ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3352/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(16 november 1998)

Angående: Läkare som är verksamma som tandläkare

Som bekant införlivade inte Italien direktivet från 1978 om tandläkaryrket i sin lagstiftning förrän 1985 genom lag 409/85, utan lät även läkare som skrivit in sig vid universitetet före den 28 januari 1980 ha tillträde till yrket. Denna försening tillät under tiden tusentals unga människor att efter den 28 januari 1980 uppta medicinstudier i syfte att bli tandläkare, vilket i efterhand förnekades dem genom lag 409/85. Dessa erkändes dock på nytt sina rättigheter genom lag 471/88, något som kritiserades av domstolen. Den 8 oktober 1998 godkände den italienska regeringen en förordning enligt vilken det skall krävas att de läkare som är verksamma som tandläkare och som var inskrivna vid universitetet mellan 1980 och 1985 skall genomgå en "fallenhetstest" för att få fortsätta att arbeta som tandläkare, även om de har varit yrkesverksamma i tio år. De omkring 5 000 tandläkare som berörs anser att staten låter dem få sota för konsekvenserna av dess försumlighet gentemot EEG.

1. Är det kommissionen som står bakom den italienska statens lösning med "fallenhetstesten"?

2. Om så är fallet, vad rör det sig om för test?

3. Testet är endast ämnat för läkare som omfattas av lag 471/88 vilka tog sin examen före den 31 december 1991 (gräns inom vilken man var tvungen att ta sin läkarexamen för att kunna utöva tandläkaryrket) eller gäller det också dem som fastän de skrev in sig vid universitetet mellan 1980 och 1985, tog sin examen efter den 31 december 1991?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar

(14 januari 1999)

1. och 2. Nej, kommissionen har ej ålagt italienska staten denna lämplighetsprövning. Denna utgör resultat av förhandlingar, som på italienska myndigheters begäran fördes mellan dessa och kommissionen.

3. I artikel 9.8 i förslaget till parlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG om det allmänna systemet för erkännande av yrkeskvalifikationer samt om komplettering av direktiven 77/452/EEG, 77/453/EEG, 78/686/EEG, 78/687/EEG, 78/1026/EEG, 78/1027/EEG, 80/154/EEG, 80/155/EEG, 85/384/EEG, 85/432/EEG, 85/433/EEG och 93/16/EEG om allmänvårdssjuksköterske-, tandläkar-, veterinär-, barnmorske-, arkitekt-, apotekar- och läkaryrkena, det s. k. "Slim", av den 2 december 1997(1) beaktas de utbildningsbevis, legitimationshandlingar och övriga kvalifikationshandlingar för vårdyrken, som tillerkänts de personer, som påbörjat sin vårdutbildning efter den 28 januari 1980 men senast den 31 december 1984.

(1) EGT C 28, 6.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3430/98

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: Fiske

Den 17 juli 1998 hölls den första samtalsrundan på hög nivå om fiske mellan EU (företrätt av Antonio Cavaco, generaldirektör med ansvar för fiskerifrågor vid kommissionen) och Japan. En av de specifika frågor som togs upp var konflikten rörande åtgärder för fiskkoncentration i syfte att göra det möjligt för Japan att fånga tonfisk i Viscayabukten. Ett stort antal baskiska familjer är beroende av denna fiskezon som traditionellt sett använts av baskiska fiskare som använt sig av traditionella båtar och redskap.

Skulle kommissionen kunna informera om resultaten av detta toppmöte och då i synnerhet om dess konsekvenser för de baskiska fiskare som är beroende av denna fiskezon?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(21 december 1998)

Kommissionen ber att få meddela parlamentsledamoten att den inte har några uppgifter om att det pågår något fiske efter tonfisk med hjälp av fiskhopsamlingsanordningar ("Fishing aggregating devices") av den japanska fiskeflottan i Biscayabukten.

Denna fråga diskuterades därför inte vid samtalsrundan på hög nivå mellan EU och Japan den 14-15 juli 1998. Resultaten av detta möte presenterades i en presskommuniké som kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2473/98

från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Bete som orsakar erosion

Europeiska kommissionen har beviljat stöd för jordbruksverksamhet och boskapsskötsel i Serra d'Espadà, som ligger i den spanska provinsen Castelló i norra delen av regionen Valencia. Har kommissionen mot bakgrund av ovanstående utvärderat vilka följder en sådan verksamhet får för det sköra ekosystemet i området?

