SKRIFTLIG FRÅGA E-0308/02

från Marie Isler Béguin (Verts/ALE) till kommissionen

(11 februari 2002)

Ämne: Ett gemenskapsprogram för miljöfostran i skolorna

Konsekvenserna och verkningarna av de aktuella miljöproblemen, såsom klimatuppvärmningen, störningarna i väderleken eller luftföroreningarna tar inte hänsyn till några gränser eller generationer.

Trots att dessa miljökatastrofer slår blint mot hela befolkningar framgår det dock av dem vilka faktorer som bär det direkta ansvaret för dem. Det handlar då framför allt om västerlandets traditioner på industripolitikens område och om sociologiska attityder som går ut på att man inte bryr sig om hoten mot miljön eller inte är medveten om dem.

När det gällt stora frågor som berört hela världen har Europeiska unionen ofta lyckats komma med ett samfällt svar i hela gemenskapens regi.

Håller kommissionen med om att det är bättre att stämma i bäcken än i ån och anser kommissionen att en gemenskapspolitik för att förebygga miljöskador och fostra till aktning för miljön alltid skulle kosta mindre än slutsumman av de skador som hoten mot miljön och de världsomfattande katastroferna orsakar?

Anser inte kommissionen att det både är absolut nödvändigt och måste prioriteras att kommissionen, i takt med att orosmomenten och hoten mot hela gemenskapen ökar, skall införa ett gemensamt program för miljöfostran i skolorna, inom ramen för skolsystemen och läroplanerna i medlemsstaterna och kandidatländerna?

Håller kommissionen med om att sådana avsnitt inom skolundervisningen som gäller över hela gemenskapen lägger grunden för en ansvarskänsla inför miljön hos gemenskapsmedborgarna för att sedan låta den gå vidare till kommande släktled?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(22 mars 2002)

I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram har kommissionen angivit fem strategier för att uppfylla miljömålen för 20012010. Dessa förebyggande åtgärder syftar snarare till att skydda miljön än till att reparera den. Att hjälpa människor att göra miljövänliga val är ett sätt att åstadkomma förbättringar av miljön. Enskilda medborgare såväl som företag fattar dagligen beslut som direkt eller indirekt påverkar miljön. Bättre kvalitet och lättillgänglig information om miljön och praktiska frågor kommer att bilda underlag för ställningstaganden och således också för beslut.

Aktiviteter som rör information och ökad medvetenhet om miljön kommer att bli en viktig del i den här processen. Unionen kommer även i fortsättningen att främja god praxis och sprida idéer om hur man kan förbättra unga människors tillgång till miljöinformation. Utbildningssystem och undervisningsplaner är emellertid medlemsstaternas och kandidatländernas ansvar.

Kommissionen stödjer redan ett antal projekt där unga människor kan lära sig om miljön i skolan, som volontärer eller i ungdomsprojekt. Miljön återkommer ofta i projekt som finansieras genom gemenskapens program Socrates (på undervisningsområdet) och Ungdom. De båda programmen, som administreras av generaldirektoratet för utbildning och kultur, är öppna även för deltagare från kandidatländerna.

Generaldirektoratet för miljö har dessutom nyligen tagit fram flera undervisningsredskap för att öka medvetenheten om miljön bland unga människor. Den nya webbplatsen Environment for Young Europeans (Ungdomar och miljön)(1) innehåller t.ex. förslag till aktiviteter i skolklasser samt spel och frågesporter för enskilda personer. Generaldirektoratet för miljö har också tagit hänsyn till miljöutbildning och engagemang av unga människor i sin ansökningsomgång som syftar till att stödja projekt för ökad medvetenhet och icke-statliga organisationer.

(1) http://europa.eu.int/comm/environment/youth/news_en.html.