SKRIFTLIG FRÅGA E-0628/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet

(2 mars 2000)

Ämne: Kosovo: konstaterande av sanningen om massmorden i Racak i januari 1999 i anledning av rapporten från dr Helena Ranta, EU:s observatör i Pristina

1. Erinrar sig rådet rapporten om att den serbiska armén den 15 januari 1999 dragit genom den kosovarska byn Racak och därefter bortfört 45 män från den albanska befolkningsgruppen, vilkas lik sedan påträffats och att detta illdåd också varit anledning till det krig om Kosovo som utkämpades senare under 1999?

2. Känner rådet till en rapport som ingick i pressen i mars 1999 och där dr Helena Ranta, medlem av den rättsmedicinska expertgrupp som Europeiska unionen tillsatt i Pristina på uppmaning av OSSE, berättade hur hon den 22 januari 1999 undersökt 40 lik, varvid hon allvarligen betvivlat trovärdigheten i den då gängse synen på det massmord som avsetts i punkt 1?

3. Har rådet tillgång till någon mer detaljerad rapport i frågan från dr Ranta och hennes arbetsgrupp eller från någon annan officiell källa? Är denna rapport eller dessa rapporter tillgängliga för allmänheten?

4. Kan rådet ge besked om huruvida den underförstådda rekommendationen i dr Rantas rapport följts, nämligen att det med tanke på en helhetsbild av vad som utspelat sig i Racak först måste göras en utförlig polisundersökning?

5. Om svaret på fråga 4 är jakande, finns då resultaten av denna undersökning att tillgå? Om svaret är nekande, varför har då dessa rekommendationer (ännu) inte lett till någon efterföljd?

6. Har rådet tillgång till kopior av de obduktionsprotokoll för offren i Racak som omnämnts i Rantas rapport?

7. Är rådet, bland annat med tanke på att främja en avspänning i området, berett att verka till förmån för att undersökningen om hur det verkligen gått till i samband med massmorden i Racak så vitt som möjligt fortsätts och att resultaten ges till känna, också i det fall då resultaten starkt skulle avvika från de tolkningar som gjorts i det ögonblick då offren upptäcktes?

Svar

(8 juni 2000)

Rådet uttryckte sin avsky vid tiden för massakern i Racak. Det är medvetet om de pressrapporter som publicerades i mars 1999, i vilka det framhölls att det inte fanns några tecken på att offren var något annat än obeväpnade civila.

Åklagaren vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) Carla Del Ponte meddelade efter sin utnämning den 29 september 1999 att ICTY kommer att fortsätta att utreda brott som begåtts under den väpnade konflikten i Kosovo och att hon var fast besluten att väcka talan mot de ansvariga inför domstolen i Haag.

Enligt ordförandeskapets mening omfattas också massakern i Racak av anklagelser för mord, förföljelse och deportationer i Kosovo, som Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) bekräftade den 24 maj 1999, mot Förbundsrepubliken Jugoslaviens president Slobodan Milosevic, Serbiens president Milan Milutinovic, Förbundsrepubliken Jugoslaviens vice premiärminister Nikola Sainovic, stabschefen för den jugoslaviska armén Dragoljub Ojdanic och Serbiens inrikesminister Vlajko Stojiljkovic.

Rådet betonar att EU:s medlemsstater är fast beslutna att till fullo samarbeta med ICTY och att uppfylla sina förpliktelser enligt relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd. Som ordföranden i ICTY erinrade om den 31 maj 1999 innefattar dessa förpliktelser också att alla stater och organisationer som har information om påstådda brott inom tribunalens behörighetsområde skall göra denna tillgänglig för åklagaren. Rådet, som har mottagit rapporter från det kriminaltekniska expertuppdraget, respekterade denna förpliktelse genom att överlämna obduktionsprotokollen från massakern i Racak till ICTY under det tyska ordförandeskapet första halvåret 1999. Rådet anser det inte lämpligt att ytterligare kommentera ett pågående rättsligt förfarande.