ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2968/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Inrättande av dagcentra för vård av människor med särskilda behov

Ett operativt program som syftar till att bekämpa att människor utestängs från arbetsmarknaden och särskilt delprogram 1 med målsättningen att slussa ut människor med särskilda behov på arbetsmarknaden, riktar sig till psykiskt sjuka och till mentalt handikappade människor och föreskriver åtgärder för att hjälpa dessa att klara av att föra en självständig tillvaro. Genom delprogram 1, i samverkan med det operativa programmet för hälsovård, stipuleras om att inrätta och driva dagcentra för vård av människor med särskilda behov.

Kan kommissionen - eftersom det sedan 1994 finns en tidsplan för delprogram 1 - redogöra för hur arbetet med att inrätta dagcentra fortlöper, hur många som har inrättats och var?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (7 november 1997)

Delprogram 1 i det operativa programmet för bekämpning av utslagning från arbetsmarknaden inriktas på funktionshindrade, inbegripet personer som lider av psykiska sjukdomar eller utvecklingsstörningar. Kommissionen vill precisera för parlamentsledamoten att dagcentrer för funktionshindrade ingår i detta delprogram som en verksamhet som är berättigad till stöd och kompletterande åtgärder i den utsträckning de kan bidra till att integrera dessa personer i samhällsekonomin, trots att inrättandet av dagcentrer inte nämns uttryckligen.

Vad gäller delprogram 2, den förebyggande delen av det operativa programmet för förebyggande hälsovård, finns det tre åtgärder i vilka det ingår olika typer av centrer för funktionshindrade.

Inom åtgärd 2.1 planerar man att inrätta en serie centrer för förebyggande vård och undervisning för funktionshindrade, och ett stort antal centrer (25 stycken) är under övervägande eller uppförande i huvudorterna i olika nomoi som bedömts som bristfälligt utrustade med detta slag av infrastruktur.

Inom åtgärd 2.2 håller ett begränsat antal centrer (9*10) för förebyggande verksamhet på att moderniseras och restaureras, så att man kan tillhandahålla bättre rehabiliteringsvård. Dessutom håller ett begränsat antal centrer för autistiker på att inrättas.

Inom åtgärd 2.3 har man planerat och håller redan på att inrätta ett nätverk av centrer i Attika och Thessaloniki för första ingripanden och vård av funktionshindrade och andra grupper av utslagna personer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2299/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Mångtusenårig historia dränks i vatten och lera

Mellan floderna Tigris och Eufrat ligger ett område som blivit känt under namnet Mesopotamien. Dess historia omspänner elvatusen år och det finns belägg för att mänsklighetens allra första byar och städer uppfördes där. Dessutom var området en korsväg där urgamla kulturer, bland annat kassiternas, assyriernas, babyloniernas, medernas, persernas och armeniernas, men också grekernas kulturer, möttes. Som vi alla vet lever kurderna idag på detta område och de är ättlingar till de gamla kardoucherna och mederna.

Centrum för denna gamla kultur var den antika staden Haskif (Hasankeyf), en stad som idag riskerar att dränkas i vatten och lera på grund av de turkiska arbetena på att färdigställa Lusu-dammen som ligger i området. Men Turkiet har faktiskt samtidigt undertecknat UNESCO:s internationella konventioner (Granada- och Maltakonventionerna) om skydd av antika minnesmärken och monument.

Jag vill fråga kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att fornlämningarna i detta område skyddas och bevaras?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (23 september 1997)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro beträffande hotet mot den antika staden Haskif (Hasankeyf) när byggandet av dammen i Lusu väl har avslutats.

Kommissionen vill påminna om att Turkiet, liksom alla andra undertecknare av UNESCO:s konventioner, har särskilda skyldigheter att bevara antika minnesmärken. Kommissionen uttrycker därför en önskan om att de turkiska myndigheterna har vidtagit alla tillbörliga åtgärder för att säkerställa att denna arkeologiskt betydelsefulla plats värnas och bevaras för kommande generationer.

Kommisionen har dessutom tagit upp ärendet i de löpande kontakterna med de turkiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3456/97 från Olivier Duhamel (PSE) och Catherine Lalumière (ARE) till kommissionen (31 oktober 1997)

Ämne: Tilldelning av Pharemedel för läroböcker

Läroboken i historia som det slovakiska utbildningsministeriet distribuerade till de slovakiska skolorna i slutet av 1996 är öppet revisionistisk. Författaren till denna var Milan S. Durica som bland annat har gått in för att försvara den slovakiska fascismen. Detta omstridda verk drogs för övrigt tillbaka från skolorna i slutet av augusti i år. Historiker av hög klass saknas emellertid inte i Slovakien och behovet av att på nytt lära ut de östeuropeiska ländernas historia till deras yngre generationer är stort.

