SKRIFTLIG FRÅGA E-3566/01

från Bob van den Bos (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Situationen vad avser de mänskliga rättigheterna i Bangladesh

Sedan det allmänna valet till parlamentet hölls i Bangladesh den 1 oktober 2001 har situationen för minoriteter, och i synnerhet hinduer, fortsatt att förvärras. Enligt ett stort antal nya rapporter utsätts minoritetsgemenskaper ofta för våld och deras egendom förstörs. De huvudsakliga politiska partierna anklagar varandra för dessa överträdelser utan att regeringen vidtar några konkreta åtgärder för att stoppa våldet.

Vilka eventuella följder kommer detta att ha för genomförandet av samarbetsavtalet mellan EU och Bangladesh?

Vilka åtgärder överväger kommissionen att vidta för att åtgärda denna situation?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(31 januari 2002)

Kommissionen är medveten om att Bangladesh under veckorna efter de allmänna valen den 1 oktober 2001 bevittnade ett utbrott av våldsamheter mot personer som röstat på förlorarna Awami League (AL), partiaktivister och särskilt mot hinduer, både i deras egenskap av minoritetsgrupp och förmodade traditionella anhängare till Awami League.

Angrepp mot hinduer i Bangladesh är inte något nytt fenomen. Den hinduiska minoriteten har fått lida under både Awami Leagues och Bangladeshs nationella partis (BNP) regeringar. Våldsamheterna efter valet är i viss utsträckning dessutom en fortsättning på det ständigt närvarande våldet i det bangladeshiska samhället. Efter de nationella valen den 1 oktober 2001 har våldet dock varit osedvanligt omfattande, brutalt och ihållande och därmed särskilt oroväckande.

Av denna anledning har kommissionen genom sin delegation i Dhaka på mycket nära håll följt situationen efter valet och den politiska utvecklingen i Bangladesh och, tillsammans med medlemsstaterna och andra diplomatiska beskickningar på platsen, icke-statliga organisationer, organisationer till försvar för de mänskliga rättigheterna och media, spelat en aktiv roll när det gäller att kritisera den negativa utvecklingen.

En kort tid efter valen gjorde chefen för kommissionens delegation i Bangladesh, tillsammans med Europeiska unionens ordförandeskap i Dhaka och den s.k. tisdagsgruppens ambassadörer (Förenta staterna, Kanada, Australien, Japan, Norge, Schweiz, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna, Sverige, Förenade kungariket och FN:s utvecklingsprograms (UNDP) representant på platsen) ett offentligt uttalande, i vilket de uttalade sin djupa oro över det ökade våldet mot minoriteter i Bangladesh.

Den 1 november 2001 mötte cheferna för medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegation inrikesministern för att uttrycka sin oro över de fortsatta angreppen mot minoritetsgrupper i Bangladesh och uppmanade ministern att återställa lag och ordning och full respekt för de mänskliga rättigheterna. Cheferna för medlemsstaternas beskickningar krävde ett omedelbart inrättande av den sedan länge föreslagna kommissionen för mänskliga rättigheter.

En liknande diplomatisk insats gjordes gentemot Awami Leagues högsta ledning, där partiets ledning uppmanades till återhållsamhet och till att undvika en upptrappning av våldet genom att avstå från all slags hämnd.

Under det första mötet med den gemensamma kommittén Europeiska gemenskapenBangladesh, som hölls i Dhaka den 20 november 2001 inom ramen för det nya samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bangladesh om partnerskap och utveckling, uttryckte ordföranden för kommissionens delegation, med hänvisning till avtalets klausul om de mänskliga rättigheterna (artikel 1), klart och tydligt Europeiska unionens oro över den våg av till synes politiskt betingat våld som uppstått efter valen

och bad Bangladeshs regering att vidta alla de åtgärder som krävs för att ta itu med denna situation. Liknande hänvändelser gjordes i möten mellan utrikesministern och cheferna för medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegation.

De tryckta medierna och inhemska icke-statliga organisationer i Bangladesh har också uttryckt sin oro över angreppen och våldet mot landets minoriteter och har uppmanat Bangladeshs regering att vidta åtgärder mot förövarna. Som svar på en framställan som lämnats in av en människorättsorganisation anmodade Bangladeshs höga domstol den 27 november 2001 landets regering att undersöka incidenterna och lämna en rapport före den 15 januari 2002. Domstolen utfärdade en skrivelse till regeringen och frågade varför denna inte utfäst sig att ställa de personer som gjort sig skyldiga till angreppen mot minoriteterna inför rätta. Höga domstolen hade redan den 24 november 2001 anmodat Bangladeshs regering att förklara varför den inte vidtagit åtgärder för att stoppa angreppen och övergreppen mot minoriteterna efter valet.

Även om den nuvarande situationen fortfarande verkar spänd har det rapporterade våldet och trakasserierna mot minoriteterna minskat. Det bör även noteras att Bangladeshs regering nyligen vidtagit åtgärder som vittnar om en beslutsamhet att stoppa allt våld mot minoriteter i Bangladesh och att ställa förövarna inför rätta. En undersökningskommitté har inrättats under ledning av premiärministerns främsta sekreterare, arresteringar har skett, bland annat av en ökänd skurk som valts in som parlamentsledamot för BNP, och ett lagförslag om inrättande av en oberoende kommission för de mänskliga rättigheterna har börjat förberedas.

Med denna utveckling i åtanke har kommissionen gett sin delegation i Dhaka anvisningar om att fortsätta med att på nära håll övervaka situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i landet, att i nära samarbete med företrädaren för Europeiska unionens ordförandeskap och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i Bangladesh aktivt delta i alla diplomatiska initiativ och att ta upp denna fråga med Bangladeshs regering på lämpligt sätt och vid lämpligt tillfälle.