SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/192

(2004/C 33 E/195)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1943/03

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(13 juni 2003)

Ämne: Nitratdirektivet och rekonstruktion av intensiv djurhållning

I en skrivelse av den 4 januari 2003 fäste den nederländska miljögruppen Milieudefensie avdelningen Landbouw Twente kommissionens uppmärksamhet på rekonstruktionen av de koncentrationsområden varmed man i delar av Nederländerna avser att försöka omstrukturera den intensiva djurhållningen.

Ursprungligen hade man som utgångspunkt att även förverkliga miljömålsättningarna, till exempel att minska mängden nitrat i grundvattnet som i ett antal områden ligger långt över den europeiska normen. Dessvärre visar det sig att ledningen i sitt beslutsfattande förlorar denna och andra miljömålsättningar ur sikte, och man strävar numera inte alls efter miljömålen, långt mindre kommer man att uppnå dem.

Det framgår av ”Startnotitie Milieu Effectrapportage Reconstructie concentratiegebieden Salland-Twente” (Inledande anteckningar för en miljöeffektrapport beträffande rekonstruktion av koncentrationsområden i Salland-Twente) som Milieudefensiegroep även har skickat kommissionen.

I delar av det området, de så kallade ”jordbruksutvecklingsområdena”, kommer till och med en autonom utvidgning av kreatursbesättningarna att tillåtas som framgår av områdesplanerna.

Trots detta fortsätter de nederländska myndigheterna rekonstruktionsplanerna, och provinsstyrelsen i Overijssel har beslutat att ställa 40 miljoner euro till förfogande.

Anser även Europeiska kommissionen att rekonstruktionspolitiken måste vara inriktad mot tillämpning och efterlevnad av de europeiska miljömålsättningarna?

I vilken utsträckning strider de nederländska myndigheternas stöd mot nitratdirektivet (91/676/EEG) (1)?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 augusti 2003)

När det gäller nitratdirektivet är Nederländerna utsatt för det hårdaste miljötrycket i Europa från stallgödsel och jordbruksverksamheter. Om man som indikator använder den årliga tillförseln av nitrat (N) per hektar från stallgödsel och mineralgödningsmedel uppgår det genomsnittliga värdet till 486 kg N/år, varav 265 kg från stallgödsel och 184 kg från mineralgödningsmedel (referensåret 1997, Eurostat, Statistic in focus, environment and energy, Theme 8-16/2000).

Vattenkvaliteten påverkas kraftigt av jordbruket och hela Nederländernas territorium har förklarats vara nitratkänsligt område enligt nitratdirektivet. Därför måste ett åtgärdsprogram genomföras för hela territoriet.

Åtgärdsprogrammet kräver bland annat åtgärder för att införa en minsta kapacitet hos lagringsutrymmen för stallgödsel, perioder när det är förbjudet att sprida vissa typer av gödningsmedel, användning av gödningsmedel som innehåller balanserade mängder kväve med hänsyn till grödans beräknade kvävebehov och den mängd kväve som grödorna tillgodogör sig från marken och gödning.

Ett särskilt tak för kväveanvändning per år fastställs i direktivet, och insatserna inom ramen för åtgärdsprogrammen skall säkerställa att det taket inte överskrids för varje jordbruksfastighet eller besättning.

För att värna om unionens vattenresurser har kommissionen redan inlett rättsliga åtgärder mot flera medlemsstater, som den anser inte uppfyller sina åligganden enligt nitratdirektivet.

Ett mål behandlas för närvarande i EG-domstolen därför att Nederländerna har underlåtit att genomföra ett åtgärdsprogram enligt nitratdirektivet på de viktigaste punkterna och domen väntas falla inom några månader.

När det gäller omstrukturering av arealer för intensiv djurhållning i Nederländerna har de nederländska myndigheterna lämnat följande uppgifter:

a) Syftet med lagen för omstrukturering av områden med intensiv djurhållning (rekonstruktionslag; Staatsblad 2002-115) är att främja ett gott utnyttjande av de berörda områdena, i synnerhet när det gäller jordbruk, natur, skog, landskap, fritidsområden, vatten, miljö och infrastruktur, och också förbättra levnads- och arbetsvillkoren och den ekonomiska strukturen. Rekonstruktionslagen är alltså avsedd att minska problemen med den intensiva djurhållningen genom att förbättra markanvändningen.

b) Varje rekonstruktionsområde (t ex Salland/Twente) skall lägga fram en rekonstruktionsplan som innebär ett förbättrat utnyttjande av de berörda områdena när det gäller jordbruk, natur, landskap, vatten och miljö. I en sådan plan skall ingå både intensifieringsområden och extensifieringsområden. I extensifieringsområdena är djurtätheten för hög med hänsyn till naturens, landskapets, miljöns och vattnets sårbarhet. I intensifieringsområdena kan antalet djur öka utan att det skadar andra intressen. Överföring av jordbruksföretag från intensiva ormåden till andra regioner uppmuntras också. Den plan som nyligen skisserades för Salland/Twente innehåller både intensifierings- och extensifieringsområden, men den kommer inte att medföra någon sammanlagd ökning av djurtätheten.

c) Rekonstruktionslagen är inte den enda lag som styr utvecklingen av djurhållningen i Nederländerna. Antalet djur regleras exempelvis med hjälp av systemet med kvoter för produktionen av stallgödsel, svinkvoter, fjäderfäkvoter och mjölkkvoter. Under de senaste åren har de nederlänska myndigheterna lagt ut mer än 800 miljoner euro på att köpa upp svin- och fjäderfäkvoter för sammanlagt 12 miljoner kg fosfat. Ett av syftena med reskonstruktionsplanen är att anpassa situationen till denna utveckling.

Mot bakgrund av den information som de nederländska myndigheterna har lämnat noterar kommissionen att rekonstruktionslagen inte bör leda till någon ökning av antalet djur. Därför är det allmänna villkor uppfyllt som innebär att denna lag inom ramen för sin målsättning inte strider mot nitratdirektivets mål.

(1) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.