Ifall svaret är jakande och ifall det av utvärderingen framgår att allvarliga hot mot miljön existerar: Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att undvika att balansen i naturen skadas på ett oåterkalleligt sätt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 oktober 1998)

Som kommissionen redan har anfört i sitt svar på den skriftliga frågan E-2472/98 från parlamentsledamoten(1), omfattar det operativa programmet "Jordbruk och landsbygdsutveckling" som medfinansieras av kommissionen, för regionen Valencia, en rad åtgärder som syftar till omstrukturering och modernisering av jordbruket.

När det gäller den jordbruksverksamhet och den boskapsuppfödning som parlamentsledamoten hänvisar till, omfattar ovannämnda program bland annat kvalitetsfrämjande åtgärder för frukt och boskap. På detta sätt förbättras företagens konkurrensförmåga och ett bättre miljöskydd kan garanteras.

I övrigt medfinansieras också genom programmet åtgärder för att bekämpa erosion, åtgärder till skydd för grundvattnet genom en mera effektiv konstbevattning, åtgärder för att bekämpa växtsjukdomar samt hälsokontroll av boskap.

(1) Se s. 9.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3508/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(25 november 1998)

Angående: Gemenskapens statistiska program

Kan kommissionen, mot bakgrund av förslaget till rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002 (KOM(97) 0735 slutlig - 98/0012 CNS) och (CES 800/98-98/0012 CNS), betona behovet av att utforma en gemensam metod för insamling av statistiska uppgifter om konsumentprisutvecklingen och köpkraftspariteten samt lämna ytterligare information om den statistik som krävs för att anta ett slutgiltig mervärdesskattsystem på gemenskapsnivå?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(22 januari 1999)

Behovet av jämförbar statistik och därmed en harmonisering av metoder och klassifikationer framgår tydligt av det förslag som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till, tredje stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad. Detta är gemensamt för alla områden i gemenskapens statistiska program och utgör följaktligen också en viktig del av arbetet med konsumentpriser och köpkraftspariteter.

Kommissionen har ännu inte antagit några slutgiltiga förslag till ett permanent EU-system för mervärdesskatt. Med hänsyn till de lösningar som kan komma att bli aktuella har Eurostat redan inlett preliminära diskussioner med de nationella statistikorganen om möjliga konsekvenser för de statistiska indikatorerna. Denna aspekt behandlas uttömmande i programmets bilaga 1, avdelning V. Sedan parlamentet lämnat sitt yttrande har texten i denna del av programmet granskats och förtydligats av rådets arbetsgrupp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2517/98

från Maartje van Putten (PSE) till kommissionen

(30 juli 1998)

Angående: Stöd till utveckling av alternativ till djurförsök

Med beaktande av hur viktigt Europaparlamentet anser det vara att det snabbt tas fram alternativ till djurförsök, vilket bland annat kommit fram i parlamentets resolution om utveckling, validering och juridiskt godkännande av alternativa metoder till djurförsök inom kosmetikabranschen(1), med beaktande av att man nyligen fått bekräftelse på en alternativ metod för djurförsök vilken validerats av det europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) samt av att ytterligare valideringsstudier kan komma att avslutas inom kort:

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Kan kommissionen med beaktande av den särställning som ECVAM har vid det gemensamma forskningscentret Ispra, ge besked om hur man kan få garantier för att ECVAM utför sina överenskomna uppgifter på optimalt sätt?

2. Kan kommissionen ge besked om hur ECVAM på kort sikt kan få en personal som motsvarar de krav som uppgifterna för ECVAM ställer, särskilt med tanke på anställningsförfarandena och -perioderna i relation till den långa tid det tar att genomföra valideringsstudier och behovet att kunna rekrytera vetenskaplig personal med fullständiga vetenskapliga kvalifikationer?

Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar

(15 oktober 1998)

Det europeiska centrumet för validering av alternativa metoder (ECVAM) vid Gemensamma forskningscentret kommer även fortsättningsvis att få de medel som krävs för att effektiv forskning skall kunna bedrivas.

Som inom Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling (beslut 1110/94/EG)(2), kommer alternativa testmetoder att utvecklas även inom Femte ramprogrammet. Denna inriktning anges i Gemensamma forskningscentrets delprogram och gäller även de indirekta åtgärderna.

I rådets gemensamma ståndpunkt av den 12 februari 1998 om Femte ramprogrammet för forskning anges när det gäller den första åtgärden (Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurserna) att djurförsök och tester på djur i största möjliga mån bör ersättas med in vitro-metoder eller andra alternativa metoder.

