ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0790/99

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(6 april 1999)

Angående: The Intervention Board Executive Agency (det brittiska interventionsorganets verkställande styrelse) - medel till den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

The Intervention Board Executive Agency (det brittiska interventionsorganets verkställande styrelse) ansvarar för redovisningen till det brittiska parlamentet av kostnaderna för att i Förenade kungariket genomföra de marknadsförordningar och stödåtgärder för jordbruket som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).

I svaret på min fråga E-3331/98(1) om räkenskapsåret 1996/97 konstaterade kommissionen att den inte var helt nöjd med förvaltningen av GJP-medel i Förenade kungariket.

1. Är kommissionen nöjd med interventionsorganets förvaltning av medlen för räkenskapsåret 1997/98?

2. Såg sig kommissionen tvungen att genom förfarandet för avslutande av räkenskaperna neka interventionsorganet ersättning för utgifter under denna period och hur stora utgifter rörde det sig om?

3. Tänker kommissionen publicera en sammanfattning av avslutandet av räkenskaperna för Förenade kungariket för räkenskapsåret 1997/98 och framåt?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 april 1999)

Enligt reformen av avslutandet av räkenskaperna skall förfarandet delas upp i två delar från och med budgetåret 1996. Ett första beslut om avslutande av räkenskaperna gäller tillförlitlighet, helhetssyn och exakthet i årsredovisningarna (artikel 5.2 b i rådets förordning (EEG) 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken(2) - "godkännandet av årsredovisningen"), och ett andra syftar till att utesluta alla utgifter från gemenskapens finansiering som inte är förenliga med gemenskapens förordningar (artikel 5.2 c i rådets förordning (EEG) 729/70 - "ett avslutande som är förenligt med bestämmelserna").

1. När det gäller avslutandet av räkenskaperna är kommissionen i i stort sett nöjd med förvaltningen av medlen under budgetåret 1997/1998. Det har skett en avsevärd förbättring under det gångna året och Nationella revisionsbyrån, Förenade kungarikets godkännande organ, har avgivit ett positivt yttrande beträffande betalningsorganets räkenskaper.

2. Beslutet om avslutandet av räkenskaperna för budgetåret 1997/1998 har ännu inte fattats. Det kommer troligen att fattas av kommissionen före den 30 april 1999, och det kommer att offentliggöras. Arbetet med ett avslutande som är förenligt med bestämmelserna för budgetåret 1997/1998 har påbörjats, men ett beslut kommer att dröja ytterligare. När beslut har fattats kommer dessa att offentliggöras.

3. I samband med varje beslut om avslutande av räkenskaperna sammanställs en sammanfattande rapport. Rapporterna överförs systematiskt till parlamentets "commission de contrôle budgétaire (Cocobu)". Rapporten om godkännandet av årsredovisningen för budgetåret 1997/1998 kommer att sammanställas vid avslutandet. Ett exemplar av rapporten för budgetåret 1996/1997 (artikel 5.2 b) kommer också att skickas separat till parlamentsledamoten och och till parlamentets sekretariat.

(1) EGT C 207, 21.7.1999, s. 53.

(2) EGT L 94, 28.4.1970.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0007/99

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(19 januari 1999)

Angående: Fiske

Fredagen den 27 november 1998 avslutades det spansk-franska seminariet om fiskeresurser i Biscayabukten som ordnades av det spanska oceanografiinstitutet IEO tillsammans med det franska havsforskningsinstitutet FREMER. I seminariet deltog bl.a. det baskiska institutet för fiskerivetenskap och -teknik. I slutsatserna från detta seminarium varnar deltagarna för de risker som största delen av fiskarterna i detta område är utsatta för och efterlyser en plan för förvaltning av havsresurserna i området.