Är det riktigt att Pharemedel, som vår information verkar tyda på, har använts för att stödja den här utgåvan? Om så är fallet, kände kommissionen till det här beslutet om finansiering och vad författaren stod för? Anser inte kommissionen att sådana misstag är minst sagt förargliga? Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att sådana här företeelser, som går emot dess principer, inte skall upprepas i framtiden?

Svar avgivet av Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (18 november 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på de skriftliga frågorna E-2343/97 ((EGT C 76, 11.3.1998, s. 98. )) och E-2469/97 ((EGT C 76, 11.3.1998, s. 114. )) från Hedy d'Ancona och Leonie van Bladel.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3087/97 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (19 september 1997)

Ämne: Mervärdesskatt och skivförsäljning

Kan kommissionen, med anledning av EU:s ställningstagande till truppminor, ta efter den brittiska regeringen och säkerställa att alla inkomster från mervärdesskatten på försäljningen av skivan ¨Candle in the wind¨, går till detta bestämda välgörenhetsändamål?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (7 november 1997)

Det beslut som regeringen i Förenade kungariket fattat om momsintäkterna från cd-skivan ¨Candle in the wind¨ är lovvärt. Gemenskapens mervärdesskattelagstiftning gör det inte möjligt att godtyckligt undanta några varor från moms. Kommissionen förstår det som att en summa motsvarande momsintäkterna kommer att gå till välgörenhet, varför det formellt sett är fråga om en donation från regeringen.

Kommissionen spelar en mycket aktiv roll i den politiska kampanjen för ett totalt förbud mot truppminor och är en av världens största bidragsgivare till minröjning och liknande arbete, inklusive hjälp till offer för minor. De senaste fem åren har över 100 miljoner ecu av gemenskapens medel satsats på detta område. Som parlamentsledamoten säkert förstår tillåter emellertid inte gemenskapens mervärdesskattelagstiftning att kommissionen överlämnar momsintäkter till välgörande ändamål. Hursomhelst går endast en del av de momsintäkter som uppbärs av en medlemsstat till gemenskapens budget (ca 1/17 i fråga om Förenade kungariket).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2724/97 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Uttalanden som kommissionens ordförande gjort beträffande de spansk-brittiska samriskföretagen inom fiskerinäringen

Under Europaparlamentets plenarsammanträde den 26 juni 1997 uttalade sig Europeiska unionens ordförande Jacques Santer med anledning av den skrivelse han skickat till Storbritanniens premiärminister beträffande de spansk-brittiska samriskföretagen inom fiskerinäringen (enligt det fullständiga förhandlingsreferatet av den 26 juni 1997, s. 31): Jacques Santer sade att den ansvariga kommissionsledamoten Emma Bonino och han själv ombesörjt att de spanska myndigheterna alltid är underrättade om kontakterna med de brittiska myndigheterna.

Kan kommissionen precisera när, hur och vem som underrättat de spanska myndigheterna om de kontakter kommissionen upprätthållit med de brittiska myndigheterna angående andra medlemsstaters investeringar i den brittiska fiskerisektorn?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (6 oktober 1997)

Kommissionen kan bekräfta att att de spanska myndigheterna har hållits informerade om utvecklingen av innehållet i de akter som parlamentsledamoten hänvisar till inbegripet de kontakter som kommissionen har haft med de brittiska myndigheterna.

Dessa upplysningar har lämnats över via de kanaler som kommissionen och medlemsstaterna brukar använda, särskilt via Spaniens ständiga representation vid Europeiska unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3349/97 från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Bedrägeribekämpning

Skulle kommmissionen kunna informera mig om vilka av Europeiska unionens medlemsstater som ratificerat konventionen om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (20 november 1997)

Hittills har ingen av medlemsstaterna ratifierat konventionen om skydd av gemenskapens finansiella intressen.

Kommissionen vill påpeka att man i handlingsplanen för bekämpning av organiserad brottslighet ((EGT C 251, 15.8.1997. )), som antogs av rådet (justitie- och inrikesfrågor) den 28 april 1997, har angett att konventionen bör vara ratifierad vid mitten av 1998. Handlingsplanen godkändes sedan av Europeiska rådet vid dess möte i Amsterdam.