(1) EGT C 132, 28.4.1997, s. 27.

(2) EGT L 126, 18.5.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3453/98

från Freddy Blak (PSE) till kommissionen

(9 november 1998)

Angående: Besprutning

I vissa medlemsstater är det omöjligt att få veta hur mycket sprutmedel som används i frukt- och grönsaksproduktionen. I Danmark och Holland finns det tillgängliga uppgifter om sprutmedelsförbrukningen, men i till exempel Spanien och Italien är det omöjligt att få den typen av information.

Problemet är att man i stor omfattning har funnit pesticidrester på frukt och grönsaker som importeras till Danmark från andra medlemsstater.

Tänker kommissionen ta initiativ till att begränsa och kontrollera användningen av pesticider? Ett sådant direktiv skulle, på samma sätt som nitratdirektivet, kunna innehålla krav på att begränsa och kontrollera förbrukningen i medlemsstaterna, och kanske krav på att medlemsstaterna skall utarbeta handlingsplaner och att det kontrolleras om dessa följs.

Den stora skillnaden mellan förbrukningen av pesticider i frukt- och grönsaksproduktionen i medlemsstaterna är helt oacceptabel.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(25 november 1998)

Kontrollen av bekämpningsmedel som används inom jordbruket och de åtgärder som vidtas för att minska riskerna i samband med detta regleras i första hand av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(1). Genom detta direktiv upprättas en förteckning över godkända verksamma ämnen som - efter att ha genomgått omfattande tester - inte anses vara farliga för människors eller djurs hälsa eller för miljön. Detta innebär att alla produkter som inte uppfyller direktivets högt ställda säkerhetskrav skall tas bort från marknaden. Det åligger dock varje medlemsstat att godkänna användningen av enskilda växtskyddsmedel för olika grödor under specificerade förhållanden (subsidiaritetsprincipen).

Gränsvärden för rester av enskilda bekämpningsmedel i och på olika livsmedel fastställs i direktiven 76/895/EEG (frukt och grönsaker)(2), 86/362/EEG (spannmål)(3), 86/363/EEG (livsmedel av animaliskt ursprung)(4) och 90/642/EEG (produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker)(5). Sedan 1996 har det också funnits årliga gemenskapstäckande övervakningsprogram för bekämpningsmedelsrester i livsmedel. Resultaten från det första av dessa program - från 1996 - har nyligen gåtts igenom och kommer inom kort att offentliggöras av kommissionen.

(1) EGT L 230, 18.8.1991.

(2) EGT L 340, 9.12.1976.

(3) EGT L 221, 7.8.1986.

(4) EGT L 221, 7.8.1986.

(5) EGT L 350, 14.12.1990.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0091



SKRIFTLIG FRÅGA E-3523/98 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Kompensation för nekad ombordstigning Nedanstående fråga ställs mot bakgrund av förslaget till rådets förordning (EG) 295/91 om införande av gemensamma regler om kompensation till passagerare som nekas ombordstigning på luftfartyg i regelbunden lufttrafik (KOM(98) 0041 slutlig - SYN 98/0022)(1). Kan kommissionen föreslå en tydlig metod för att beräkna ökningen av kompensationen för nekad ombordstigning samt ett förfarande för att höra medlemsstaterna och berörda parter innan en sådan ökning godkänns? (1) EGT C 120, 18.4.1998, s. 18. Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 och E-3523/98 ingivna av Mario Monti för kommissionen (4 februari 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2877/98

från Christian Rovsing (PPE) till kommissionen

(28 september 1998)

Angående: Bidrag till skolmjölk

Anser kommissionen att den nuvarande åtskillnaden mellan bidragsberättigade och icke-bidragsberättigade mjölkprodukter i samband med EU:s stöd till skolmjölksförsäljning är tidsenlig och förenlig med rådande hälsopolitiska riktlinjer i medlemsstaterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 november 1998)

Kommissionen har anledning att tro att gemenskapens skolmjölksordning i allmänhet, och de bidragsberättigande produkterna i synnerhet, faktiskt är förenliga med medlemsstaternas hälsopolitiska valmöjligheter.

