SKRIFTLIG FRÅGA P-2481/01

från Marco Pannella (TDI) till kommissionen

(5 september 2001)

Ämne: Dödsdom över Yunis Shaykh i Pakistan

Den 18 augusti 2001 blev dr Yunis Shaykh häktad, förd till fängelset i Adiala och dömd till döden för blasfemi av det pakistanska rättsväsendet. Han åtalas för blasfemi p.g.a. att ha konstaterat att Muhammed och hans familj inte kunde ha varit muslimer före profetens uppenbarelse, och andra liknande synpunkter som det pakistanska prästerskapet betraktar som stötande.

Rättsprocessen ägde rum framför en vrålande folkmassa som sporrades av företrädare för prästerna, medan köer av vittnen fördes fram, trots att de enligt egen utsago inte hade varit närvarande när doktor Shaykh gjorde de uttalanden han beskylls för. Shaykh fick en vecka på sig att överklaga vid Högsta domstolen i stället för de sedvanliga 30 dagarna. Till dags dato har ingen hängts för blasfemi i Pakistan, men trots det finns det i fängelserna hundratals medborgare som åtalats eller dömts för detta brott. De är instängda i så kallade dödsceller där de nästan inte kan stå upprätt.

Har kommissionen följt processen mot dr Yunis Shaykh i närvaro av en egen företrädare? Har den reagerat officiellt på dödsdomen? Allmänt taget, vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller ämnar den vidta mot det ökande antalet blasfemidomar i Pakistan och generellt mot kränkningarna av de grundläggande mänskliga rättigheterna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(2 oktober 2001)

Kommissionen är mycket bekymrad över tillämpningen av hädelselagen i Pakistan. Hädelser med anknytning till profeten Muhammed är belagda med dödsstraff, medan hädelser av koranen kan bestraffas med livstids fängelse. Hitintills har ett orimligt stort antal fall tagits upp mot religiösa minoriteter och mot pressen.

Kommissionen känner mycket väl till den process mot dr Yunis Shaikh, en muslim, som parlamentsledamoten tar upp. Dr Shaikh dömdes till döden anklagad för hädelse den 18 augusti 2001 och har därefter överklagat domen vilket innebär en långdragen process som i Pakistan kan pågå i åratal. Även om domar i hädelsemål hittills upphävts av högre rättsinstanser skapades det ett potentiellt farligt prejudikat den 24 juli 2001 när appellationsdomstolen i fallet Ayub Masih fastställde den tidigare domen.

I samband med en konferens om de mänskliga rättigheterna som anordnades av den pakistanska regeringen i april 2000 tillkännagavs det att nya procedurbestämmelser skulle införas beträffande hädelselagen. Efter kraftiga protester från religiösa grupper drog regeringen emellertid tillbaka förslaget.

Kommissionen deltar aktivt i unionens förenade insatser i syfte att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ta upp frågor som rör de mänskliga rättigheterna i Pakistan. Frågan om hädelselagen togs upp under de särskilda politiska samtal som fördes mellan de pakistanska myndigheterna och EU:s trojka i Islamabad den 2021 november 2000. Den 3 maj 2001 gjorde trojkan en demarche om dödsstraffet hos ministern med ansvar för lag och rätt, de mänskliga rättigheterna och parlamentariska frågor. I samband därmed, liksom vid andra tillfällen sedan dess, framfördes unionens oro beträffande hädelselagen till de pakistanska myndigheterna.