en rimlig finansiell självförsörjningsgrad. En allmän utvärdering av institutet, som utfördes på uppdrag av kommissionen och genomfördes av en grupp internationella experter år 2000, har bekräftat detta faktum.

Tvärtemot de ursprungliga förväntningarna har det positiva mottagande som upprättandet av denna institution fick i arabvärlden inte tagit sig uttryck i något finansiellt stöd eller några aktiva insatser. Av ett finansiellt åtagande på 3 miljoner US-dollar år 1998, har Arabförbundet faktiskt endast bidragit med 1,7 miljoner US-dollar. Eftersom institutet emellertid redan från starten var ett euroarabiskt projekt måste en aktiv institutionell och finansiell arabisk medverkan betecknas som ett villkor för att institutets framtid skall kunna garanteras.

Mot denna bakgrund är för närvarande en nyorientering och ett återupprättande av institutets anseende under utredning, i syfte att finna en ny och solidare organisatorisk och finansiell underbyggnad.

Denna omstrukturering kräver att ledningen av institutet grundar sig på ett verkligt euroarabiskt partnerskap, vilket inkluderar finansiering av verksamheten. Om dessa villkor kan uppfyllas är det möjligt att kommissionen inom ramen för ett verkligt partnerskap beslutar att bidra till omkostnaderna för institutets verksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1514/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Melodifestivalen

När man för några årtionden sedan startade Melodifestivalen var det i syfte att sprida kunskap om sång och musik från de europeiska länderna. Under årens lopp har den gjort musikaliska verk av en mängd europeiska kompositörer, sångtextförfattare och artister kända. Dessutom har den gett tillfälle till att höra sånger på alla europeiska språk, sånger som även burit den särskilda musikaliska karaktär som finns i vart och ett av dessa länder.

Under de senaste åren har tävlingen ändrat form och rådande uppfattning har varit att sångtexterna kan framföras på ett annat språk än det språk som talas i det land som sången representerar. Detta har i allt högre grad lett till att sångerna sjungs på engelska ett språk som anses mer kommersiellt och internationellt. Följden av detta har blivit att den skapande mentaliteten numera är främmande och oförenlig med europeisk mentalitet och att den dessutom saknar de inslag som kan identifieras som europeiska. Tävlingsbidragen låter i princip likadana. De saknar helt den särskilda musikaliska karaktären från landet i fråga och sjungs inte heller på landets språk.

Jag vill be kommissionen redogöra för

- om EU stödjer Melodifestivalen ekonomiskt direkt eller indirekt,

- vad den anser om att engelska är det dominerande språket på bekostnad t.ex. av danska, svenska, grekiska, portugisiska och nederländska, samt

- om den har någon möjlighet att på ett effektivt sätt ingripa gentemot den kommitté som organiserar denna sångtävling så att respekt för språken och den kulturella mångfalden i Europa blir praxis.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(12 juli 2001)

Europeiska melodifestivalen anordnas av Europeiska radiounionen (Union Européenne de Radiodiffusion) och har inte fått några bidrag från gemenskapen.

Det bör noteras att UER är en yrkessammanslutning för nationella radiostationer runtom i världen, med säte i Genève, som agerar på sina europeiska medlem mars vägnar.

Vad beträffar gemenskapens behörighet, särskilt inom kultur, har den enligt artikel 151 (f.d. artikel 128) i EG-fördraget endast behörighet att via ekonomiska bidrag uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna.

Följaktligen är gemenskapen inte behörig att ändra deltagarreglerna för Europeiska melodifestivalen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1020/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Export av varor och tjänster

1. Kan kommissionen ange vilka av EU:s medlemsstater som för närvarande tillhandahåller en geografisk analys av sin export av varor och tjänster?

2. Kan kommissionen, i fråga om dessa medlemsstater, uppge siffrorna för den samlade exporten av varor och tjänster till euroområdet och resten av världen under de senaste tio åren, eller om detta inte möjligt, för den längsta perioden som det finns siffror tillgängliga för?

3. Kan kommissionen också ange dessa siffror i procent av varje lands BNP för denna period?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(27 juni 2001)

Inom ramen för statistiken över betalningsbalansen översänder alla medlemsstater uppgifter om betalningsbalansen fördelat efter geografiskt område på minst nivå-1 (världen, EU:s 15 medlemsstater [EU15], området utanför EU15, Kanada, USA, Japan, världen [ej fördelat], euroområdet, området utanför euroområdet) till Eurostat. Dessa uppgifter är nödvändiga för att kunna sammanställa en aggregerad betalningsbalans (EU15 och euroområdet). Tidsserier med geografisk fördelning avseende euroområdet och området utanför detta finns tillgängliga fr.o.m. 1995, dock har endast medlemsstaterna inom euroområdet rapporterat uppgifter (Irland började rapportera 1999). Uppgifter från Danmark, Grekland, Sverige och Storbritannien finns därför inte tillgängliga med denna geografiska fördelning (inom och utanför euroområdet). Tidsserier med geografisk fördelning avseende världen, EU15 och området utanför EU15 finns tillgängliga fr.o.m. 1992.