Kommissionen skulle också vilja påpeka att det är av största vikt att medlemsstaterna rekommenderas att inte bara ratifiera konventionen (tillsammans med protokollen till denna och konventionen om kamp mot korruption som Europeiska gemenskapernas tjänstemän eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i), utan också vidta erfoderliga mått och steg för att införliva dem med nationell lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2614/97 från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Flis som biobränsle

I Finland har det gjorts en undersökning med en jämförelse mellan biobränslen och tjockolja i fråga om pris och ekonomiska inverkningar på omgivningen i samband med förbrukningen. Undersökningen utgår från att man i en distriktsvärmecentral på fem megawatt tänkt använda flis som bränsle vid fjärrvärmeproduktionen i stället för tjockolja.

Enligt denna undersökning talar miljöhänsyn till förmån för flisanvändning, liksom också bränslets lokala karaktär. Flisproduktion skapar sysselsättning på det lokala planet, både direkt och indirekt via transporter och andra former av service.

Utgående från de erfarenheter som gjorts i Finland ville jag rikta en fråga till kommissionen om vilka program EU har för stöd till byggandet av sådana biobränsleeldade värmecentraler och vilka ytterligare åtgärder kommissionen tänker vidta för att stödja sysselsättningsskapande och miljövänliga projekt av detta slag.

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (14 oktober 1997)

Det finns olika typer av stöd till anläggningar som använder biomassa som råmaterial (inbegripet flis).

Innovativa projekt kan få stöd genom något av de särskilda programmen i Fjärde ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration 1994-1998 (Europaparlamentets och rådets beslut 1110/94/EG ((EGT L 126, 18.5.1994. ))). I synnerhet programmen Joule, Thermie och Fair skulle kunna fungera som finansieringskällor.

Om projektet genomförs i en region som är stödberättigad i enlighet med mål 5b eller 6, skulle det kunna få stöd inom ramen för strukturfonderna (förordning 2052/88 ((EGT L 185, 15.7.1988. )), senast ändrad genom anslutningsakten för Norge, Österrike, Finland och Sverige ((EGT L 241, 29.8.1994. )) (rådets beslut 95/1/EG, Euratom EKSG ((EGT L 1, 1.1.1995. ))).

Beträffande stödmöjligheter i framtiden kan sägas att kommissionen för närvarande håller på att förbereda en strategi för utveckling av förnybar energi, som skall omfatta en handlingsplan. En vitbok kommer att utgöra kröningen av den omfattande konsultationsverksamhet som inleddes med grönboken Energi för framtiden - Förnybara energikällor ((KOM(96) 576. )). Kommissionen har fått reaktioner från över 80 operatörer som berörs av förnybara energikällor. Biomassan, inbegripet den teknik som ledamoten avser, kommer att få en viktig plats i handlingsprogrammet, inte minst på grund av denna energikällas betydelse.

Slutligen bör det påpekas att förslaget till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor i gemenskapen (Altener II) ((KOM(97) 87. )) omfattar åtgärder som kommer att främja investeringar i förnybara energikällor (artikel 2.2).
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 102 , 03/04/1998 s. 0054



SKRIFTLIG FRÅGA E-2516/97 från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (22 juli 1997) Ämne: Cyberlaundering and Fraud - Stöd från EU Har kommissionen gett finansiellt stöd till evenemanget ¨Cyberlaundering and Fraud¨ som arrangerades av Instituto Nacional de Engenharia e Tecnologia Industrial den 3 och 4 juni 1997 i Lissabon? Om ja, med hur mycket? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (24 september 1997) Kommissionen har inte lämnat något finansiellt stöd till det evenemang som parlamentsledamoten nämner.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2712/97 från Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) till kommissionen (28 juli 1997)

Ämne: Uppfyllande av fiskeriavtalet med Marocko samt kvarhållanden

Sedan fiskeriavtalet mellan gemenskapen och Marocko undertecknades i maj 1995 har spanska fiskefartyg som fiskar i marockanska vatten kvarhållits i 17 fall. Enligt ansvariga för gemenskapsflottan är dessa kvarhållanden ofta godtyckliga och fiskeriverksamheten bedrivs under omständigheter som ur rättssäkerhetssynpunkt är ohållbara.

Meddelar de marockanska myndigheterna kommissionen varje kvarhållande inom 48 timmar, i enlighet med bestämmelserna i fiskeriavtalet?

Överensstämmer den förteckning över kvarhållna fartyg som upprättats av spanska konsulatet i Agadir ((El país, 23.7.1997, s. 48. )) med den information som kommissionen har tillgång till?

