SKRIFTLIG FRÅGA E-0944/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Europaskolor

Den första Europaskolan grundades 1953 på initiativ av en grupp tjänstemän vid EKSG, med stöd av gemenskapens institutioner och Luxemburgs regering. Mot bakgrund av framgångarna med denna utbildningsanstalt, som omfattade barn av olika nationalitet med olika modersmål, beslutade medlemsstaternas regeringar 1957 att grunda den första officiella Europaskolan, i Luxemburg, genom undertecknandet av ett protokoll.

Sedan grundandet av denna första skola har antalet skolor successivt ökat. För närvarande ligger tre av de tio skolorna i Bryssel för att tillmötesgå de många ansökningarna, vilka i de flesta fall kommer från barn till tjänstemän och andra anställda vid Europeiska unionens institutioner.

Med tanke på att dessa tjänstemän och andra anställda vistas i utlandet för att med största effektivitet utföra ansvarsfulla uppgifter är det av yttersta vikt att de kan garantera sina barn en utbildning som är förenlig med den kursplan som tillämpas i deras respektive ursprungsländer. Helt nyligen, under pågående läsår, ställdes dock ett stort antal föräldrar med barn i de tre skolorna i Bryssel inför ett beslut fattat av Europaskolornas högsta råd (conseil supérieur). Beslutet innebär att deras barn från september 2002 kommer att tvingas byta skola, utan någon som helst respekt för de val de har gjort med utgångspunkt i barnens utbildningsintresse och deras egna yrkesskyldigheter.

Kan kommissionen därför besvara följande frågor:

1. Anser den att Europaskolorna, i synnerhet de i Bryssel, tillgodoser behoven för tjänstemännen och övriga anställda vid Europeiska unionens institutioner och att de beaktar barnens rättigheter?

2. Vilka kriterier ligger till grund för fördelningen av elever mellan de tre Europaskolorna i Bryssel? Är föräldrarnas val ett av dessa kriterier? Varför inte i så fall?

3. Hur förvaltas Europaskolorna, i synnerhet avseende följande:

- Hur finansieras de och hur stor är kostnaden per elev?

- Vilka ingår i Europaskolornas högsta råd?

- Hur fördelas beslutsbefogenheterna i Europaskolornas högsta råd?

- Vilken roll spelar kommissionen i detta råd? Hur många röster har kommissionen i Europaskolornas högsta råd?

Svar från Niel Kinnock på kommissionens vägnar

(22 maj 2002)

1. Kommissionen tycker att Europaskolorna hittills varit bra på att uppfylla EU-tjänstemännens och andra anställdas behov, och att elevernas rättigheter beaktats korrekt. Precis som med alla institutioner i alla länder måste dock de Europeiska skolorna verka inom de ekonomiska ramar de givits och det regelverk som gäller för dem.

2. Föräldrar kan ansöka om utbildningsplats vid vilken som helst av de tre Europaskolorna i Bryssel. I de fall då efterfrågan är större än antalet tillgängliga platser måste skolorna av naturliga skäl göra ett urval, där man utgår från avståndet till elevens bostad och om det finns några ev. syskon i den aktuella skolan.

Nedan redogörs varför vissa elever kommer att få byta skola i september 2002. Skolan i Ixelles, Bryssel III, grundades för att avlasta skolorna Bryssel I (Uccle) och Bryssel II (Woluwé), som då var överbelastade. Vid styrelsens möte (sammansättningen anges nedan) omfördelades språksektionerna mellan de tre skolorna i Bryssel, i första hand för att uppfylla kraven på geografisk balans och effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Samtidigt blev Bryssel I tvungen att tillfälligt flytta vissa klasser från skolan i Uccle till den i Ixelles på grund av stora renoverings- och ombyggnadsarbeten. I september 2002 kommer de klasser från Bryssel I som fortfarande har undervisningen förlagd till Bryssel III att flytta tillbaka till skolan i Uccle, och Bryssel III kommer att ha ett eget fullständigt primärstadium (15), där även några elever från Bryssel I och Bryssel II kommer att gå.

Allt detta har tyvärr inneburit ofrånkomliga förflyttningar av både personal och elever. För att hantera förflyttningarna har styrelsens representant satt samman en ledningsgrupp för de tre skolorna i Bryssel, där huvudlärarna, personal- och föräldraorganisationerna ingår.

När det stod klart att alltför få föräldrar var villiga att flytta sina barn till en annan skola för att den nödvändiga omflyttningen skulle kunna genomföras, drog man upp en flyttstrategi utifrån sakliga grunder som skolans kapacitet, närvaro av syskon i skolan och närheten till hemmet. Urvalet gjordes mot den information föräldrarna givit skolan angående ev. syskons skolgång och bostadens adress. Man upprättade en praxis för att hantera klagomål i enskilda fall. Klagomålen granskades individuellt av kommittéer bestående av ledamöter av ledningsgruppen och företrädare för föräldrarna i skolorna.

3. Nedan redogörs för Europaskolornas finansiering. Löner som medlemsstaterna betalar till utsända lärare (22 %), skolavgifter för elever som inte är barn till EU-personal samt löneavdrag från utsänd skolpersonal, t.ex. tillfällig skatt (19 %), och ett utjämningsbidrag från gemenskapens budget (59 %). I enlighet med avtal mellan styrelsen och de medlemsstater där skolorna ligger ger dessa ett särskilt bidrag för underhåll och skötsel av skolbyggnader och utrustning.

Formella ledamöter i styrelsen är Medlemsstaternas ministrar med ansvar för utbildning eller kulturellt utbyte med andra länder, samt en kommissionsledamot. I frågor som rör Europaskolan i München deltar också Europeiska patentverket med en röstberättigad ledamot. Det finns inga bestämmelser om att företrädare för föräldrar eller lärare skall ingå i styrelsen.

I frågor om pedagogik och ekonomi fattas besluten enhälligt. Administrativa beslut fattas med kvalificerad majoritet. Ledamöterna har alltid en röst var.

Som medlem i en samarbetsorganisation på statsnivå har kommissionen bara en av de 16 rösterna. I styrelsen gör kommissionen sitt bästa för att garantera att tjänstemännens och andra anställdas behov uppfylls, men naturligtvis avspeglas kommissionens inflytande och ansvar i det faktum att den är endast företräds av en av rådets 16 ledamöter.