ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3043/00

från José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Import av exotiska fåglar

En färsk rapport som förberetts av Eurogruppen för djurens välbefinnande och den holländska djurskyddsföreningen visar tydligt att EU står inför en potentiell större hälsorisk på grund av djurindustrins import av exotiska fåglar och däggdjur. Detta baseras på fakta som tillhandahållits av de högst uppsatta veterinärerna i tio av medlemsländerna.

Håller kommissionen med om att det finns en risk för ett större antal fall av (till exempel) Newcastlesjuka och kommer man därför att omgående tänka över de förnuftiga rekommendationer som ges i rapporten?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3043/00 och E-3052/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(31 oktober 2000)

Kommissionen är medveten om den potentiella risken att fjäderfäsjukdomar kan föras in genom importen av exotiska fåglar, särskilt med tanke på att dessa fåglar kan härröra från många olika länder i världen.

I och med genomförandet av den inre marknaden har importen av fjäderfä harmoniserats genom gemenskapslagstiftningen. För att förhindra att fjäderfäsjukdomar förs in genom importen av exotiska fåglar har kommissionen dessutom nyligen utarbetat ett utkast till beslut(1) om djurhälsokrav och utfärdande av veterinärintyg vid import av fåglar utom fjäderfä samt villkor för karantän.

Alla fåglar utom fjäderfä som förekommer i den kommersiella handeln ska hållas i karantän minst 30 dagar på en officiellt godkänd karantän eller karantänstation. Under karantänen ska kliniska kontroller och laboratorieundersökningar för newcastlesjuka och fågelinfluensa göras och fåglarna får bara lämna anstalten med officiellt godkännande, förutsatt att resultaten är godkända på alla utförda test. Denna observationsperiod gör det också möjligt att upptäcka andra sjukdomar.

Kommissionen anser att man genom att införa dessa harmoniserade bestämmelser behandlar de farhågor som framförs i rapporten The veterinary control in the European Union of imported pet birds and mammals of Cites and non-Cites species som utarbetats av Eurogroup for animal welfare.

Import av fåglar som transporteras av ägaren omfattas av nationella bestämmelser, och kommissionen har för närvarande inte för avsikt att införa harmoniserade bestämmelser på detta område, eftersom det enligt uppgifter från medlemsstaterna inte har utbrutit några epidemier bland fjäderfä på grund av sådan import.

(1) SANCO/1295/2000 ändr. 6.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3438/00

från Minerva Malliori (PSE) till kommissionen

(30 oktober 2000)

Ämne: Genetiskt modifierade organismer

Avslöjandena för en tid sedan om att genetiskt modifierad majs finns i livsmedel som säljs i Förenta staterna (produkter från företagen Kellogg's och Taco Bell) har väckt stor oro bland allmänheten. Det är inte tillåtet att saluföra sådan majs för mänsklig konsumtion eftersom den kan avge ämnen från insektbekämpningsmedel som används för att skydda skördarna. Jag vill, medveten om att det i många länder i Europeiska unionen är förbjudet att odla och handla med sådana här produkter, fråga Europeiska kommissionen om följande: Importeras de produkter det nu rör sig om till länder i Europeiska unionen, och i så fall till vilka?

Utförs stickkontroller på importprodukter och i vilken mån har dessa kontroller visat sig effektiva? Har kommissionen för avsikt att införa bestämmelser om obligatorisk etikettering och tänker den införa en uppförandekod som företagen måste rätta sig efter, vilket ligger i konsumenternas intresse?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 december 2000)

Frågan gäller den genetiskt modifierade majssorten Star Link som man nyligen upptäckte spår av i vissa livsmedel i Förenta staterna. Star Link har godkänts av den amerikanska miljömyndigheten EPA (Environmental Protection Agency) för industriellt bruk och användning i djurfoder, men inte för användning i livsmedel, eftersom man inte vet om majssorten kan orsaka allergier.

Majssorten Star Link har inte godkänts i gemenskapen för odling eller användning i livsmedel, och därför kan inte livsmedel som innehåller spår av majssorten Star Link enligt lagen importeras till gemenskapen. Medlemsstaterna är ansvariga för kontroll och inspektion av livsmedel, även importerade livsmedel. Kommissionen har inte fått information från medlemsstaterna som skulle tyda på att man funnit spår av majssorten Star Link i importerade produkter.

Märkningskraven gäller genetiskt modifierade livsmedel som har godkänts för saluföring i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser(1). Kommissionen anser det inte vara lämpligt att märka produkter som inte har beviljats tillstånd i gemenskapen.

