SKRIFTLIG FRÅGA E-2904/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Giftiga kemikalier i livsmedel

1 Kan Europeiska kommissionen redogöra för om unionens medlemsstater på ett vetenskapligt sätt dokumenterat fall av multipel kemisk överkänslighet (MCS) samt hur de har gjort det.

2. Har man kunnat konstatera en ökning av allergierna i unionens medlemsstater? Har det förts statistik över hur ofta patienter lider av MCS och/eller IEI (Ideopathic Environmental Intolerances). Har antalet fall ökat?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta då det har fastställts att en förbundsmyndighet inom hälsoväsendet tillåtit mycket giftiga ämnen, fastän det redan är känt att ämnena är giftiga och påverkar människor och foster?

4. Vilka rättigheter har de drabbade då det av en undersökning som finansierats med skattemedel framgår att de ämnen som står till förfogande är mycket giftiga och att de trots det får användas fritt?

5. Hur ställer sig kommissionen till att det inrättas en fond som den internationella industrin också skulle delta i?

6. Känner kommissionen till att det i vissa livsmedel, som till exempel humle, är tillåtet att använda permetrin, ett ämne som användes som stridsmedel under Golfkriget samt som bekämpningsmedel för skadedjur. I olika vetenskapliga studier, till exempel av doktor Plygers, Belgien och professor Greyser, Bremen, Tyskland, har det konstaterats att pesticider, som till exempel pyretoider, är mycket giftiga, om de kommer i kontakt med andra kemikalier som används i hushållen. I Tyskland har man hittills inte varit tvungen att märka livsmedel som innehåller sådana ämnen.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (24 november 1997)

1. Problemet med kemisk överreaktivitet, en oförklarad förhöjd reaktion på kemikalier vid halter som är mycket lägre än dem där de flesta reagerar, har lett till omfattande debatt i Europa och Nordamerika. Det är inte övertygande bevisat att det finns ett samband mellan exponering för specifika agenser och hälsoeffekter som kan knytas till tillståndet, vilket ofta kallas (eller kopplas samman med) multipel kemisk överkänslighet (Multiple Chemical Sensitivity, MCS), kroniskt trötthetssyndrom (Chronic Fatigue Syndrome, CFS), sjuka hus-syndromet (Sick Building Syndrome, SBS) eller kemisk hyperkänslighet.

Kommissionen bidrog till en undersökning av tillståndets förekomst och egenskaper i flera medlemsstater som avslutades 1994. Slutsatsen blev att inga pålitliga uppgifter kunde samlas in på grund av bristen på gemensamma definitioner och diagnoser.

Bristen på information beror på svårigheterna med att ordentligt karakterisera de relevanta situationerna och följa de påverkade individerna under längre tidsrymder så att man kan kartlägga följdkänsligheter eller skilja mellan initierande och påbyggande exponering.

En del medlemsstater samlar dock in uppgifter om exponering eller särskilda händelser i industri-, arbetslivs- eller hushållsmiljö eller med utgångspunkt i enskilda fall med konsumentprodukter. Andra medlemsstater har uppgifter om enskilda patienter som inte publiceras men som kan användas för att stimulera diskussion eller leda fram till forskningshypoteser.

2. Förekomsten av allergier i gemenskapen ökar och symtom på allergisjukdomar förekommer nu hos en tredjedel av befolkningen i stort. Därför föreslog kommissionen nyligen ett folkhälsoprogram för sjukdomar orsakade av miljöföroreningar. Med det programmet ämnar kommissionen ta itu med den stigande förekomsten av astma och allergi i Europa ((EGT C 214, 16.7.1997. )).

Kommissionen känner inte till några rapporter om samband mellan det tillstånd som kallas MCS och allergier.

3. Kommissionen kan inte ingripa mot medlemsstaternas godkännande av giftiga ämnen som inte omfattas av gemenskapsrätten.

4. Kommissionen anser att detta omfattas av medlemsstaternas lagstiftning.

5. I enlighet med subsidiaritetsprincipen är ett eventuellt inrättande av fonden inte något kommissionen kan påverka.

6. Kommissionen känner till att insekticiden permetrin är godkänd som aktiv beståndsdel i växtskyddsmedel i alla medlemsstater. Av den anledningen är ämnet ett av de 90 prioriterade ämnen som skall ses över på gemenskapsnivå i enlighet med direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ((EGT L 230, 19.8.1991. )). Under översynen skall man fastställa maximala värden för rester i livsmedel, bland annat humle, i enlighet med vetenskapliga regler för att garantera största möjliga skydd för djurs och människors hälsa.

Inom farmakologin och toxikologin känner man till mycket få ämnen som när de intas samtidigt leder till effekter som är större än summan av de individuella effekterna. Även om det inte för närvarande finns någon systematisk vetenskaplig metod för att undersöka eventuella kombinerade effekter av rester av bekämpningsmedel, finns det inga vetenskapliga bevis för risker för konsumenternas hälsa på grund av additiva eller synergistiska effekter av rester av bekämpningsmedel i livsmedel. Även om synergistiska effekter trots allt skulle inträffa, bör man komma ihåg att intaget av bekämpningsmedel i livsmedel som innehåller rester av dem normalt är flera storleksordningar lägre än de toxikologiska gränsvärden som fastställts med hjälp av djurförsök.