SKRIFTLIG FRÅGA E-1216/01

från Joke Swiebel (PSE) till kommissionen

(24 april 2001)

Ämne: Sifferuppgifter om handikappade som är anställda vid de europeiska institutionerna

Artikel 3.1 a) i direktiv 2000/78/EG(1) om likabehandling i fråga om arbetstillfällen och yrkesutövning har till följd av en ändring som gjordes av Europaparlamentet fått en striktare ordalydelse i en version som sedermera antagits av rådet så att också de europeiska institutionerna kommit att omfattas av skyldigheten att behandla alla lika. Förfogar kommissionen över något siffermaterial (både från tiden före och efter det att direktivet trädde i kraft) av vilket det skulle framgå hur många funktionshindrade personer - fördelade efter typen av funktionshinder - som är anställda hos kommissionen? Om så är fallet: är kommissionen då villig att framlägga dessa sifferuppgifter när kommissionen besvarar denna fråga?

(1) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(23 juli 2001)

Medlemsstaterna är tvungna att införa bestämmelserna i rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i fråga om arbetstillfällen och yrkesutövning före den 2 december 2003, med möjlighet till en förlängning på tre år fram till den 2 december 2006, för införandet av bestämmelserna som avser ålder och funktionshinder.

Kommissionen antog normer för god praxis för anställning av människor med funktionshinder(1) 1998. Normerna redogör tydligt för europeiska institutionernas policy för anställning av personer med funktionshinder och ger riktlinjer för rekrytering, karriärstruktur (rörlighet, utbildning, kvarhållande av personal), arbetsmiljö (byggnadernas tillgänglighet och kontorsutrustning och -inredning) samt information till och utbildning för uttagningsnämndernas medlemmar.

Vid uttagningsprov för anställning i kommissionen uppmanas sökande att underrätta kommissionen om vilka eventuella särskilda resurser de behöver för att delta, som till exempel provhandlingar med brailleskrift, diktering av svaren på skriftliga prov, en anhörigvårdares närvaro eller andra särskilda arrangemang.

Efter rekrytering håller kommissionen inte separata register över anställda med funktionshinder eftersom det anses att registrering av sådan information skulle kunna vara oförenlig med berörda personers personliga intressen. Kommissionen betonar att samma karriärväg är öppen för alla anställda.

För att tillhandahålla allmän information för vägledning genomfördes en ej uttömmande undersökning 1999. Den visade att omkring 40 personer med funktionshinder (från synskadade till motoriska funktionshinder) då var anställda av kommissionen.

I rapporten Att förbättra arbetsarrangemang och karriärmöjligheter för personer med funktionshinder(2), som publicerades inom ramen för den aktuella strategiska reformen, fastslår kommissionen att den skall erbjuda sin personal minst samma möjligheter och skyddsnivåer på dessa områden som de som tillämpas i medlemsstaterna. Utöver ett starkt engagemang att följa 1998 års normer planeras ytterligare åtgärder, bland annat att bredda tjänsteföreskrifternas räckvidd för att garantera likabehandling för personer med funktionshinder vid rekrytering och anställning, och strömlinjeforma principen om icke-diskriminering genom hela personalpolicyn.

Perioden för samråd med personal och personalrepresentanter om detta och dithörande dokument kommer att upphöra i en nära framtid och kommissionen kommer då att anta en policy med hänsyn till de konstruktiva förslag för policyutveckling som lagts fram. Där det krävs ändringar av tjänsteföreskrifterna för att garantera en modernisering och förbättring av policyn får vi hoppas att det finns stöd att få från övriga institutioner, inklusive parlamentet.

(1) SEK(1998) 1559/2.

(2) SEK(2000) 2084/4.