(1) EGT L 43, 14.2.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2599/00

från Freddy Blak (PSE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Den inre marknaden för travhästar

Följden av en inre marknad för kapplöpningshästar borde vara att en dansk häst, som har en dansk ägare, utan problem kan delta i en kapplöpning i Frankrike eller i Italien och utan problem kan säljas av en dansk ägare till en fransk eller italiensk köpare.

Emellertid tillåts det att Frankrike och Italien av protektionistiska skäl lägger hinder i vägen för en fri inre marknad genom att ställa ovanligt höga krav på hästarna. Både Frankrike och Italien lägger även hinder i vägen för arbetskraftens fria rörlighet, exempelvis genom att neka danska travtränare möjligheten att etablera sig som egna företagare i dessa länder.

Anser inte kommissionen att Italien och Frankrike agerar i strid med EU:s konkurrensregler och i strid med tanken att det skall råda fri rörlighet på den inre marknaden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(11 oktober 2000)

Parlamentsledamoten ställer flera frågor som rör den inre marknaden. Utifrån de lämnade uppgifterna kan kommissionen emellertid varken ta definitiv ställning till de aktuella problemen eller avgöra om de innebär en överträdelse av principerna för den inre marknaden.

De problem som uppstått vid hästtransporter över nationsgränserna kan bl.a. bero på veterinärbestämmelser och bestämmelser om djurens välbefinnande i samband med transport.

De danska travtränarnas problem skall undersökas utifrån den fria etableringsrätten, på grundval av närmare upplysningar om förbudet i Frankrike och Italien.

Kommissionen ber därför parlamentsledamoten att sända in mer detaljerade uppgifter om dessa nationella bestämmelser och de problem som uppstått.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3154/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 2000)

Ämne: Save/Altener

Enligt uppgifter i pressen har kommissionen beslutat att avskaffa programmen Save och Altener. Kan kommissionen uppge vilka planer den har för dessa två programs framtid?

På ett möte med Europaparlamentets utskott för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi tisdagen den 19 september indikerade kommissionsledamot de Palacio att Save- och Altener-programmen var hotade eftersom de hade otillräckliga personalresurser. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att rätta till den här situationen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(23 oktober 2000)

I kommissionens vitbok om reformen(1) av den 1 mars 2000 åtog sig kommissionen att genomföra en reform för att svara på de utmaningar som globaliseringen och utvidgningen innebär. I enlighet med åtaganden i vitboken har kommissionen utfört en detaljerad utvärdering av dess verksamhet och dess personalresurser. På grundval av denna utvärdering har kommissionen offentliggjort ett meddelande om Överensstämmelse mellan personalresurser och kommissionens uppgifter(2), med åtgärder för att garantera de personalresurser som krävs för att uppfylla målen i de fall det råder personalbrist eller det saknas särskild kompetens eller särskilda kvalifikationer.

Inom denna ram har ett virtuell försök utförts avseende inverkan av olika personalsammansättningar på huruvida en del av kommissionens verksamhet kommer att fortsätta eller avbrytas. Som en del av detta virtuella försök ges i bilaga 3 till meddelandet en preliminär förteckning över verksamhet som skall avvecklas eller skäras ned men för vilka det behövs godkännande av de övriga institutionerna eller förberedelser med berörda tredje parter som påverkas av en av dessa olika typer av personalsammansättningar. Bl.a. Save- och Altenerprogrammen (delen om finansiellt stöd) anges i den preliminära förteckningen. I meddelandet betonar dock kommissionen klart följande i kapitel 3.2.1: Kommissionen har upprättat en virtuell förteckning över verksamhet som kan avvecklas och som berör betydande åtgärder inom områden som miljö och jordbruk. Kommissionen vill dock påpeka att den sätter stort värde på dessa verksamhetsområden och att den anser att det vore beklagligt om de avvecklades. Kommissionen skulle därför endast avstå från dessa verksamheter om den var tvungen till det på grund av att den inte kan få den personal som behövs för att utföra de nuvarande uppgifterna.

Till slut är det viktigt att konstatera att denna preliminära förteckning i bilaga 3 användes som en analys av ett teoretiskt alternativ. Kommissionen kommer att fortsätta att genomföra de två programmen med sin nuvarande personal inom ramen för Save- och Altenerprogrammen.

(1) KOM(2000) 200 slutlig.

(2) KOM(2000) 200 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3325/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(18 oktober 2000)

Ämne: Den nordamerikanska blockaden av gemenskapens export av gulfenad tonfisk och därav tillverkade produkter

Avtalet om den internationella planen för bevarande av tonfisk, som kommissionen har undertecknat, kräver att parterna skall utarbeta en förordning för statistisk uppföljning av tonfisken. Kommissionen har inte godkänt en sådan förordning, vilket har föranlett Förenta staternas handelsministerium att beslut om en blockad mot gemenskapens export av gulfenad tonfisk och därav tillverkade produkter. Detta får allvarliga effekter för vissa gemenskapsföretag.

