SKRIFTLIG FRÅGA E-1606/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Utvecklingen gällande studerande inskrivna vid universiteten

De europeiska universiteten har under de senaste åren noterat en stadig nedgång i antalet inskrivna studerande. Utvecklingen har t.o.m. gått så långt att tillväxten varit negativ vid flera universitet.

Denna minskning har hittills haft största inverkan på antalet universitetsexamina, något som i första hand visat sig vid de statliga universiteten. I framtiden kan minskningen även leda till en justering av sysselsättningen inom hela lärarkåren.

Denna verklighet framhäver nedgången i nativiteten och återspeglar även nya inriktningar hos ungdomarna som gör att de söker sig till yrkesutbildningen, eftersom denna erbjuder andra ämnen än de som ingår i universitetens läroplaner.

Kan kommissionen bekräfta detta fenomen inom den lägre och högre högskoleutbildningen i samtliga medlemsstater? Anser kommissionen i så fall det vara nödvändigt att ge större utrymme åt yrkesutbildningsprogram för ungdomar som vill lära sig att utöva ett konkret yrke? Hur har kommissionen för avsikt, om dessa tendenser kan bekräftas, att ta itu med frågan om att omskola universiteten?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Kommissionen grundar sin statistiska analys på europeisk nivå på statistik från Eurostat. Eurostats senaste uppgifter om antalet inskrivna vid högskolor gäller läsåret 1998/1999.

Eurydice-rapporten Nyckeltal om utbildning i Europa 1999/2000 publicerades 2000 och grundar sig på statistik från Eurostat. Den omfattar perioden från 1975 till 1997. Det är den senaste europeiska analysen av antalet studerande vid högskolor. Ett slående resultat i Eurydice-undersökningen är det faktum att antalet studerande vid högskolor har mer än fördubblats under de senaste tjugo åren. Ökningen har inte varit särskilt snabb i Grekland, Spanien, Irland och Portugal. Endast i Frankrike och Nederländerna har antalet studerande vid högskolor minskat något.

Eurostats statistik om antalet studerande vid högskolor under läsåret 1998/1999 bekräftar denna tendens när det gäller ökningar av antalet studerande, även för Frankrike, som tidigare uppvisade en minskning.

Antalet studerande vid högskolor är mycket beroende av systemet för den högre utbildningen i de olika medlemsstaterna. Urvalsförfaranden och begränsningar när det gäller antalet tillgängliga platser, t.ex. numerus clausus-system, är faktorer som påverkar studentpopulationens storlek. Ett av skälen till att man har oberoende urvalsförfaranden är att man beaktar arbetsmarknadens behov, men även många andra variabler kan inverka.

Den senaste utvecklingen när det gäller högre utbildning i Europa för att främja livslångt lärande och mer öppenhet bland högskolorna när det gäller behoven för nya grupper av studerande, utmanar både strukturerna inom den högre utbildningen och tillgången på den. Ett av resultaten av denna utveckling kan vara ett ökat antal studerande som är inskrivna vid högskolor i Europa.

I detta sammanhang kan kommissionen därför inte bekräfta de tendenser som parlamentsledamoten beskriver. Trots allt kommer de åtgärder som kommissionen vidtagit för att främja livslångt lärande, eLearning och länkarna mellan utbildning och arbete att göra högskolorna öppnare mot samhället och mot arbetslivet.