SKRIFTLIG FRÅGA P-3622/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(9 december 2002)

Ämne: Intressekonflikter inom kommissionen

I enlighet med information i pressen (bland annat i Financial Times, Wall Street Journal, Handelsblatt, Latinamerika Tribune, El Pais, New York Times, Le Figaro, Washington Post och Suddeutsche Zeitung) har kommissionen beviljat sex månaders tjänstledighet utan lön åt en tjänsteman som är dataexpert, för att denne skall arbeta inom Microsoft.

Enligt pressen har ett antal företag som konkurrerar med Microsoft kritiserat kommissionens agerande, eftersom de anser att detta kan innebära att man äventyrar den pågående processen om Microsofts påstådda strategier för att undanröja konkurrens.

Kan kommissionen säga hur många tjänstemän som för närvarande är tjänstlediga utan lön?

I hur många fall kan kommissionen garantera att tjänstledigheten inte används för verksamhet som kan innebära att intressekonflikter uppstår?

Vad har reformerna inom kommissionen inneburit eller kommer att innebära för att motverka det som tycks vara ett av dess största problem?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(10 februari 2003)

Komissionen vill också hänvisa parlamentsledamoten till de svar som lämnats på de skriftliga frågorna E-3061/02 av Herbert Bösch(1) och H-818/02 av Kathleen Van Brempt vid parlamentets frågestund under december II-sessionen(2).

Den 21 januari 2003 var 566 tjänstemän lediga med tjänstledighet av personliga skäl utan lön. Av dessa arbetade 11 % i den privata sektorn.

I artikel 40 i tjänsteföreskrifterna föreskrivs att en fast anställd tjänsteman i undantagsfall och på egen begäran kan beviljas tjänstledighet utan lön av personliga skäl. I undantagsfall i den mening som avses i artikel 40 i tjänsteföreskrifterna kan inbegripa möjligheten att en tjänsteman arbetar en viss tid i den privata sektorn för att vidga sina kunskaper och erfarenheter. Eftersom kommissionen har inställningen att institutionen kan dra nytta av ett utbyte av know-how med den privata sektorn är därför användningen av obetald tjänstledighet för arbete inom den privata sektorn i princip acceptabel.

Kommissionen är icke desto mindre mycket medveten om att vissa externa åtaganden kan medföra intressekonflikter för tjänstemannen. Av det skälet skall en tjänsteman som önskar engagera sig i en extern verksamhet under sin tjänstledighet begära uttryckligt tillstånd från tillsättningsmyndigheten. När sådant tillstånd ges förblir den som är tjänstledig av personliga skäl bunden av bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna, t.ex. tystnadsplikten och åläggandet att uppträda med heder och omdöme(3). Ledighet skall inte beviljas om det finns anledning att tro att den verksamhet som skall utföras utgör eller kan leda till en intressekonflikt.

När det gäller beviljad ledighet för att utföra annat arbete ligger det i sakens natur att kommissionen inte kan ge någon absolut garanti för att en tjänsteman inte bryter mot sina åligganden, inte heller kan kommissionen följa allt som tjänstemän gör under sin obetalda ledighet. Om det emellertid skulle inträffa att kommissionen får kännedom om att en tjänsteman har engagerat sig i verksamhet som inte har tillåtits eller att en tillåten verksamhet har utövats på ett sådant sätt att det inte är förenligt med hans eller hennes åligganden, kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder.

Det skall noteras att i det fall som parlamentsledamoten hänvisar till ombads tjänstemannen i fråga att skriva under en tilläggsförklaring med innebörden att han skulle uppfylla de skyldigheter som han åläggs enligt tjänsteföreskrifterna för att han skulle vara medveten om alla tänkbara konsekvenser som hans uppförande skulle kunna ge upphov till.

Kommissionen underskattar inte betydelsen av den här frågan men den lilla förekomsten av obetald tjänstledighet för annan tillfällig anställning innebär att frågan inte kan anses vara ett av kommissionens större problem. I stället är det en fråga som bör ses mot bakgrund av moderniseringen av karriärstrukturen och kommissionens administration och som kommer att fortsätta att seriöst övervägas och följas upp med hänsyn till dessa parametrar. Trots den lilla förekomsten av alternativ sysselsättning under tjänstledighet, är kommissionen alldeles klart inte villig att acceptera något engagemang som skulle innebära intressekonflikter.

De regler som tillämpas på ledighet av personliga skäl härrör delvis direkt från tjänsteföreskrifterna. Dessutom överväger kommissionen för närvarande om det skulle vara lämpligt att utarbeta en uppförandekodex för att säkerställa att tjänstlediga tjänstemän och deras tänkbara arbetsgivare är helt medvetna om de här åliggandena. En sådan kodex skulle kunna innehålla mera detaljerade uppgifter om omfattningen av vad som åligger en tjänsteman som tar ledigt av personliga skäl och även en översyn av reglerna om oförenlighet.

(1) EGT C 155 E, 3.7.2003, s. 83.

(2) Muntligt svar, 17.12.2002.

(3) Artiklarna 16 och 17 i tjänsteföreskrifterna.