SKRIFTLIG FRÅGA E-2021/00

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Framsteg med Corpus Juris

Mot bakgrund av förslaget till rådets direktiv om kampen mot bedrägerier och förfalskningar i samband med andra betalningsmedel än kontanter kunde man konstatera att kommissionen använder en ny teknik för att tillnärma medlemsstaternas rättssystem. Man strävar inte längre efter en enhetlig ordalydelse för definitionen av straffbara handlingar i alla medlemsstater, utan enbart efter ett noggrant beskrivet resultat som skall uppnås i alla medlemsstater. Målet en europeisk straffkatalog eftersträvas uppenbarligen inte längre.

Mot denna bakgrund skulle jag vilja ställa följande frågor till kommissionen:

1. Hur långt har arbetet med Corpus Juris framskridit?

2. Vilka kostnader har uppstått i samband med detta arbete?

3. Anser kommissionen att det fortfarande är motiverat att gå vidare med detta arbete med tanke på övergången till ovannämnda teknik?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

Först och främst vill kommissionen påpeka att förslaget till rådets rambeslut om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter(1) inte har något samband med Corpus juris. Syftet med förslaget är att se till att bedrägerier och förfalskningar som rör alla former av betalningsmedel utöver kontanter skall anses vara en straffbar handling

som kan bestraffas med effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i alla EU-medlemsstater. Enligt artikel 34.2 b (f.d. artikel K.6) i Fördraget om Europeiska unionen får rådet fatta rambeslut om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar. Rambesluten skall vara bindande för medlemsstaterna när det gäller de resultat som skall uppnås, men skall överlåta åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt. De skall inte heller ha direkt effekt. Inom den tredje pelaren kan därför enhetlig ordalydelse på sin höjd åstadkommas i absoluta undantagsfall.

Corpus juris(2) behandlar det straffrättsliga skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen, och har utarbetats av universitetet i Utrecht. Bidrag till ett belopp på 493 000 euro har utgått från kommissionen (för experter, organisation, översättning, publikation). En del av uppföljningsstudien av Corpus juris, som kommer att bli på cirka 2 000 sidor, har redan offentliggjorts(3). Kommissionen bedömer att arbetet fortfarande är berättigat, särskilt inom ramen för regeringskonferensen, för att ge kommissionen en tydligare bild av frågan om en europeisk åklagarmyndighet. På den punkten vill kommissionen hänvisa till sitt svar på skriftlig fråga E-2596/1999 från Daniel Hannan(4), samt till kommissionens meddelande av den 28 juni 2000(5). Kommissionen håller på att utarbeta en kompletterande kommentar till sitt yttrande inför regeringskonferensen om skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen Bedrägeribekämpning För en gemensam övergripande strategi(6) där man kommer att behandla frågorna om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och om en europeisk åklagarmyndighet.

(1) KOM(1999) 438 slutlig.

(2) Corpus juris finns på Internet: http://www.law.uu.nl/wiarda/corpus/index1.htm.

(3) La mise en oeuvre du Corpus juris dans les Etats membres, M. Delmas-Marty/J.A.E Vervaele, Intersentia, Utrecht, 2000.

(4) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 79.

(5) KOM(2000) 358 slutlig.

(6) KOM(2000) 34 slutlig.