Vad anser kommissionen om de marockanska övervakningsfartygens kontroll- och söksystem? Kan det erbjuda tekniska garantier? Är det internationellt erkänt?

Hur bedömer kommissionen uppfyllandet av fiskeriavtalet med Marocko?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Sedan det nya fiskeriavtalet mellan Marocko och gemenskapen trädde i kraft, får kommissionens delegation i Rabat i allmänhet information från de marockanska mydigheterna inom 48 timmar enligt kapitel VIII i bilaga II till avtalet.

En jämförelse mellan den information som kommissionen har tillgång till med den som det spanska konsulatet i Agadir har tillgång till är inte möjlig eftersom konsulatets information är ofullständig och endast täcker de tilldragelser som äger rum inom en del av de marockanska farvattnen.

Kommissionen har insisterat på att de marockanska myndigheterna uppfyller alla de villkor som stipuleras i avtalet för de förfaranden som gäller för kvarhållande av de fiskefartyg från gemenskapen som har tillstånd att fiska i den marockanska fiskezonen, så att ägare till gemenskapsfartyg har möjlighet att utöva sina rättigheter.

På grund av de kvarhållanden som har ägt rum på sista tiden har kommissionen emellertid begärt att mötet i den gemensamma kommitté som föreskrivs enligt avtalet och som skulle ägt rum i december i stället hålls i slutet av september för att studera möjligheten att förbättra förfarandena vid kvarhållanden och för att garantera största möjliga öppenhet och information.

Kommissionen bedömer att uppfyllandet av fiskeriavtalet med Marocko är tillfredsställande. Fiskemöjligheterna användes i mycket hög grad mellan december 1995 och juni 1997 för de flesta typer av fiskeaktiviteter och kommissionen arbetar ständigt på att förbättra det administrativa samarbetet mellan de båda parterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2635/97 från Ursula Schleicher (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Fara för barn genom alkoholhaltiga drycker som ¨Alcopops¨ och ¨designade drycker¨

Designer-drinkar och Alcopop är drycker som innehåller mellan 4 och 21 % alkohol. Marknadsföringen riktar sig framför allt till barn och ungdomar och ökar hela tiden i Europeiska unionen. I Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Irland, Italien, Norge, Spanien, Sverige, Schweiz och i Storbritannien säljs dessa produkter redan i stor omfattning. De är tydligen mycket omtyckta bland barn och ungdomar.

Anser kommissionen att dessa produkter är en fara eftersom de kan fungera som en ¨inkörsport¨ till alkoholism?

Vilka möjligheter inom ramen för sina ansträngningar att minska de negativa konsekvenserna av för hög alkoholkonsumtion ser kommissionen att ingripa på detta område och fästa uppmärksamheten på farorna?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

Kommissionen är medveten om det faktum att den s.k. ¨Alcopops¨ kan bidra till problemet med överdriven alkoholkonsumtion. Genom en attrativ förpackning och söt smak lockas barn, tonåringar och unga människor att börja dricka alkohol eller att konsumera mer alkohol.

På europeisk nivå föreskrivs i rådets direktiv 79/112/EEG ((EGT L 33, 8.2.1979. )) om märkning av livsmedel att alkoholstyrkan i drycker som innehåller mer än 1,2 % vol.-% skall anges. Kommissionen kommer att erinra medlemsstaterna om befintlig lagstiftning och följa upp tillämpningen av den.

Inom ramen för gemenskapens åtgärdsprogram för främjande, information, undervisning och utbildning inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (beslut nr 645/96/EG ((EGT L 95, 16.4.1996. ))) är alkoholmissbruk en av de prioriterade frågorna. Det möjliggör stöd för insatser när det gäller att förhindra alkoholmissbruk och följderna för hälsan och det sociala livet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2420/97 från Laura De Esteban Martin (PPE) till rådet (18 juli 1997)

Ämne: Utbildningskurser för tjänstemän

Skulle rådet kunna ange hur många utbildningskurser för tjänstemän som har hållits om den tredje pelaren under 1995, 1996 och 1997 samt i detalj ange formerna för de olika medlemsstaternas deltagande?

Skulle rådet även kunna ange om det finns någon statistik eller studie om resultatet eller resultaten av dessa kurser?

