SKRIFTLIG FRÅGA P-0244/03

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Kyotoprotokollet om klimatförändringar respekteras inte i Grekland och inte heller tillämpas förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet

Enligt uppgift i kommissionens andra rapport(1) om genomförandet av beslut 93/389/EEG(2) ökade utsläppen av växthusgaser under 2000 och översteg 8,7 enheter på skalan för den linjära målriktlinjen för perioden 20082012, vilken fastställts av medlemsstaterna för att uppnå målen i Kyotoprotokollet. Vidare finns det brister i Greklands tillämpande av förordning (EG) nr 2037/2000(3) om ämnen som bryter ned ozonskiktet och det har inte heller inrättats något system för att stödja återvinning av dem, i enlighet med artikel 16.6 i denna förordning.

Anser kommissionen att Greklands åtgärder är tillräckliga när det gäller de växthusutsläpp som förtecknas i bilagan till Kyotoprotokollet koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O), fluorkolväten (HFC), perfluorkolväten (PFC) och svavelhexafluorid (SF6) och vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att i koldioxidekvivalenter minska växthusutsläppen i Grekland, vilka förorsakar växthuseffekten?

Varför har inte kommissionen vidtagit några åtgärder när det gäller Greklands dåliga tillämpning av förordning (EG) nr 2037/2000 och i synnerhet av artikel 16 om åtagandet att inrätta system för återvinning av ämnen som bryter ner ozonskiktet (t.ex. klorfluorkarbon m.m.) och vilka åtgärder har den för avsikt att vidta för att sätta stopp för att folk dumpar apparater som innehåller kontrollerade ämnen (t.ex. kylskåp) längs vägarna i Grekland?

Vilka åtgärder skulle enligt kommissionens mening vara de mest lämpliga å ena sidan för att minska utsläppen av växthusgaser och å andra sidan för att reducera och återvinna de använda kontrollerade ämnen som bryter ner ozonskiktet i Grekland?

(1) KOM(2002) 720 slutlig.

(2) EGT L 167, 9.7.1993, s. 31.

(3) EGT L 244, 29.9.2000, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(21 februari 2003)

Klimatförändringen:

Av de faktiska utsläppen framgår att Grekland, tillsammans med åtta andra medlemsstater, fram till år 2000 (det senaste år för vilket det finns uppgifter) inte gjort tillräckliga framsteg i fråga om att uppnå sina bördefördelningsmål enligt Kyotoprotokollet, om man antar att framstegen i fråga om att uppnå målen sker linjärt (se även den senaste årsrapporten om övervakningen av utsläpp av växthusgaser i gemenskapen)(1). De senaste prognoserna visar att de grekiska utsläppen kommer att öka med 35,6 % år 2010 i jämförelse med 1990 års nivå, samtidigt som Greklands rättsligt bindande bördefördelningsmål endast är + 25 %. Andra prognoser, där hänsyn tas till kompletterande åtgärder, har ännu inte rapporterats till kommissionen. Dessa prognoser, som innehåller den senaste politiska inriktningen och de senaste åtgärderna, kan vara en god hjälp vid bedömningen av i vilken utsträckning de kompletterande åtgärderna kommer att vara till hjälp för Grekland att uppnå sina åtaganden för perioden 20082012. I vilket fall som helst är det mycket viktigt att de kompletterande åtgärderna genomförs både

i Grekland och i övriga medlemsstater. Som komplement till de nationella klimatförändringsprogrammen förbereder kommissionen för närvarande ett flertal kostnadseffektiva gemenskapsåtgärder (till exempel på energi- och transportområdet) inom ramen för det europeiska klimatförändringsprogrammet för att minska utsläppen i gemenskapen.

Ozonlagret:

När det gäller frågan om hur väl Grekland efterlever Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet, inledde kommissionen i juli 2002 ett överträdelseförfarande mot alla medlemsstater i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget. Kommissionen ansåg att medlemsstaterna inte hade fullgjort sina rapporteringsplikter i artiklarna 16 och 17 i förordningen. De grekiska myndigheterna svarade i oktober 2002.

I sitt svar till kommissionen om artikel 16 beskrev Grekland den rättsliga ramen som används för att definiera den kvalifikation som krävs för personal som ansvarar för installation, underhåll och reparation av kylutrustning. I presidentdekret nr. 87 (Greklands officiella tidning nr. 72A/25-4-96) om Konstruktion, underhåll och reparation av kylinstallationer och -maskiner beskrivs bland annat de kvalifikationer som krävs för yrkesbevis, samt effektivitetskriterier. I artikel 19 i dekretet sägs att alla åtgärder för att undvika läckage i miljön, även i små kvantiteter.

Grekland har dock inte rapporterat specifikt om artikel 16.6 som rör vilka system som har inrättats för återvinning av använda kontrollerade ämnen, inbegripet vilka anläggningar som finns tillgängliga och om de mängder av använda kontrollerade ämnen som återvunnits, återanvänts, regenererats eller destruerats. Kommissionen efterlyser därför mer information från Grekland för att kunna fastställa om det behövs ytterligare åtgärder.

(1) KOM(2002) 702 slutlig.