SKRIFTLIG FRÅGA E-4061/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(13 januari 1999)

Angående: Rådets (jordbruk) möte den 15 december 1998 - beslut att förbjuda vissa tillväxtbefrämjande antibiotika

Vid detta rådets (jordbruk) möte beslutades att man under en sexmånadersperiod räknat från den 1 januari 1999 skall trappa ned den rutinmässiga användningen av zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin och tylosin.

Kan kommissionen ge en fullständig förklaring till bakgrunden till detta beslut och framförallt ange på vilken vetenskaplig grund beslutet vilar?

Kan kommissionen, mot bakgrund av detta beslut, även kommentera det arbete som har utförts av

1. GD XXIV:s sektorsövergripande arbetsgrupp, som undersöker de aspekter som har att göra med människors hälsa i samband med användning av antibiotika inom humanmedicinen och jordbruket, och

2. industriövervakningsprogrammet för djurhälsa i samarbete med GD VI, som har givits i uppdrag av kommissionen att undersöka säkerhetsaspekterna vad gäller dessa produkter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 februari 1999)

Enligt bestämmelserna i bilaga XV till Anslutningsakten skall kommissionen före den 31 december 1998 fatta beslut om den svenska begäran att förbjuda all antibiotika som godkänns i direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser(1). Dessutom har kommissionen förbundit sig att fastställa hur välgrundade de förbud är som införts av Finland mot antibiotikan spiramycin och tylosin respektive av Danmark mot antibiotikan virginiamycin.

Enligt vad som anges i ingressen till rådets förordning (EG) 2821/98 av den 17 december 1998 om ändring, vad avser återkallande av tillstånd för vissa antibiotika, av direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser(2) har de indragna gokännandena av zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin och tylosinfosfat sin vetenskapliga grund i vissa uttalanden från Vetenskapliga kommittén för djurfoder och i slutsatserna och rekommendationerna från Världshälsoorganisationens konferens i Berlin i oktober 1997, Ekonomiska och sociala kommittén och Internationella byrån för epizootier och konferensen i Köpenhamn i september 1998 om det mikrobiella hotet. Mot bakgrund av dessa rekommendationer måste antibiotikaresistensen anses vara ett väsentligt och sammansatt problem med internationella dimensioner och det är absolut nödvändigt att med alla tillgängliga medel bekämpa de resistensfenomen som uppträder på sjukhus men också bland befolkningen.

Godkännandet av de fyra ovannämnda typerna av antibiotika har alltså dragits in för att skydda folkhälsan. Ingen antibiotika som används inom humanmedicinen eller som man vet leder till korsresistens med antibiotika som används inom humanmedicinen bör längre tillåtas som tillsats. I framtiden bör dessa ämnen av principiella skäl förbehållas humanmedicinen. Förbudet att använda dessa fyra typer av antibiotika i foder bör bidraga till att förhindra att den latenta resistensen hos djur och därmed minska risken att resistensen överförs till människan. Det rör sig om en förebyggande säkerhetsåtgärd som kan komma att omarbetas mot bakgrund av resultaten av de undersökningar som skall genomföras och de upplysningar som framkommer i samband med programmet för resistensövervakning.

Kommissionen har bett Vetenskapliga styrkommittén att undersöka de olika aspekterna i samband med antimikrobiella läkemedel och utvecklingen av resistens. Kommittén har upprättat en multidiciplinär arbetsgrupp med ett brett fält av arbetsuppgifter, däribland problemets omfattning, dess orsaker vad gäller vetenskapliga mekanismer och deras samband med hur human- och veterinärmedicinen utövas, djurhållning och växtskydd. Ett dokument med de första resultaten bör snart föreligga och kommittén ombeds tillhandahålla sitt slutliga yttrande före april i år.

Resultaten av det program för antimikrobiell övervakning som kommissionen i början av 1998 satte igång tillsammans med industrin bör finnas tillgängliga i slutet av det första kvartalet 2000.

(1) EGT L 270, 14.12.1970.

(2) EGT L 351, 29.12.1998.