SKRIFTLIG FRÅGA E-3812/00

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Tillståndet i de ryska fängelserna

En häpnadsväckande stor andel av den ryska befolkningen, nämligen 1,1 miljoner personer, hålls i fängelser och fångläger. Av de senaste uppgifterna framgår det att på 100 000 ryssar sitter ungefär 750 i fängelse. I en särskild rapport från det ryska offentliga människorättsorganet anges det att uppskattningsvis 85 000 fångar i ryska fängelser inte har någon säng, 91 000 har tuberkulos och 5 000 har aids. En rapport från frivilligorganisationen Human Rigthts Watch uppskattade att antalet fångar i de ryska fängelserna ökade under 1999 och enligt officiella uppgifter ökade antalet fångar med 45 000 under de fem första månaderna av 1999. Under 1999 hölls ungefär 300 000 personer i fångläger i väntan på rättegång, 80 000 av dem drabbades av allvarliga sjukdomar och cirka 2 000 dog.

Vid det toppmöte mellan EU och Ryssland som ägde rum i slutet av oktober föreskrevs det i en gemensam deklaration från J. Chirac, R. Prodi och Rysslands president V. Putin att huvudsyftet med samarbetet, vilket går in i en ny fas, kommer att vara att stödja de institutionella, ekonomiska och sociala reformeringarna i syfte att stärka rättsstaten och uppfylla de demokratiska krav som ställs på en modern ekonomi och ett modernt samhälle. Kan kommissionen, mot bakgrund av detta utlåtande och de oroväckande uppgifterna, förklara vilka framtida planer den har för att stödja en social reformering i Ryssland och i synnerhet för att hjälpa landet att hantera fängelsekrisen?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 januari 2001)

I enlighet med unionens gemensamma strategi för Ryssland är hanteringen av de sociala följderna av övergången en av prioriteringarna i Tacisprogrammet för Ryssland under perioden 20022003. Det huvudsakliga syftet är att stödja reformen av den sociala sektorn och att samtidigt täcka befolkningens, i synnerhet utsatta gruppers, grundläggande behov när det gäller social trygghet. Insatserna hittills har inte inriktats på fängelser utan snarare på en reform av hälso- och sjukvården i sin helhet, inklusive utveckling av primärvård (allmänläkare) och främjande av förebyggande vård. Dessa insatser med tekniskt bistånd bör utökas i framtiden och kan komma att gälla även fängelser, under förutsättning att de ryska myndigheterna fortsätter med sitt nya reformprogram i vilket social frågor, med rätta, prioriteras.

Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO) har gett humanitärt bistånd för att lindra de svåra levnadsförhållandena för de mest utsatta grupperna i ett antal utvalda institutioner (däribland fängelser) och för tuberkulospatienter i utvalda pilotområden. Som en följd av ytterligare nedskärningar i budgetmedlen under 2001 och den fortsatta humanitära krisen i samband med konflikten i Tjetjenien, kommer ECHO emellertid att prioritera katastrofhjälpsinsatser i norra Kaukasus.

Förutom detta begränsade humanitära bistånd och projekten för att systematiskt reformera hälso- och sjukvården, som även berör de ryska fängelserna, skulle parallella insatser kunna bidra till en förbättring av själva rättsväsendet. Medel från Tacisprogrammet har redan beviljats för att främja det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter. Bistånd kommer att ges till icke-statliga organisationer som erbjuder medborgarna juridisk rådgivning, vilket är ett försök att förbättra den ofördelaktiga statistik som parlamentsledamoten tar upp. I framtiden kommer en bättre utbildning av domare i Ryssland att prioriteras. Kommissionen undersöker just nu möjligheten för ett omfattande projekt inom ramen för Tacis till stöd för den nyligen inrättade rättsvetenskapliga akademin. Vidare kommer partnersamverkan mellan domstolar i gemenskapen och Ryssland bli möjlig genom det nya Tacisprogram för institutionell uppbyggnad som håller på att utarbetas.