Hur långt har kommissionen kommit i arbetet med att utarbeta och godkänna ovan nämnda förordning? Vad beror förseningen på? Är kommissionen medveten om de skador denna försening orsakar för vissa gemenskapsföretag som inte kan exportera sina produkter till Förenta staterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3205/00 och P-3325/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(10 november 2000)

Kommissionen har varit klar över risken för ett embargo på grund av att lagstiftning saknas om användning av ett spårnings- och kontrollsystem för tonfisk. För att undvika en sådan utveckling tog kommissionen upp frågan vid toppmötet mellan gemenskapen och USA om fiske (som hölls i Washington i juli 2000). Den amerikanska förvaltningen visade sig vid detta tillfälle tillräckligt flexibel för att ge gemenskapen mer tid för att införa en sådan lagstiftning. Efter ett domslut i en process som hade öppnats av ett amerikanskt företag som importerar tonfisk tvingades USA:s regering dock tillämpa ett embargo för alla länder som ännu inte har fått fram ett så kallat positivt beslut.

Kommissionen och Spanien har därefter kommit överens om att kommissionen för att lösa problemet skall utarbeta ett förslag till förordning som skulle kunna antas inom sex månader om införande av ett spårnings- och kontrollsystem för tonfisk. I väntan på detta, och för att Spanien skall få fram det positiva beslut som behövs för att lyfta embargot, kommer Spanien att temporärt tillämpa ett spårnings- och kontrollsystem genom sin nationella lagstiftning.

De amerikanska myndigheterna har redan underrättats om dessa initiativ, som kommissionen tror skall leda till en lösning av problemet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2827/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet

(6 september 2000)

Ämne: Beviljande av politisk asyl för turkiskan Fehriye Erdal

I enlighet med publicerade uppgifter vägrar den belgiska regeringen att ge politisk asyl till Fehriye Erdal, turkiska av kurdiskt ursprung, trots att den belgiska högsta domstolen har frikänt henne från alla anklagelser och förordar att hon utvisas till tredje land. Enligt samma uppgifter hotar Turkiet med ekonomiska åtgärder om Erdal inte utlämnas.

Denna inställning hos de belgiska myndigheterna utgör ett uppskruvat brott mot gemenskapslagstiftningen och mot internationella konventioner om skydd av politiska flyktingar och tillhandahållande av asyl. Dessutom riskerar Erdal-fallet precis som Öcalan-fallet att utvecklas till ytterligare ett fall av flagrant undergrävande av EU:s trovärdighet när det gäller att vara ett område där man respekterar mänskliga rättigheter. Jag vill därför fråga rådet:

1. Har man vid Erdals ansökan om politisk asyl tagit hänsyn till den särskilda princip som föreskrivs i artikel 4 i rådets resolution av den 20 juni 1995?

2. Kan rådet försäkra att det kommer att ingripa så att det inte finns någon risk att den belgiska regeringen utvisar henne till tredje land?

3. Vilka konkreta åtgärder avser rådet att vidta mot den turkiska regeringens utpressning, som precis som mot Italien i Öcalan-fallet innebär att Turkiet hotar ett medlemsland med ekonomiska åtgärder om det beviljar politisk asyl, vilket det just i det här konkreta fallet är medlemslandets plikt att göra?

Svar

(16 november 2000)

De rättsliga myndigheterna i Belgien håller fortfarande på att utreda fallet Fehriye Erdal. Under dessa omständigheter anser rådet det vara olämpligt att göra uttalanden om fallet.

Rådet känner inte till några ekonomiska sanktioner eller hot om sanktioner från den turkiska regeringens sida mot gemenskapen eller mot någon av medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2633/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Fiskeavtal mellan Europeiska unionen och Grönland

Europeiska gemenskapen undertecknade 1984 ett fiskeavtal med Danmarks regering och den autonoma regeringen på Grönland. När detta avtal undertecknades var Spanien ännu inte medlem i gemenskapen. När Spanien antogs som medlem fick landet inte rätt att fiska i Grönlands vatten på grund av principen om relativ stabilitet.

I detta avtal föreskrivs det att det skall genomföras pilotåtgärder eller inrättas tillfälliga samriskföretag, vilket i princip skulle göra det möjligt för den spanska staten att bedriva fiskeverksamhet i dessa vatten. I praktiken, på grund av de grönländska myndigheternas administrativa eller andra rutiner har de spanska fartygen, däribland den betydande galiciska flottan, dock aldrig haft tillträde till dessa vatten.

