SKRIFTLIG FRÅGA E-3490/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Nedskärning av produktionen av durumvete på Sicilien

Kommissionen har beslutat att överföra kvoter för produktion av durumvete från Sicilien till Frankrike, vilket på kort sikt kommer att leda till förluster för den sicilianska ekonomin som kan uppskattas till 1 400 miljarder lire.

Kommissionens beslut sägs grundas på målet att på kort och medellång sikt skära ned jordbruksstödet med 5 procent för att underlätta de östeuropeiska ländernas anslutning till unionen.

Regionen Sicilien får inte missgynnas, då det är ett eftersatt område som omfattas av mål I för strukturfonderna.

Kommissionen ombeds besvara följande frågor:

1. Vilka skäl förutom att indirekt stödja länder i Östeuropa har föranlett kommissionen att besluta om ovannämnda kvotöverföring?

2. Hade kommissionen innan den fattade beslutet bedömt hur allvarliga skador detta skulle komma att åsamka Siciliens ekonomi?

3. Avser kommissionen som alternativ till den minskade produktionen av durumvete att stödja annan odling, exempelvis ekologisk produktion?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(14 december 2000)

Kommissionen har aldrig beslutat att överföra någon produktionskvot för durumvete från en medlemsstat till en annan.

Väl att märka är att rådet genom förordning (EG) nr 2309/97 av den 17 november 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 1765/92 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor(1) ändrade det särskilda systemet för produktion av durumvete genom att införa en maximal garanterad areal som skulle fördelas mellan de olika producentmedlemsstaterna.

Som en slutkompromiss och för att uppnå budgetneutralitet i förhållande till kommissionens förslag sänkte rådet hektarstödet med 4 % och ökade den totala maximala garanterade areal som skulle fördelas per medlemsstat för att skapa en bättre överensstämmelse med den aktuella produktionssituationen för durumvete.

Detta beslut hade inget att göra med problemen i samband med gemenskapens utvidgning med länderna i Östeuropa.

En rättslig ram för ekologisk odling skapades genom rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel(2). Syftet var att avhjälpa de problem som förelåg inom sektorn och svara mot konsumenternas intresse för ekologiskt odlade produkter. Dessutom blev metoder för ekologisk odling redan tidigt föremål för miljöåtgärder inom jordbruket enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven(3), som har ersatts med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(4). Syftet med dessa åtgärder är att främja jordbruksmetoder som är utformade för att skydda miljön och bevara naturmiljön. För att få stöd måste en jordbrukare åta sig att tillämpa miljöåtgärder inom jordbruket i minst fem år. Stödet tilldelas per år och beräknas efter förlorad inkomst (särskild under omställningsperioden till ekologiskt jordbruk), merkostnader på grund av åtagandet och behovet av ett ekonomiskt incitament.

Sicilien planerar liksom för föregående programperiod inom ramen för miljöåtgärderna inom jordbruket omställning till och upprätthållande av ekologiskt jordbruk. Spannmål hör till de stödberättigande grödorna, vilket innebär att stöd kan fås också för durumvete.

(1) EGT L 321, 22.11.1997.

(2) EGT L 198, 22.7.1991.

(3) EGT L 215, 30.7.1992.

(4) EGT L 160, 26.6.1999.