SKRIFTLIG FRÅGA E-3664/00

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2000)

Ämne: Europeiska investeringsbankens verksamhet på den finska kreditmarknaden

Enligt uppgifter i pressen har Europeiska investeringsbankens verksamhet på den finska kreditmarknaden börjat oroa de finska bankerna. De upplever EIB som en konkurrent som beviljar lån delvis till samma objekt, men förmånligare. Enligt de finska bankerna kan EIB bevilja lån till förmånligare villkor, eftersom investeringsbanken inte behöver bry sig om kommersiella principer och eftersom dess egna kostnader är lägre. Företrädarna för de finska bankerna betonar att de inte skulle kritisera EIB:s verksamhet om banken enbart finansierade projekt som inte kan finansieras på kommersiell väg. De finska bankerna störs emellertid av att EIB beviljar lån för normal affärsverksamhet.

De finska bankerna är rädda för snedvridning på kreditmarknaden.

1. Hur ämnar kommissionen säkerställa att EIB genom sin verksamhet inte förorsakar snedvriden konkurrens på kreditmarknaden för företag?

2. Hur ämnar kommissionen se till att man vid en översyn av EIB:s verksamhet utvecklar bankens uppgifter på så sätt att dess verksamhet inte överlappar de privata kreditmarknaderna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(31 januari 2001)

Europeiska investeringsbanken (EIB) är en gemenskapsinstitution som inrättades genom EG-fördraget och som ägs av medlemsstaterna, som förser den med kapital. EIB:s högsta beslutande organ är dess råd, som består av medlemsstaternas finansministrar. Alla lån som banken beviljar måste godkännas av styrelsen. 24 av styrelsens ledamöter utses av medlemsstaterna och en av kommissionen.

Enligt EG-fördraget är EIB:s uppgift att bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den gemensamma marknaden i gemenskapens intresse. EIB omfattas också av de principer som anges i EG-fördraget, bland annat de som gäller fri konkurrens. När det gäller bankens finansieringsverksamhet har projekt för regional utveckling i enlighet med gemenskapens politik sedan 1958 alltid getts högsta prioritet. Mer än två tredjedelar av EIB:s utlåning i medlemsstaterna går till projekt i stödområden och Finland är inget undantag. Andra prioriterade områden är de transeuropeiska näten och små och medelstora företag. I EIB:s särskilda handlingsprogram som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Amsterdam betonas bland annat finansieringen av små och medelstora företag, hälsovård och utbildning, förnyelse av stadsbebyggelse, miljö och de transeuropeiska näten. EIB:s Innovation 2000-initiativ, som genomfördes efter Europeiska rådets möte i Lissabon, syftar till att främja innovationsförmågan inom gemenskapen genom att rikta EIB:s utlåning till investeringar i informations- och kommunikationsteknik, forskning och utveckling (FoU) eller andra immateriella tillgångar.

Enligt EIB:s stadgar skall EIB bevilja lån i den mån det inte finns finansiering tillgänglig från andra källor på rimliga villkor och lån skall så långt som möjligt beviljas under förutsättning att andra finansieringskällor också utnyttjas. I linje med stadgarna begränsar EIB sin andel av finansieringen till högst 50 % av ett projekts kostnad. När EIB finansierat större projekt i Finland de senaste åren låg bankens andel av totalkostnaden under denna gräns. I dessa transaktioner deltar vanligtvis kommersiella finansiella institut aktivt som utställare av garantier eller som medfinansiärer. EIB strävar dessutom efter att föra en dialog och bedriva samarbete med lokala finansiella institut i syfte att på bästa sätt utnyttja varje parts komparativa fördelar.