Avser kommissionen att göra något för att ändra denna situation med tanke på att medlemsstaterna inte på långt när fyller sina fångstkvoter i grönländska vatten och med tanke på att en hög representant för kommissionen till och med kallade dessa kvoter för papperskvoter? Kan kommissionen förklara vad Galicien och den spanska staten måste göra för att kunna ändra denna absurda situation och få fiska i ett lands vatten, där de dessutom historiskt har bedrivit fiske?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(15 september 2000)

Fiskemöjligheter enligt fiskeavtal fördelas inte mellan medlemsstaterna genom förhandlingar med tredje land. Denna fråga måste lösas inom gemenskapen.

Allmänt gäller att kommissionen anser att tillgängliga fångstkvoter i tredje lands vatten enligt ett fiskeavtal måste utnyttjas rationellt och optimalt och att lämpliga mekanismer bör utformas för att överföra outnyttjade eller underutnyttjade fångstkvoter till andra intresserade medlemsstater, utan att detta påverkar principen om relativ stabilitet.

I sin dom av den 13 oktober 1992 (mål C-63/90, Portugal och Spanien mot rådet) fastställde EG-domstolen att principen om relativ stabilitet inte medger endast underutnyttjande som skäl till att omfördela berörda fångstkvoter till andra intresserade medlemsstater. Domstolen fastslog vidare att Spanien genom att godta gemenskapens regelverk i enlighet med relevanta bestämmelser i Anslutningsakten från 1985 har förverkat sina möjligheter att anföra en tidigare tradition av fiske i grönländska vatten som ett skäl till omfördelning av fångstkvoter som beviljats i enlighet med principen om relativ stabilitet.

Enligt det gällande fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland från 1985 kommer kommande förhandlingar att gälla ett fjärde fiskeprotokoll för åren 20012006. Kommissionen har överlämnat en rekommendation till ett rådsbeslut som tillåter att förhandlingar inleds om ett fjärde fiskeprotokoll. Kommissionen kommer efter slutförda förhandlingar att överlämna ett förslag till rådet om godkännande av det fjärde protokollet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2559/00

från Jan Andersson (PSE) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Tillämpning av investeringsstöd

Det finns idag ett stort behov av att utveckla träindustrin i Östeuropa. Vi stödjer naturligtvis denna utveckling. Det finns dock en stor oro inom den svenska träindustrin att man i östra Tyskland moderniserar träindustrin med hjälp av betydande offentligt investeringsstöd. Naturligtvis är det viktigt att vi bedriver en aktiv regionalpolitik men denna måste vara uppbygd så att den är konkurrensneutral.

Vet kommissionen om det föreligger skillnader i medlemsstaters tillämpning av investeringsstöd? Anser kommissionen att regionalpolitiken bör vara konkurrensneutral mellan medlemsländerna och ämnar kommissionen agera i denna fråga?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(4 oktober 2000)

Kommissionen känner till utvecklingen av en träförädlingsindustri i östra Europa, särskilt i de nya tyska delstaterna.

Denna industrisektor omfattas inte av specifika sektorsbestämmelser.

Följaktligen kan investeringsprojekt få stöd enligt tillämpningsbestämmelserna för statligt stöd för regionala ändamål inom de gränser för stödordningarna som godkänts av kommissionen. För regionalstöd finns det i EG-fördraget två undantag från det allmänna förbudet att bevilja statligt stöd, nämligen undantagen i artikel 87.3 a och 87.3 c (f.d. artikel 92.3 a och 92.3 c). De nya företag som har fått eller ansökt om investeringsstöd ligger i områden där stöd kan beviljas enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget därför att det råder allvarlig brist på sysselsättning där. Under förutsättning att de villkor som fastställts genom kommissionens godkännande av stödordningarna respekteras, är de beviljade eller begärda stöden förenliga med den gemensamma marknaden.

