ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0089/98 från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen (30 januari 1998)

Ämne: Alternativ till vägtransporter av frukt och grönsaker

Hotet om att de franska vägarna skall blockeras av strejkerna inom transportsektorn gör att vissa priser på spanska frukter och grönsaker faller nästan till halva priset, och blir därmed ett dräpande slag mot dessa varor med kort hållbarhet.

Det är nödvändigt att finna en permanent struktur som kan ersätta vägtransporterna, för att på något sätt förhindra att strejkhoten får de katastrofala effekter som de nu får för den spanska jordbrukssektorn och även för annan produktion inom gemenskapen.

Kan kommissionen säga om den skulle vara beredd att bidra till en permanent struktur som kan ersätta transporterna frukt och grönsaker från Spanien till centrala och norra Europeiska unionen under perioder av transportstrejk i Frankrike, såsom exempelvis transport på fartyg med ¨roll on¨-system som innebär att man kan transportera lastbilar på dem?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (17 april 1998)

Kommissionen känner till de stora svårigheter som spanska exportörer utsatts för i samband med vissa arbetsmarknadskonflikter i Frankrike. Gemenskapen har ingen rättslig eller ekonomisk möjlighet att stödja alternativa transportsystem som en åtgärd mot strejker, men den gemensamma transportpolitiken syftar till en vidareutveckling av ett europeiskt intermodalt transportsystem som kommer att erbjuda transportörer och tillverkare alternativa transportval i alla situationer. För godstransport kommer detta system att omfatta transporter på väg och järnväg, kombitransporter, transport på inre vattenvägar och sjötjänster.

Utgående från den inre marknadens framgångar har kommissionen drivit en politik som främjar transportsätt som kan utgöra hållbara alternativ till vägtransport. I fråga om Iberiska halvön anser kommissionen att alternativa tjänster som närsjöfart och kombitransporttjänster skulle vara speciellt passande. I sitt nyligen framlagda förslag ((KOM(97) 681 slutlig. )) till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG ((EGT L 228, 9.9.1996. )) vad gäller kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler föreslog kommissionen en ändring som skulle inbegripa ett nytt prioritetsprojekt för en multimodal förbindelse mellan Portugal och Spanien och övriga Europa. Genom pilotåtgärderna för kombitransport (PACT) har kommissionen också givit stöd till inrättandet av innovativa kombitransporttjänster mellan Spanien och den övriga gemenskapen. Till dessa åtgärder hörde finansiering av investeringar i intermodala plattformar vid Irun, Hendaye och Port Bou. Dessutom stöder PACT-programmet en genomförbarhetsstudie beträffande inrättandet av ett nätverk av intermodala hamnar i Spanien, Frankrike, Portugal och Förenade kungariket. Inom kort kommer även en järnvägssträcka för godstransport att dras mellan norra Spanien och den befintliga franska godstågsträckan, vilket kommer att göra det lättare att tillhandahålla internationella järnvägstransporttjänster.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1360/98 från Maartje van Putten (PSE) till rådet (27 april 1998)

Ämne: Djur i brittiska zoologiska trädgårdar tilldelas lugnande medel

1. Känner rådet till de rapporter som nyligen förekommit i (de nederländska) massmedierna om att djur i brittiska zoologiska trädgårdar tilldelas lugnande medel såsom Prozac och Valium? Avsikten med detta är att motverka stress och depressionsfenomen. Undersökningar har emellertid givit vid handen att olämpliga levnadsvillkor som hindrar djurens naturliga beteende kan förorsaka stress och tilldelandet av lugnande medel måste därför ses som ett sätt att bekämpa endast symtomen.

2. Är rådet berett att undersöka om dessa rapporter stämmer och, om de visar sig riktiga, hur avser rådet att i synnerhet förhindra sådana oönskade fenomen samt i allmänhet garantera djurens välbefinnande i europeiska zoologiska trädgårdar, inom ramen för rådets förslag till rekommendation om hur vilda djur skall hållas i zoologiska trädgårdar, vilket parlamentet ändrat genom att föreslå att rekommendationen skall omformas till ett direktiv? I och med denna ändring har parlamentet fäst avseende framför allt vid riktlinjerna om inkvartering och vård av djur i zoologiska trädgårdar. Dessa riktlinjer har förtecknats i bilagan till förslaget och stöds också av EAZA (European Association for Zoos and Aquaria).