Kan kommissionen informera om vilka åtgärder den har för avsikt att vidta för att säkerställa överlevnaden för denna region som är av stor socioekonomisk betydelse för Baskien?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(11 februari 1999)

Så som situationen beträffande fiskebeståndet i Biscayabukten beskrevs under det fransk/spanska seminariet skiljer den sig inte nämnvärt från den situation beträffande fiskebeståndet som råder i angränsande områden eller, allmänt sett, i gemenskapens samtliga fiskevatten. Faktum är att det finns fiskbara bestånd av viktiga arter som kummel, glasvar, marulk och makrill som sträcker sig långt utanför Biscaybuktens gränser.

De åtgärder som planeras för att förbättra situationen gäller därför inte enbart Biscaybukten. I åtgärderna inbegrips vanliga fångstbegränsningar(TAC)(rådets förordning (EG) 48/99 av den 18 december 1998 om fastställande, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, av totala tillåtna fångstmängder för år 1999 och av vissa villkor för fångsten(1)) och ett strikt genomförande av de åtgärder som nyligen har antagits beträffande tekniska specifikationer för fiskeredskap(förordning (EG) 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer(2)). Andra åtgärder är också avsedda att förbättra det dåliga fiskbeståndet, som begränsningar av fiskeansträngningarna (förordning (EG) 2027/95 av den 15 juni 1995 om en förvaltningsordning för fiskeansträngningen för vissa fiskezoner och fisketillgångar inom gemenskapen(3)) och de kapacitetsbegränsningar som fastställs i det fleråriga utvecklingsprogrammet för perioden 1997-2001 (kommissionens beslut 119/98 till 131/98(4)). Annan lagstiftning beträffande marknaderna och de socioekonomiska aspekterna är under utarbetande i syfte att säkerställa en hållbar fiskerisektor.

(1) EGT L 13, 18.1.1999.

(2) EGT L 125, 27.4.1998.

(3) EGT L 199, 24.8.1995.

(4) EGT L 39, 12.2.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0420/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Finansiering av förberedelserna för Europas kulturhuvudstäder år 2000

På grund av år 2000:s särskilda symboliska betydelse har EU för första gången beslutat att under detta år genomföra ett gemensamt projekt med nio europeiska kulturhuvudstäder (Avignon, Kraków, Reykjavik, Santiago de Compostela, Helsingfors, Bergen, Bologna, Bryssel och Prag). På detta sätt kopplas städer från fem medlemsstater samman med städer från fyra europeiska stater som inte är medlemmar i EU i ett kulturellt samarbete utan motstycke i Europa, i den mån det förenar tre nordeuropeiska, tre centraleuropeiska och tre sydeuropeiska städer. Givetvis kräver ett så stort och omfattande projekt särskilt stöd och tillräcklig finansiering för att få den framgång som är en förutsättning för att synliggöra ett gemensamt europeiskt kulturprojekt som omfattar hela Europa och för att skapa de förbindelser som projektet kan och skall möjliggöra.

Som svar på min tidigare skriftliga fråga E-2872/98(1) meddelade kommissionen att som " bidrag till det förberedelsearbete som de nio europeiska kulturhuvudstäderna för år 2000 utför gemensamt har kommissionen beviljat 200 000 ecu i stöd för 1997 och 250 000 ecu för 1998 på grundval av de konkreta projekt som de har presenterat. För år 1999 kan kommissionen inte göra några ekonomiska åtaganden förrän gemenskapens budget för året formellt har godkänts".

Kan kommissionen, med tanke på att gemenskapens budget för året redan har godkänts formellt, ange vilket stöd den avser ge för år 1999 till det viktiga och kostsamma förberedelsearbete som krävs för ett så ambitiöst projekt på Europanivå, det vill säga det sista året innan de viktiga arrangemangen år 2000?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(16 april 1999)

Kommissionen har, inom ramen för Kalejdoskop-programmet, beviljat ett extra stöd till de förberedande insatser som genomförs gemensamt av de nio europeiska kulturhuvudstäderna för år 2000.

Detta stöd, som beviljas på grundval av de konkreta projekt som städerna lägger fram, uppgick till 200 000 euro 1997 och till 250 000 euro 1998.

Programmet Kalejdoskop har förlängts med ett år för att omfatta 1999. Budgeten är identisk med 1998 års budget.

