SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/309

(2004/C 84 E/0357)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0131/04

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(26 januari 2004)

Ämne: Tragedin med de albanska emigranterna

Adriatiska havet blev i förra veckan skådeplatsen för en ny tragedi som krävde 21 albanska medborgares liv (i verkligheten rörde det sig tvivelsutan om ett fyrtiotal). Det var personer som i hemlighet försökte ta sig in i Italien. Denna tragedi utspelade sig i en situation där den hemliga utvandringen från Albanien till Italien avsevärt minskat. Under 2003 fasttogs 137 albaner längsmed Italiens kuster, medan motsvarande antal var 3 372 under 2002 och 40 000 under 1999. Enligt de italienska och de albanska myndigheterna berodde denna minskning på att länderna undertecknat ett samarbetsavtal 1997. Andra hävdar, mera prosaiskt, att orsaken bestod i att en stor del av de albaner som önskar utvandra för att finna arbete redan har gjort det.

Är kommissionen medveten om att upprinnelsen till denna tragedi och alla andra tragedier som åtföljt fenomenet med den hemliga utvandringen från Albanien under de senaste åren består i den förbudspolitik som fortfarande kännetecknar systemet för beviljande av viseringar mellan Albanien och Europeiska unionens medlemsstater? Är kommissionen medveten om att det i dagens läge, mer än någonsin tidigare, kommer an på kommissionen att för rådet och Europaparlamentet föreslå ett nytt system för viseringar, så att alla albaner automatiskt kan få en turistvisering som gäller under tre månader på EU:s hela territorium eller åtminstone inom Schengenområdet? Är kommissionen medveten om att en sådan uppluckring av viseringsbestämmelserna inte skulle få någon större inverkan på invandringsflödet från Albanien till EU, något som ju framgått av hur utvecklingen förlöpt i de tidigare fallen med Bulgarien och Rumänien, utan tvärtom skulle medföra en enorm fördel, nämligen att göra slut på de maffianätverk i Albanien och inom gemenskapen, vilka arbetar med sådan människosmuggling? Är kommissionen medveten om att en sådan politik skulle skapa möjligheter för att ersätta de oerhört svåra och kostsamma polisinsatserna till lands och till havs med en betydligt billigare politik för samarbete med och stöd till polisen och tullen i Albanien? Mot bakgrund av allt detta, som är välkänt för de behöriga myndigheterna i unionen och medlemsstaterna: anser inte kommissionen att tanken på en straffrättslig och/eller civilrättslig ansvars-skyldighet för någon eller några av unionens eller dess medlemsstaters myndigheter inte kommer att kunna uteslutas om sådana tragedier skulle upprepa sig i framtiden?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(10 mars 2004)

Precis som vid tidigare händelser, visar tragedin nyligen med albaner som dog när de i hemlighet försökte komma till Italien, tydligt på att det finns ett starkt migrationstryck från Albanien.

En av gemenskapens möjligheter att kontrollera migrationsströmmarna är genom sin viseringspolitik. Det faktum att viseringskrav gäller för albaner i enlighet med förordning nr 539/2001 (1) visar på lagstiftarens bedömning av detta land enligt de kriterier som räknas upp i femte skälet i förordningen, varav ett är olaglig invandring. Viseringsmekanismen bidrar till att kontrollera invandringen från landet i fråga. Varje person som ansöker om en korttidsvisering skall bli föremål för en granskning som grundas på de uppgifter och styrkande dokument som lämnas in av den sökande. Om inga invändningar finns, särskilt ur migrationssynpunkt, utfärdas viseringen.

Kommissionen anser inte att den lämpligaste åtgärden i den här situationen är att avskaffa viseringskravet för albaner. Kommissionen anser att ett automatiskt utfärdande av korttidsvisering, som ledamoten förespråkar, står i strid med tanken bakom den harmoniserade viseringspolitiken.