Svar (13*14 juli 1998)

1. Rådet känner inte till de rapporter som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till.

2. När det gäller det förslag som den ärade parlamentsledamoten nämner vill rådet informera om att det den 17 juni 1998 enades om en gemensam ståndpunkt inför antagandet av ett direktiv om hållande av vilda djur i djurparker. I denna text, om vilken Europaparlamentet kommer att uppmanas yttra sig, beaktas parlamentets yttrande av den 29 januari 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0770/98 från Gérard Caudron (PSE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Säkerheten i flygplan för barn under två år

Barn under två år kan flyga gratis eller mycket billigt. Inget säte reserveras för dem och de måste sitta i sina föräldrars eller medföljande vuxens knä.

Inga säkerhetsåtgärder vidtas för dessa barn.

Mycket få flygbolag har säkerhetsbälten som kan anpassas till en vuxens säkerhetsbälte. Det är även mycket sällsynt att ett flygbolag har flytväst till dessa barn vid flygningar över havet.

Inga anvisningar lämnas heller vad gäller användningen av syrgasmask för så små barn.

Det är fullständigt oacceptabelt att de grundläggande säkerhetsåtgärderna vad gäller de allvarliga olyckor som kan hända om människor kastas omkring i flygplanet vid turbulens.

Vad avser kommissionen göra för att avhjälpa detta allvarliga säkerhetsproblem för barn under två år?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (13 maj 1998)

Vissa gemensamma krav på luftfartsområdet som specifikt rör säkerhet på flygplan och som återfinns i gemenskapslagstiftningen i förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart ((EGT L 373, 31.12.1991. )) innehåller hänvisningar till säkerhet för barn. Framförallt rör det sig om fasthållningssystem för barnsäten eller åtminstone säkerhetsbälten som kan anpassas till föräldrarnas bälten. Dessa bestämmelser innehåller också krav på att man byter ut räddningsvästar som är för stora för små barn. Det har inte ansetts nödvändigt med någon särskild bestämmelse för användning av syrgasmask.

Bestämmelserna vänder sig främst till barn som är äldre än två år, men de utesluter inte yngre barn. Kommissionen känner till de undersökningar som gjorts nyligen av berörda organisationer som strävar efter bättre förståelse för riskerna för de minsta barnen i samband med flygolyckor. Resultaten från dessa undersökningar kan leda till förslag om ändring av nuvarande internationella bestämmelser, men kommissionen har inte tillräckligt underlag som motiverar åtgärder från gemenskapens sida för närvarande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1455/98 från Anne McIntosh (PPE) till rådet (11 maj 1998)

Ämne: Momssatser

Stödjer det nuvarande ordförandeskapet och skulle det vara berett att följa den bedömning som kommissionen gjort i sitt meddelande SEK(97)2089 om minskade momssatser för vissa arbetsintensiva tjänster?

Är det nuvarande ordförandeskapet berett att acceptera att denna bedömning gäller underhåll och reparation av kyrkor och kulturminnesmärkta byggnader?

Anser det nuvarande ordförandeskapet att detta skall vara en del av kommissionens översyn av harmoniseringen av momsen i hela Europeiska unionen?

Svar (6 juli 1998)

Det meddelande från kommissionen som den ärade parlamentsledamoten omnämner i sin fråga granskas för närvarande av rådets instanser. Så länge som detta arbete inte är avslutat, kan rådet inte uttala sig om den ärade parlamentsledamotens fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0875/98 från Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Konfiskering av körkort och registreringsbevis i Italien

Känner kommissionen till att nederländska långtradarchaufförer som begår trafikförseelser i Italien ofta får sitt körkort och registreringsbevis konfiskerade i över en månad?

Anser kommissionen att detta är acceptabelt när man inte kan betala sina böter på platsen?

Kommer kommissionen att trycka på de italienska myndigheterna för att få ett enhetligt - och i varje fall snabbare - förfarande för återlämnande av konfiskerade dokument?

Om ja, hur?

Om nej, varför inte?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (29 maj 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1005/98 från Caroline Jackson (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Förslag till direktiv om reklam för tobaksvaror

Den 12 februari 1998 antog rådet en gemensam ståndpunkt om ovannämnda direktiv. Den gemensamma ståndpunkten är mera omfattande än det tidigare förslaget till direktiv som offentliggjordes 1992, eftersom den inför ett förbud mot sponsring och mot varje form av reklam för tobaksvaror. År 1993 ansåg rådets rättstjänst att förslaget till direktiv från 1992 inte kunde basera sig på artikel 100a i fördraget eller någon annan fördragsartikel.