Kommissionen hänvisar dessutom till sitt svar på skriftlig fråga nr 2731/98 från Jens-Peter Bonde i samma ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3222/98

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Utvärdering av syssselsättningseffekterna av kommissionens utbytesprogram

Många av kommissionens utbytesprogram för ungdomar och studenter har redan pågått i flera år. Programmen har utvärderats av kommissionen eller av privata företag för kommissionens räkning. Utvärderingar av utbytesprogrammens positiva effekter på sysselsättningen har endast gjorts av vissa nationella byråer. Dessa utvärderingar har gjorts regionalt och utan samordning på EU-nivå. Det är emellertid möjligt att göra en bredare utvärdering av sysselsättningseffekterna eftersom t.ex. en stor del av deltagarna i Erasmus-programmet redan har avslutat sina studier.

Har kommissionen, mot denna bakgrund, för avsikt att göra utvärderingar av utbytesprogrammens sysselsättningseffekter?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(15 december 1998)

I enlighet med artikel 10 i beslutet om inrättandet av Leonardo da Vinciprogrammet(1) och artikel 8 i beslutet om inrättandet av Sokratesprogrammet(2) förbereder kommissionen en slutrapport om genomförandet av dessa program som skall presenteras för gemenskapens institutioner år 2000. Rapporten innehåller bl.a. en utvärdering av den utbytesverksamhet som stöds av programmen (studieperioder utomlands, praktik och utbytesprogram) och hur den har påverkat sysselsättningen på medellång sikt.

En första uppföljning av Erasmusstudenterna utfördes 1996(3) på grundval av en undersökningen som hade utförts fem år efter det att en utvald grupp tidigare Erasmus-studenter hade tillbringat en studieperiod utomlands. Enligt denna undersökning om sambandet mellan studier utomlands och sysselsättning, karriär och arbetsuppgifter lyckades många studenter (särskilt Erasmusstudenter som tillbringade en längre period utomlands - mellan 6 och 12 månader) finna arbete och arbetsuppgifter som hade anknytning till deras erfarenheter utomlands. Ungefär en tredjedel av dessa studenter erbjöds arbete utomlands och ungefär en femtedel arbetade utomlands vid den tidpunkt då undersökningen utfördes, hälften av dem i värdlandet under Erasmusstudierna. Dessutom var 71 % av dessa studerande anställda av organisationer eller företag med internationell inriktning.

(1) EGT L 340, 29.12.1994.

(2) EGT L 87, 20.4.1995.

(3) F. Maiworm, U. Teichler "Study abroad and early career experiences of former Erasmus students", Erasmusmonografi nr 21, Jessica Kingsley Publishers Ltd, Förenade kungariket, 1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3810/98

från Ulla Sandbæk (I-EDN) till kommissionen

(22 december 1998)

Angående: EU-åtgärder angående ämnen som ger upphov till rubbningar i de endokrina körtlarna

Kommissionen antydde i oktober för Europaparlamentet att den skulle se över rekommendationerna för EU-åtgärder på kort, medellång och lång sikt angående ämnen som ger upphov till rubbningar i de endokrina körtlarna. Vilken tidsplan har kommissionen föreslagit för att behandla och utvärdera dessa rekommendationer och för att sedan vidta åtgärder, särskilt vad gäller åtgärder på kort sikt?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(10 februari 1999)

Kommissionen beaktar för närvarande delarna till en helhetsstrategi i syfte att följa upp och förebygga risker i samband med kemiska substanser som kan ge upphov till rubbningar i de endokrina körtlarna. Kommissionen har för avsikt att lägga fram ett meddelande i detta ärende under det första halvåret 1999.

Den vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö förbereder just nu ett vetenskapligt yttrande om denna fråga som sannolikt kommer att benämnas "Yttrande från kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö om inverkan på hälsa och miljö av ämnen som orsakar rubbningar i de endokrina körtlarna, i synnerhet med avseende på ekotoxikologiska testmetoder". Deta yttrande torde antas i början av 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3621/98

från Ulf Holm (V) till rådet

(4 december 1998)

Angående: Diskriminerande kontroll inom Schengenområdet

Nyligen sändes i svensk television ett program där två TV-reportrar med utländsk bakgrund reste genom EU för att testa den fria rörligheten för människor. Det visade sig att de utsattes för systematiska kontroller både vid gränserna och efter att de inträtt i landet de skulle vistas i. Allt visade sig ha sin grund i att de ursprungligen hade utomeuropeisk bakgrund. De utsattes för en visuell diskriminering även om de är födda och är svenska medborgare. Människorättsorganisationer inom hela Schengenområdet bekräftar denna diskriminering.

1. Är denna systematiska diskriminering av medborgare ett pris man enligt rådet får betala för Schengen?

