SKRIFTLIG FRÅGA E-2166/98

från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen

(13 juli 1998)

Ämne: Stöd till europeiska företag som investerar på Kuba

Europeiska unionen och USA har träffat en överenskommelse för att lösa problemet med de nordamerikanska lagarnas (Helms-Burtonlagen) verkningar utanför amerikanskt territorium. Kan man med anledning av detta säga att de europeiska företag som investerar på Kuba inte kommer att drabbas av bestraffningar av USA men att de i gengäld inte kan erhålla någon form av stöd, samfinansiering eller lån från Europeiska unionen?

Svar från sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(4 september 1998)

Kommissionen ber att få hänvisa till sitt svar på de skriftliga frågorna E-1343/98 och E-1344/98 från José Ignacio Sanchez-Neyra(1), till sina svar på de muntliga frågorna H-0573/98 från Pedro Marset Campos under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i juni 1998(2) och till sitt svar på den muntliga frågan H-0664/98 från Paul Lannoye under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i juli 1998(3) för en mer ingående beskrivning av de viktigaste frågorna i den överenskommelse som uppnåddes mellan gemenskapen och USA på toppmötet i London den 18 maj 1998.

Målet med kommissionens kontakter med USA, som ledde till både denna överenskommelse och sen i april 1997, var att inga företag i gemenskapen skulle drabbas av de extraterritoriella bestämmelserna i Helms-Burton-lagen. Kommissionen har alltid gjort klart att tvistlösningsförfarandena inom WTO skulle återupptas vid varje form av tillämpning av dessa bestämmelser.

Beträffande överenskommelsen om regler för att stärka investeringsskyddet är syftet att med hjälp av en rad investeringsbestämmelser motverka och hindra framtida investeringar i egendom som har exproprierats av tredje land i strid med lagen.

Det är uppenbart att det i rättsligt hänseende måste stå klart att en expropriering är olaglig för att dessa regler skall tillämpas. Därför kommer vissa bestämmelser i överenskommelsen enbart tillämpas på investeringar i vissa egendomar om antingen en internationell skiljedomstol, eller en lokal domstol i den stat som har exproprierat egendomen, i en dom har meddelat att exproprieringen har skett i strid med folkrätten, eller i sådana fall där den exproprierande staten inte erbjuder rättslig gottgörelse men det har konstaterats att det finns ett rättsligt och faktamässigt välgrundat anspråk enligt vilket exproprieringen var olaglig enligt folkrätten. Bestämmelserna kan även tillämpas i fall där det är fråga om massexproprieringar och en deltagare kommer fram till att en enskild egendom som en investerare har ansökt om kommersiellt regeringsstöd för har exproprierats i strid med folkrätten.

Det är enbart under dessa omständigheter som de deltagande regeringarna kommer att göra gemensamma eller samordnade diplomatiska framställningar till den exprorierande staten, neka regeringsstöd för dolda transaktioner beträffande egendomar som exproprierats i strid med lagen, offentliggöra en förteckning över egendomar som exproprierats i strid med lagen och offentligt uttala sig mot dolda transaktioner inom de uppräknade egendomarna. Investeringar gjorda före den 18 maj 1998 kommer inte att beröras av dessa bestämmelser.

För att denna överenskommelse skall kunna genomföras fullt ut krävs bland annat den amerikanska kongressens stöd. Gemenskapen och medlemsstaterna liksom USA kommer emellertid att genomföra uppgörelsen så snart presidentfullmakten för dispens i enlighet med avdelning IV i Helms-Burton-lagen har antagits och tagits i bruk så att europeiska företag kan agera utan hot om sanktioner i enlighet med Helms-Burton-lagen.

(1) EGT C 386, 11.12.1998.

(2) Fullständigt referat från parlamentets överläggningar (juni 1998).

(3) Fullständigt referat från parlamentets överläggningar (juli 1998).