1. Kan rådet bekräfta detta?

2. Om detta stämmer, kan rådet bekräfta om man har bett rättstjänsten eller om rättstjänsten själv har erbjudit sig att avge ett yttrande om det nuvarande förslaget?

3. Om rättstjänsten inte har gjort det, kan rådet förklara varför bestämmelserna i de nuvarande förslagen skiljer sig så mycket från förslaget från 1992 att rättstjänstens yttrande inte längre kan tillämpas?

Svar (13*14 juli 1998)

1. I sina överläggningar har rådet hjälp av en juridisk avdelning, som skall lämna självständiga juridiska utlåtanden till rådet. Dessa yttranden lämnas skriftligt eller muntligt antingen direkt till rådet eller till dess förberedande organ. Dessa yttranden är interna.

2. I det särskilda fall som den ärade parlamentsledamoten syftar på skulle det vara olämpligt att vare sig bekräfta eller förneka att det finns ett sådant yttrande som det hänvisas till i frågan eller om ett sådant yttrande har ändrats eller kompletterats skriftligt eller muntligt mot bakgrund av den text som antogs av rådet den 12 februari 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0431/98 från Leonie van Bladel (UPE) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Slovenien förvägrar 70 000 invånare medborgarskap

Enligt den slovenska organisationen för de mänskliga rättigheterna ¨Slovensk Helsingforsmonitör¨ har nästan 70 000 icke-slovenska invånare i republiken Slovenien ännu inte fått slovenskt medborgerskap, trots att de varit bosatta inom Slovenien vid tidpunkten för före detta Jugoslaviens sammanbrott 1991. Enligt ovannämnda organisation som i vissa fall rentav talar om en ¨administrativ etnisk utrensning¨ är mellan 7 000 och 10 000 av dessa personer barn i blandäktenskap, alltså barn med ena föräldern av icke-slovenskt ursprung.

Anser inte kommissionen att det är kränkning av de mänskliga rättigheterna att Slovenien inte beviljar slovenskt medborgarskap till personer som enligt slovensk lag dock har rätt till detta i och med att de varit bosatta i Slovenien år 1991?

Är kommissionen beredd att inbegära upplysningar av den slovenska regeringen om detta och med kraft agera för att denna fråga snabbt skall kunna lösas?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (3 april 1998)

Enligt aktuella uppskattningar från FN:s flyktingkommissarie finns i Slovenien tillnärmelsevis 5 000 till 10 000 statlösa personer vilka, av ett flertal olika skäl, varken anhållit om slovenskt medborgarskap eller gjort anspråk på flyktingstatus före den 31 december 1991 (den frist som den slovenska regeringen fastslog efter självständigheten).

De slovenska myndigheterna har förbundit sig att vidta åtgärder för att åtgärda denna situation. I ett första skede genomför det slovenska inrikesministeriet, i samarbete med FN:s flyktingkommissarie, ett särskilt projekt som syftar till att närmare fastställa antalet statslösa personer i Slovenien.

Kommissionen och FN:s flyktingkommissarie följer denna fråga mycket uppmärksamt och har för den slovenska regeringen framhållit hur viktigt det är att finna en lösning så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0928/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Små och medelstora företags roll i Europeiska unionen

Europeiska kommissionen har erkänt de små och medelstora företagens grundläggande roll i skapandet av arbetstillfällen.

I revisionsrätten årsrapport för 1996 uppskattas de anslag som beviljas för åtgärder till förmån för små och medelstora företag inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden till 1,2 miljarder ecu per år. Detta höga belopp befäster de små och medelstora företagens betydelse inom unionen.

Trots att kommissionen erkänner dessa företags betydelse tog den inte med företrädare för små och medelstora företag i arbetena för att utarbeta riktlinjer inför Europeiska rådets extra möte om sysselsättning.

Har kommissionen för avsikt att även innefatta företrädare för små och medelstora företag i den sociala dialogen för att på detta sätt göra dialogen mer dynamisk och i syfte att vidta sådana slutliga åtgärder som stämmer bättre överens med medborgarnas verklighet och intressen i Europeiska unionen?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (14 maj 1998)

Små och medelstora företags betydelse för den ekonomiska tillväxten och för sysselsättningen bekräftades än en gång vid Europeiska rådets möte i Luxemburg. I riktlinjerna för sysselsättningen betonades behovet av att förbättra de små och medelstora företagens villkor och att låta arbetsmarknadens parter vara delaktiga vid genomförandet av dessa riktlinjer.