Svar (17 november 1997)

Rådet har inte organiserat några särskilda utbildningskurser inom området rättsliga och inrikes frågor.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 102 , 03/04/1998 s. 0015



SKRIFTLIG FRÅGA E-2114/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997) Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - tillstånd genom införande i sortlistan Kommer det i framtiden att krävas några som helst tillstånd och godkännanden för transgena växter förutom införandet i den gemensamma sortlistan? Svar (31 oktober 1997) Förordning 258/97 omfattar inte växter, transgena eller inte, utan bara livsmedel och livsmedelsingredienser i enlighet med artikel 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2777/97 från Raimo Ilaskivi (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Utredning om de ekonomiska följderna av tax free-försäljning

År 1991 bad Europaparlamentet kommissionen att utreda vilka de ekonomiska följderna blir av att tax free-försäljningen upphör. I juli i år uttryckte unionens trafikministrar ett liknande önskemål. Då kommissionens företrädare hördes den 7 juli 1997 i budgetutskottet konstaterade han att det inte fanns skäl för en undersökning.

Det har kommit till min kännedom att det i vissa skriftliga frågor till kommissionen har krävts en utredning. För egen del är jag intresserad av frågan också ur parlamentarisk synvinkel. Därför undrar jag om kommissionen förbiser önskemål från parlamentet och medlemsstaternas trafikministrar, eftersom utredningen inte har gjorts och det inte har getts några förklaringar till passiviteten? Om så inte är fallet, när offentliggörs då den förklaring som krävdes 1991?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (22 oktober 1997)

Kommissionen har redan haft tillfälle att ange sin inställning till begäran om en undersökning av de ekonomiska konsekvenserna av avskaffandet av skattefri försäljning inom gemenskapen ((Se exempelvis svaren på parlamentsledamoten Anderssons frågor nr H-552/97 och H-21/97 (Europaparlamentets debatt - juli och februari 1977), parlamentsledamoten Mary Banottis fråga nr H-409 (Europaparlamentets debatt - juni 1997), parlamentsledamoten Graham Mathers fråga nr E-1089/97 (EGT C, 4.12.1997, s. 77), parlamentsledamoten Nikitas Kaklamanis fråga nr E-4116/96 (EGT C 217, 17.7.1997, s. 66) och parlamentsledamoten Inger Schörlings fråga nr H-908/97 (Europaparlamentets debatt - december 1977). )).

När rådet 1991 beslöt att behålla denna typ av försäljning under en begränsad tid till förmån för vissa transaktioner, var avsikten att de berörda sektorerna under en period på mer än sju år skulle anpassa sig till en ny situation. Därigenom beaktades den nämnda sektorns särdrag.

Även om de som dragit nytta av denna övergångsperiod nu begär ett nytt undantag skiljer sig de argument som nu framförs inte från de som framfördes 1991. Eftersom rådet beaktade dessa 1991 finns det ingen anledning att bedöma deras betydelse på nytt och att åter inleda debatten om en undantagsordning som, enligt vad som redan beslutats, skall upphävas.

Rådet har för övrigt bekräftat sin inställning till ärendet vid mötet i Ekofinrådet den 11 november 1996. Då avvisades nämligen behovet av en undersökning av detta slag. Rådet (transportfrågor) överlämnade vid sitt möte i juli 1997 till Ekofinrådet att besluta i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2174/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - granskning av produkter ¨som är fria från genetisk modifiering¨

1. Står undersökningslaboratorierna även till förfogande för de producenter som inte saluför några produkter som framställts med hjälp av genetisk modifiering och som vill låta kontrollera detta?

2. Skall dessa undersökningar vara kostnadsfria så att sådana producenter inte missgynnas?

3. Undersöks å andra sidan inte enbart sådana livsmedel som producenten deklarerat som ¨fria från genetisk modifiering¨?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2168/97, E-2170/97, E-2172/97 och E-2174/97 (28 oktober 1997)

Rådet har informerats om medlemsstaternas åtgärder på dessa punkter
SKRIFTLIG FRÅGA E-2200/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - tillgång till data om nya livsmedelsprodukter

Blir det möjligt för allmänheten att få tillgång till dessa databaser eller skall vissa data sekretessbeläggas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2198/97, E-2200/97 och E-2202/97 (28 oktober 1997)

Bestämmelserna om skydd av uppgifter tillhandahållna av sökanden till ett tillstånd om utsläppande på marknaden, har antagits i enlighet med förfarande som föreskrivis i artikel 13 i den förordning som den ärade parlamentsledamoten refererar till.

I förordning nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997. )) föreskrivs inte något systematiskt offentliggörande av de vetenskapliga uppgifter som lämnats eller någon utvärdering av dem, och inte heller att några behöriga myndigheter skall utses för att samla in de produkter som beviljats tillstånd eller anmälts enligt denna förordning.