Eurostat ansvarar för att gemenskapens betalningsbalans sammanställs och Europeiska centralbanken (ECB) ansvarar för att euroområdets aggregerade betalningsbalans sammanställs. ECB och medlemsstaterna har kommit överens om att de uppgifter som medlemsstaterna översänder för den aggregerade betalningsbalansen för euroområdet (euroområdet och området utanför) inte skall offentliggöras. Det är ECB som ensamt ansvarar för dessa siffror och de kan endast beställas från ECB. De uppgifter som medlemsstaterna översänder för att de aggregerade uppgifterna för EU15 skall kunna sammanställas (världen, EU15 och området utanför EU15) kan beställas från Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat).

En Excel-fil med tillgänglig information kommer att tillställas parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0363/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(14 februari 2001)

Ämne: Xerox omstrukturering - förhandsbeslut

Xerox håller för närvarande på att omstrukturera sin europeiska produktionsverksamhet i Venrey i Holland, Mitcheldean i Förenade kungariket och Dundalk i Irland.

Kan kommissionen klargöra för Xerox att det skulle handla om en klar överträdelse av gemenskapsrätten och att kommissionen i sådana fall skulle vidta lämpliga rättsliga åtgärder om det framkom att besluten om omstrukturering verkligen hade fattats innan samrådet med de anställda inletts?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0362/01, E-0363/01 och E-0366/01 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(26 april 2001)

Med hänsyn till arbetstagarnas rättigheter måste beslut som gäller omstrukturering av företag fattas i enlighet med den nationella lagstiftning som omsätter vissa direktiv om arbetsrätt och relationer mellan arbetsmarknadens parter, särskilt rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar(1), rådets direktiv 98/50/EG av den 29 juni 1998 om ändring av direktiv 77/187/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter(2) och rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare(3).

I alla dessa direktiv föreskrivs adekvat och effektiv information till och samråd med arbetstagarrepresentanterna innan det fattas och genomförs beslut som kan påverka arbetstagarna. Xerox är förstås tvungna att iaktta dessa skyldigheter när det gäller alla beslut som omfattas av tillämpningsområdet för ovannämnda direktiv i fråga om de åtgärder som vidtas på europeisk nivå.

Trots att alla de medlemsstater som är inbegripna i den planerade omstruktureringen på ett riktigt sätt har införlivat bestämmelserna i dessa direktiv i sin nationella lagstiftning, vill kommissionen understryka att alla frågor som uppkommer på detta område skall behandlas enligt de nationella förfaranden som gäller för relationerna mellan arbetsmarknadens parter och/eller av de nationella domstolarna i första instans.

När det gäller sysselsättningsaspekterna vill kommissionen informera parlamentsledamoten om att kommissionens tjänstemän inte haft några möten eller kontakter med företrädare för Xerox eller företag som representerar Xerox eller deras arbetstagarrepresentanter och att inga sådana möten eller kontakter har planerats i framtiden.

(1) EGT L 225, 12.8.1998.

(2) EGT L 201, 17.7.1998.

(3) EGT L 254, 30.9.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0650/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Kontroll av användningen av giftiga ämnen på spanska apelsiner

I kommissionens svar på min fråga P-1189/00(1) sägs att de spanska myndigheterna har dragit in tillstånden för användning av kolofonium som modifierats med maleinsyraanhydrid och förestrats med pentaerytritol. Detta ämne har använts på spanska apelsiner.

Kan kommissionen svara på om och när de spanska myndigheterna har dragit in dessa tillstånd?

Bör inte kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 226 (före detta artikel 169) i EG-fördraget om det visar sig att några fel har begåtts?

(1) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 158.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(16 maj 2001)

Efter kommissionens inledande överträdelseförfarande inledde de spanska myndigheterna formellt ändring av användningstillstånden för behandling ac citrusfrukter med ämnen som innehåller harts som omvandlats med maleinsyraanhydrid och förestrats med pentaerytriol för att följa gällande EG-lagstiftning, särskilt parlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel(1).

Följaktligen avskrev kommissionen överträdelseförfarandet den 21 mars 2000.

Vid behov och om det uppkommer nya och precisa uppgifter, kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder mot de spanska myndigheterna och vid behov inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget.

(1) EGT L 16, 18.3.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1128/01

från Daniel Hannan (PPE-DE) till rådet

(3 april 2001)

Ämne: Lobbyverksamhet för EU som supermakt

Det påstås att Amerikanska kommittén för ett förenat Europa ställt statliga ekonomiska medel från Förenta staterna till förfogande för organisationer som verkar för europeisk integration.

I sitt svar på fråga E-3127/00(1) svarade rådet inte på den del av frågan som rörde dess handlingar. Kan det nu svara på om det förfogar över några handlingar i detta ärende?

Kan rådet också klargöra om det under sina möten någonsin diskuterat denna amerikanska kommitté eller andra underrättelsetjänstfinansierade byråer eller verksamheter som har en ökad europeisk integration som syfte?

Har rådet vidare några uppgifter om huruvida icke-medlemsstater gav ekonomiskt stöd till organisationer som organiserade kampanjer inför Förenade kungarikets omröstning om medlemskap i EEG 1975? Vilken sekretessnivå gäller för dessa?

(1) EGT C 163 E, 6.6.2001, s. 39.

Svar

(16 juli 2001)

Eftersom rådet inte har någon ny information i ärendet kan det bara bekräfta sitt svar till den ärade parlamentsledamoten på hans fråga E-3127/00.

Rådet har aldrig tagit del av eller diskuterat de påståenden som den ärade parlamentsledamoten syftar på och har följaktligen heller inga som helst handlingar angående detta.