Kommissionen är medveten om behovet av att låta organisationer som företräder små och medelstora företag delta vid genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen på europeisk nivå och i förhandlingarna om avtal på det sociala området. Organisationer som företräder små och medelstora företag är ledamöter av rådgivande kommittéer och de rådfrågas vederbörligen i samband med förslag till lagstiftning, enligt artikel 3 i det avtal om socialpolitik som utgör bilaga till EG-fördraget.

Slutligen har kommissionen inlett ett omfattande samråd i syfte att förbättra den sociala dialogen på europeisk nivå och kommer inom kort att publicera ett meddelande med riktlinjer för hur detta skall uppnås.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0064/98 från Gijs de Vries (ELDR) till kommissionen (15 januari 1998)

Ämne: Begränsningar i direktförsäljning

Den 7 april 1994 ingavs en klagan till Europeiska kommissionen om restriktioner i samband med etableringen av ett postorderföretag för skivor i Tyskland (mål nr 94/4337, SG (94) A/10269, PolyGram). Det dröjde mer än två år innan kommissionen (i november 1996) inledde ett förfarande enligt artikel 169. I december 1997 hade kommissionen fortfarande inte avgett något motiverat yttrande i frågan.

1. Kan kommissionen förklara varför den inte har tagit denna klagan på ett större allvar?

2. Håller kommissionen med om att dröjsmålet skadar konkurrensställningen för direktförsäljningsindustrin, som är en av tillväxtsektorerna inom den elektroniska handeln?

3. Är kommissionen nu beredd att prioritera behandlingen av denna klagan?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (24 februari 1998)

1. Kommissionen försäkrar frågeställaren att den tagit klagomålet på fullaste allvar. Allra först bör det dock noteras att kommissionen, innan den i oktober 1996 översände en formell underrättelse, redan hade korresponderat med de tyska myndigheterna. Att handläggningen av ärendet pågått alltsedan dess, beror på att det ur juridiskt hänseende är ett ovanligt komplicerat ärende. I det här ärendet kräver fastställandet av vilka tjänster som berörs, de berörda konkurrensbegränsningarnas art, vilka syften som skall uppnås genom bestämmelsen, samt huruvida konkurrensbegränsningen står i proportion till de syften av allmänt intresse som eftersträvas en noggrann granskning och fördjupade undersökningar både med hänsyn till EG-domstolens rättspraxis och egenskaperna hos den tyska marknaden för distansförsäljning. Kommissionen anstränger sig för att genomföra denna detaljerade analys så snabbt som möjligt.

2. och 3. Det finns inga sifferuppgifter som visar att de konkurrensbegränsningar som de klagande utsatts för till följd av den tyska lagstiftningen om avgifter påverkar hela direktförsäljningsbranschen i gemenskapen. Postorderförsäljningen ökade med 22 % mellan 1991 och 1996 och den tyska marknaden står för hälften av omsättningen i branschen ((Källa: European mail order traders association (EMOTA), (europeiska postorderförsäljares branschorganisation). )). Det är emellertid sant att postorderförsäljning fortfarande är en huvudsakligen nationell verksamhet. Problemen i samband med gränsöverskridande verksamhet gäller ofta såväl logistiska svårigheter som de skillnader som finns mellan de handelsrättsliga bestämmelserna i olika medlemsstater. Mot bakgrund av dessa skillnader och i frånvaro av harmoniseringsdirektiv, gör kommissionen allt som står i dessa makt för att se till att gemenskapslagstiftningen, och i synnerhet principen om proportionalitet, tillämpas varje gång en nationell bestämmelse begränsar rätten att fritt tillhandahålla tjänster.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0482/98 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Regional effektivitet under nästa programplaneringsperiod

Strukturfondsprogrammen syftar till att stödja den nuvarande omvandlingen av regionala och lokala ekonomier och har tidigare alltför ofta grundat sig på föråldrad statistik. Kan kommissionen uppge vilka undersökningar den har genomfört eller ämnar genomföra avseende regionernas och industrisektorns effektivitet under perioden 2000-2006? Vilka är kommissionens preliminära resultat avseende detta? Hur ämnar kommissionen införliva denna analys i programmens innehåll för den nya perioden efter 1999?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (30 mars 1998)

