SKRIFTLIG FRÅGA E-0775/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Gemenskapsbestämmelser om distansarbete

Yrkesarbete på distans via de många möjligheter som informationssamhället i dag erbjuder gör distansarbetet till ett alltmer använt arbetssätt, något som erkändes vid Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, där också en rad rekommendationer formulerades i frågan. Den 7 februari antog kommittén för social dialog i telekommunikationssektorn formellt ett avtal, inom ramen för dessa rekommendationer, med nödvändiga riktlinjer för organisering av distansarbetet.

Finns det något lagstiftningsinitiativ från kommissionens sida på gemenskapsnivå för att fastställa den ram som är nödvändig för att reglera denna arbetsform? Tänker kommissionen komma med sin åsikt om hur man skall behandla distansarbetare i Europeiska unionen i förhållande till andra anställda när det gäller anställningsvillkor, utbildnings- och informationsmöjligheter, samt utvecklingsmöjligheter i arbetet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0775/01 och E-1012/01 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(18 maj 2001)

Den 20 juni 2000 inledde kommissionen ett samråd med arbetsmarknadens parter om modernisering och förbättring av arbetsvillkoren på grundval av

artikel 138.2 (f.d. artikel 118 a) i EG-fördraget. Efter att ha granskat svaren skickade kommissionen den 16 mars 2001 inom ramen för denna samrådsprocess ett dokument om distansarbete till arbetsmarknadens parter som visat stort intresse för detta. De har meddelat att en gemenskapsåtgärd verkligen skulle vara önskvärd på detta område och skulle kunna ge ett mervärde.

Det är sant att spridningen av informationstekniken, som påskyndats genom utvecklingen av Internet, medför att detta nya arbetssätt utvecklas på ett sätt som man inte kan bortse från. Om distansarbetet dock otvivelaktigt utgör en flexibilitetsfaktor, anser kommissionen att det är lämpligt att försäkra sig om att utvecklingen av det inte sker på bekostnad av de anställdas arbetsmiljö.

Därför anser kommissionen att det är nödvändigt att utarbeta riktlinjer för denna praxis utan att bromsa dess utveckling. Med utgångspunkt i olika praxis som hittills förekommit för att anpassa arbetet (bl.a. genom kollektivförhandlingar), har kommissionen i detta sammanhang till arbetsmarknadens parter lämnat en förteckning över de allmänna principer som bör styra arbetet: distansarbete skall ske på frivillig basis och med rätt att gå tillbaka, garanti för att bevara arbetstagarnas ställning, garanti för likabehandling, information som skall ges till den som arbetar på distans, arbetsgivaren står för omkostnader, garanti för att arbetstagaren får adekvat utbildning, arbetsmiljö, arbetstid, skydd av privatlivet och skydd av personliga uppgifter, bibehållande av kontakten med företaget, distansarbetarnas kollektiva rättigheter samt tillgång till distansarbete.

Genom samma samråd uppmanar kommissionen arbetsmarknadens parter att avge ett yttrande eller en rekommendation om innehållet i det planerade förslaget (enligt artikel 138.3 i EG-fördraget) eller att meddela om de är beredda att inleda en förhandlingsprocess på grundval av förslaget (artikel 138.4 och artikel 139 (f.d. artikel 118 b) i EG-fördraget). Kommissionen väntar för närvarande på deras svar. Som parlamentsledamoten påpekar har vissa arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer på sektorsnivå redan antagit riktlinjer om organisationen av distansarbete på sina områden.