Kommissionen är emellertid övertygad om att migrationsfenomenet inte endast kan betraktas ur viseringssynpunkt, och att ett övergripande tillvägagångssätt är nödvändigt, i vilket man särskilt måste engagera de länder som migrationsströmmarna kommer ifrån. När det gäller Albanien har därför ett antal åtgärder vidtagits för att migrationsströmmarna från landet skall kunna hanteras bättre. I december 2003 paraferades ett återtagandeavtal mellan gemenskapen och Albanien. Det skall täcka alla kategorier av personer (medborgare, tredjelandsmedborgare, statslösa). Detta är ett bevis på mycket gott samarbete mellan EU och de albanska myndigheterna på området.

Vidare ger kommissionen ekonomiskt stöd till Albanien, bland annat för förstärkning av den integrerade förvaltningen av gränserna. Sedan 1997 har konkreta åtgärder som syftar till att modernisera och förbättra effektiviteten i tulltjänsten i samarbete med polisen genomförts av EU:s biståndskontor för tullmyndigheterna i Albanien (CAM-A). Dessutom pågår konkreta åtgärder inom Cards-programmet (2) för att förstärka samarbetet mellan polisen och tullmyndigheterna vid Albaniens yttre gränser (t.ex. i Durres och Vloras hamn och på flygplatsen Rinas). Det totala belopp som anslogs för Albanien för perioden 1998-2003 var 306,3 miljoner euro (177,4 miljoner inom Phare-programmet för perioden 1998-2000 och 128,9 miljoner inom Cards-programmet för perioden 2001-2003). Det ekonomiska stödet för områdena ”Rättsliga och inrikes frågor” och ”Tull” uppgick till 25,25 miljoner euro för 1998-2000 (Phare-programmet) och 68 miljoner euro för 2001-2003 (Cards). Totalbeloppet var alltså 93,25 miljoner euro. Vidare kommer kommissionen inom ramen för det nya programmet för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredje land i fråga om migration och asyl (Aeneas) att kunna finansiera eventuella projekt som kompletterar dem som redan finansieras inom Cards-programmet. I enlighet med artikel 1 i denna nya förordning skall särskilt hänsyn tas till återtagandeavtalet som har undertecknats med Albanien. Slutligen bör det noteras att i samband med de förberedande åtgärder som har vidtagits innan detta program antogs, har med hjälp av budgetpost B7-667 olika projekt rörande Albanien finansierats av kommissionen under 2001 (två projekt för en total samfinansiering på 1,367 miljoner euro) och 2002 (ett projekt med samfinansiering på 0,429 miljoner euro). Ett projekt har också antagits för budgetåret 2003 (med en begärd samfinansiering på 0,713 miljoner euro).

Vidare kommer flera viktiga initiativ nyligen göra det möjligt att klara av liknande situationer:

Rådet har nyligen antagit ett åtgärdsprogram i kampen mot olaglig invandring sjövägen i medlemsstaterna. Nyckeln till att det skall lyckas ligger i samarbetet med tredjeländer som är ursprungsländer eller transitländer för olagliga migrationsströmmar, i att garantera tredjeländer ett tekniskt och organisatoriskt stöd för att förstärka kontrollen av de kuster varifrån de olagliga migranterna ger sig av samt att patrullera på havet i samarbete med behöriga myndigheter i de medlemsstater och tredjeländer som berörs av de olagliga migrationsströmmarna osv.

Det irländska ordförandeskapet och kommissionen arbetar med att utarbeta en färdplan för programmet, som möjliggör ett snabbt genomförande av åtgärderna och innehållet.

Kommissionen anger också att när de två samordningscentrumen för havsgränserna börjar sin verksamhet kommer detta att bidra till en bättre hantering av migrationsströmmarna från tredjeländer och till att undvika tragedier av den typ som beskrivs av ledamoten.

(1) Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, EGT L 81, 21.3.2001.

(2) Rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt om upphävande av förordning (EG) nr 1628/96 och om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89 och (EEG) nr 1360/90 och besluten 97/256/EG och 1999/311/EG, EGT L 306, 7.12.2000.