Enligt den information som kommissionen förfogar över efter grundliga undersökningar är stödbeloppen för upprättande av nya företag lägre än det tröskelbelopp som fastställts i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt. Därför är den berörda medlemsstaten inte skyldig att anmäla de individuella stöden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3316/00

från Claude Turmes (Verts/ALE) och Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Kraftverk på Malta kommissionsledamot Wallströms besök

Med beaktande av de anslutningsförhandlingar som pågår med Malta undrar jag hur kommissionen ställer sig till de allvarliga miljö- och hälsoproblem som ett gammalt, uttjänt kraftverk i marsa på Malta ger upphov till. Är kommissionen medveten om detta problem? Kommer kommissionsledamot Wallström under sitt besök på Malta senare i år att träffa företrädare för icke-statliga miljöorganisationer, den lokala förvaltningen och Maltas miljöparti, som driver denna fråga?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

Kommissionen har fått information om kraftverket i marsa från Maltas myndighete, men den känner inte till några särskilda miljöproblem som hänför sig från kraftverket. Kommissionen är medveten om att kraftverket uppfördes mellan 1964 och 1987 och således räknas som ett existerande kraftverk i enlighet med gemenskapens lagstiftning om stora förbränningsanläggningar. Därför krävs inga utsläppsgränsvärden för denna anläggning och dess utsläpp skall beaktas i landets nationella utsläppstak.

Maltas myndigheter har dessutom informerat kommissionen om att Miljöskyddsministeriet och Ministeriet för folkhälsa har ett gemensamt ansvar för att säkerställa att luftkvalitetsnormerna på Malta efterlevs. Malta har fastställt luftkvalitetszoner och agglomerationer samt har upprättat ett övervakningsprogram för luftkvaliteten som uppfyller kraven i Rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten(1).

Kommissionens tjänstemän fortsätter att betona vikten av att påskynda antagandet och genomförandet av hela gemenskapslagstiftningen när de träffar Maltas företrädare och kommissionen kommer att sträva efter att träffa alla inblandade för att nå en övergripande förståelse av läget med hänsyn till miljö- och hälsoläget på ön.

(1) EGT L 296, 21.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2165/00

från Ioannis Souladakis (PSE) till rådet

(30 juni 2000)

Ämne: Finansiering av turkiska väpnade styrkor med europeiska medel

Enligt uppgifter i pressen föreslog Asparouk, general för Turkiets väpnade styrkor, i ett uttalande nyligen att en ny plan för de turkiska militära styrkorna som utvecklats i sydöstra Turkiet skulle finansieras med hjälp av det bistånd som landet får från Europeiska unionen. Syftet med det bistånd som EU beviljar Turkiet är emellertid att stärka landet så att det i framtiden skall kunna kandidera för anslutning, och inte att underblåsa de mångåriga säkerhetsproblem som Turkiet har i sina sydöstra regioner eftersom landet vägrar lösa den kurdiska frågan.

Hur säkert är rådet på att de ekonomiska belopp som riktas till Turkiet, i syfte att understödja landets väg mot en anslutning till Europeiska unionen, inte i stället hamnar i budgeten för de turkiska väpnade styrkorna, för stärkande av den turkiska militärapparaten i strid med all EU-lagstiftning på detta område?

På vilket sätt och genom vilka förfaranden säkerställer och övervakar rådet att de europeiska kapitalresurserna användas på lagenligt sätt i Turkiet och inte används till att tillfredsställa turkiska generalers önskemål om annat?

Svar

(20 november 2000)

Alla projekt som finansieras via gemenskapens budget beslutas på grundval av rådets och ofta Europaparlamentets rättsakter. När det gäller Turkiet finns för ögonblicket Meda-programmet(1) samt rådets förordning (EG) nr 764/2000 av den 10 april 2000 om genomförandet av åtgärder för att förstärka tullunionen mellan EG och Turkiet(2). Dessutom har rådet just till Europaparlamentet översänt sin gemensamma ståndpunkt inför antagandet av en förordning om genomförande av en särskild åtgärd för finansiellt samarbete som gynnar Turkiet(3).

Dessa tre förordningar innehåller kriterier som är specifika och väl definierade i förhållande till de områden som ett projekt eller en samarbetssatsning får inriktas på, liksom mål och principer för dessa åtgärder. Det står klart att det område som den ärade parlamentsledamoten åberopar faller utanför tillämpningsområdet för dessa förordningar. Rådet är övertygat om att kommissionen, som verkställer de finansiella förordningarna tillsammans med den s.k. MED-kommittén, delar denna uppfattning och gör vad som krävs för att undvika felaktig användning av medel som Europeiska gemenskapen beviljar.

Rådet kommer att använda sig av de medel som står till rådets förfogande för att säkerställa att de finansiella resurser som Europeiska gemenskapen beviljar Turkiet inte kommer att användas av landets väpnade styrkor i syfte att förstärka dessa.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet; EGT L 189, 30.7.1996, s. 1, ändrad genom förordning 780/98; EGT L 113, 15.4.1998, s. 3.

(2) Förordning (EG) 764/2000 av den 10 april 2000; EGT L 94, 14.4.2000, s. 6.

(3) Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 13 juni 2000.