2. Vad avser rådet göra för att förhindra den visuella diskrimineringen som följer av den gränslösa kontrollen inom Schengen?

3. Anser rådet att "utomeuropeiskt utseende" är tillräcklig grund för personkontroll inom Schengenområdet?

Svar

(8 februari 1999)

Den ärade parlamentsledamotens fråga hänför sig till tillämpningen av Schengenavtalet och faller således inte under rådets behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4081/98

från Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Fast anställning för europeiska tjänstemän

Kan kommissionen ange vilka disciplinära åtgärder som planerats gentemot europeiska tjänstemän som fått fast anställning på grundval av falska deklarationer eller utelämnanden beträffande deras examensbevis, vilket strider både mot tjänsteföreskrifterna för europeiska tjänstemän och gällande lagstiftning i värdlandet?

Finns det någon preskriptionsperiod eller frist för tillämpningen av eventuella sanktioner och disciplinära åtgärder?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(1 februari 1999)

Enligt artiklarna 28 och 30 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna får en tjänsteman tillsättas endast om han eller hon genomgått det uttagningsförfarande som bygger antingen på meriter eller prov eller bådadera i enlighet med bilaga III till tjänsteföreskrifterna samt av uttagningskommittén förts upp på förteckningen över godkända sökande. Enda undantaget från dessa bestämmelser gäller tjänstemän i lönegraderna A 1 och A 2.

Om den sökande har godkänts på grundval av en osann försäkran eller falska handlingar har uttagningskommittén rätt att - när den får reda på detta - upphäva beslutet och stryka sökanden från förteckningen över godkända sökande. Förvaltningen är å sin sida skyldig att avvisa varje tillsättning av en sökande som på felaktiga grunder upptagits i förteckningen över godkända sökande.

Vidare kan påpekas att tjänstemannen när han eller hon anställs måste lämna in alla handlingar om utbildning och yrkeserfarenhet i syfte att lönegradplaceras.

Alla oriktiga uppgifter som lämnas vid detta tillfälle utgör ett brott mot tjänstemannens skyldighet enligt tjänsteföreskrifterna att visa hederlighet och att avstå från handlingar som kan skada tjänstens anseende. Följaktligen kan disciplinära åtgärder vidtas mot honom eller henne.

Vad beträffar parlamentsledamotens andra fråga skall sägas att tjänsteföreskrifterna inte innehåller några bestämmelser om preskriptionstid för tjänsteförseelser eller någon frist för att inleda disciplinära förfaranden och vidta disciplinära åtgärder.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0062



SKRIFTLIG FRÅGA E-3304/98 från Kenneth Coates (GUE/NGL) till rådet (10 november 1998) Angående: Uppförandekod för vapenexport Målet med den nyligen upprättade uppförandekoden för vapenexport är att hindra export av utrustning som kan användas för internt förtryck. Vad gäller för utrustning som kan användas till att kränka mänskliga rättigheter utanför det mottagande landets gränser? Täcker reglerna i uppförandekoden denna situation?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2248/98

från Jesús Cabezón Alonso (PSE) och Juan Colino Salamanca (PSE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: Höjning eller sänkning av stöd och den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja

Kan kommissionen ange om den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja, godkänd vid ministerrådsmötet (jordbruk) i Luxemburg den 22-25 juni 1998, eller någon annan gällande bestämmelse förhindrar de nationella regeringarna att höja eller sänka stödet till olivoljeproducenterna med utgångspunkt i socioekonomiska, sysselsättningsmässiga, miljömässiga eller andra parametrar?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 september 1998)

Beträffande olivolja innebär rådets kompromiss av den 25 juni 1998 som den tolkas i rådets förordning (EG) 1638/98 av den 20 juli 1998 om ändring av förordning nr 136/66/EEG om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter(1) att det föreskrivs ytterst brådskande åtgärder för att undvika risken för mycket stora svårigheter för jordbrukare och andra aktörer.

Mera djupgående åtgärder föreskrivs från och med den 1 november 2001.

I samband med detta och med hänsyn till de kontrollproblem som skulle uppstå med olika bidragsnivåer för en produktion som kan omsättas fritt, har det inte föreslagits någon anpassning av bidragen i förhållande till diverse väsentliga kriterier.

På det allmänna planet har kommissionen i samband med agenda 2000 föreslagit bidragsändringar som berör alla direktbidrag till producenter.

(1) EGT L 210, 28.7.1998.