Beslut om regioners stödberättigande enligt mål 1 och det nya mål 2 * som kommissionen lade fram ett förslag om den 18 mars 1998 ((KOM(98) 131 slutlig. )) * måste grunda sig på så färska uppgifter som möjligt. Hur snabbt sådana uppgifter kan tas fram varierar dock kraftigt. När det gäller till exempel statistik över bruttonationalprodukten (BNP) för olika regioner är fördröjningen något mer än två år, medan motsvarande siffra för regional arbetslöshetsstatistik är ett år. Med tanke på att mål 1 och 2 avser strukturella problem, vilka per definition förändras endast långsamt, är sådana förseningar fullt acceptabla, och nämnda statistik kommer därför också i fortsättningen att utgöra grunden för beslut om stödberättigande.

Statistiska uppgifter utgör ett betydligt bättre underlag för beslut om regioners städberättigande än uppgifter som härrör från sektorsvisa och regionala prognoser. Anledningen till att de senare uppgifterna är alltför osäkra är att den ekonomiska utvecklingen påverkas av så många olika faktorer. Kommissionen har därför inga planer på att utveckla nya regionala kriterier på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0176/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Utsläpp av kloakvatten och avloppsvatten

Är det hållbart i miljömässigt hänseende att släppa ut avloppsvatten som behandlats i reningsverk i havet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (6 mars 1998)

Syftet med rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse ((EGT L 135, 30.5.1991. )) är att skydda miljön, i synnerhet haven, mot förorening på grund av utsläpp av avloppsvatten.

Direktivets bestämmelser, i synnerhet bestämmelserna i fråga om utsläpp i kustvatten, syftar till att effektivt skydda den marina miljön på längre sikt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0441/98 från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Oväder över Grekland - tragiska följder på Lesbos och Samos

Den 2 februari 1998 utlöste ett oväder på öarna Lesbos och Samos närmast bibliska katastrofer; människor dog (två barn och en kvinna), jordbruksproduktionen totalförstördes, tiotals djur drunknade och materiella skador uppstod vars ekonomiska konsekvenser är omöjliga att uppskatta. Jag vill fråga kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att med gemenskapsmedel hjälpa de drabbade områdena?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0440/98 och E-0441/98 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (27 mars 1998)

Kommissionen beklagar skadorna till följd av de oväder som nyligen utbröt på öarna Samos och Lesbos i Grekland, men anser det nödvändigt att understryka att syftet med strukturfonderna inte är att ingripa vid naturkatastrofer. Strukturfondernas målsättning och tillämpningsområde fastställs i de förordningar som antogs av rådet i december 1988 och som omarbetades i juli 1993 och omfattar finansiering av investeringar och infrastruktur i regioner som släpar efter i fråga om utveckling, områden med industriell tillbakagång och landsbygdsområden. Om de regionala myndigheterna skulle föreslå att de områden som skadats av ovädret borde få prioriterad tillgång till stöd för återuppförande av infrastruktur och investeringar för ekonomisk utveckling skulle endast indirekta stöd från strukturfonderna kunna ges.

Vad beträffar möjligheterna till katastrofhjälp för de drabbade medborgarna, påminner kommissionen om att denna form av symboliskt ingripande inte längre kan genomföras på grund av att budgetens post B4-3400 avskaffades från och med detta budgetår.

Vad gäller Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) berörs särskilt utvecklingssektionen, och i förordning (EEG) nr 4256/88 ((EGT L 374, 31.12.1988. )) ges föreskrifter om återuppbyggnad och förebyggande åtgärder vid naturkatastrofer. På grund av att genomförandet av de relevanta åtgärdsprogrammen är så långt framskridet har EUGFJ:s anslag nästan helt tilldelats konkreta projekt och åtgärder och det finns praktiskt taget inga disponibla anslag kvar. Med tanke på den nödsituation som skapats av naturkatastroferna och om de ansvariga myndigheterna skulle begära att kommissionen omfördelar prioriteringarna inom programmen, skulle kommissionen kunna tänka sig att på ett positivt sätt granska denna begäran, under förutsättning att bestämmelserna för bidragsberättigande och strukturfondernas övriga genomförandebestämmelser följs. Det bör emellertid klargöras att en eventuell intervention från EUGFJ skulle vara ett undantag och göras i begränsad omfattning.