Dessutom kommer försöksåtgärder med avseende på ramprogrammet att erhålla stöd under 1999 genom budgetposten B3-2005 inom ramen för det interinstitutionella avtalet av den 13 oktober 1998 beträffande de rättsliga grunderna och budgetens genomförande(2).

Kommissionen avser att ännu en gång och för tredje året i rad, stödja de nio städernas gemensamma förberedande insatser. Kommissionen har som mål att kunna tillhandahålla ett större stöd än 1998, men måste likväl ta hänsyn till de medel som anslagits för kulturen och till övriga pågående kulturprojekt.

Kommissionen hoppas kunna stödja genomförandet av de nio städernas program för år 2000 inom ramen för programmet "Kultur 2000", som bör kunna vara i drift vid denna tidpunkt sedan institutionerna fattat de nödvändiga besluten.

(1) EGT C 118, 29.4.1999, s. 156.

(2) EGT C 344, 12.11.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0120/99

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Förkastliga medeltida förhörsmetoder i Israel - legalisering av tortyr

En färsk rapport från Amnesty International har slagit larm om de oacceptabla och föråldrade tortyrmetoder som används i Israel. Landets högsta domstol har till ny prövning tagit de oacceptabla medeltida förhörsmetoder som den israeliska säkerhetstjänsten Sin Bet använder sig av. De fängslade utsätts bland annat för våldsamma omskakningar, berövas sömn under flera dygns tid, tvingas att timmar i sträck inta obekväma positioner, tvingas att utan uppehåll lyssna till skärande ljud, blir inlåsta i rum som knappt är större än ett klädskåp och utsätts för fruktansvärt hög värme och väldig kyla om vart annat.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen på vilket sätt den har tänkt ingripa till försvar för de mänskliga rättigheterna och för att förhindra att tortyr "legaliseras" i Israel?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(11 mars 1999)

Kommissionen är medveten om att den israeliska högsta domstolen godkänner israeliska säkerhetstjänstens bruk av s.k. "måttligt fysiskt tryck" vid förhör av fångar. Dessa metoder omfattas av de riktlinjer och villkor som anges i den delvis hemliga rapport som lämnades av Landau-undersökningskommissionen efter det att två palestinier ur milisen, vilka hade arresterats levande av den förebyggande säkerhetstjänsten efter att ha kapat en israelisk buss, hade dött.

Unionen har vid upprepade tillfällen fördömt det bristande iakttagandet av de mänskliga rättigheterna, både offentligen i lämpliga internationella fora och till den israeliska regeringen genom diplomatiska kanaler.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 348 , 03/12/1999 s. 0114



SKRIFTLIG FRÅGA E-0685/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1999) Angående: Tullkvoter för tonfiskfilé för 1999 Om marknaden öppnades för sydöstra Asien, dvs. för länder som för närvarande inte gynnas av en preferensordning, skulle det inte finnas skäl att garantera nya länder samma förmånsbehandling som gäller för AVS-länderna samt länderna i det allmänna preferenssystemet-Andinska pakten. En balans som har krävt stora ansträngningar att uppnå skulle därmed brytas. Anser inte kommissionen mot denna bakgrund att ansökan om att öppna en ny tullkvot för tonfiskfilé för 1999 skulle leda till en besvärlig politisk situation med oförutsägbara konsekvenser? Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (3 maj 1999) Nej, kommissionen har lagt märke till att importen från de länder som omfattas av en preferensordning (AVS-länderna och Allmänna preferenssystemet) inte är tillräckligt stor för att täcka behoven inom gemenskapens konservindustri.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0478/99

från Susan Waddington (PSE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Bestämmelser om brandsäkerhet - hotell i Spanien

Finns det några europeiska standarder för hur standarder om brandsäkerhet på hotell skall harmoniseras inom Europeiska unionen? Om så är fallet, kan kommissionen ange referenser för dessa standarder samt redogöra för hur efterlevnaden övervakas?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(30 april 1999)

Kommissionen ber att få hänvisa till sina tidigare svar på frågor rörande brandsäkerheten på hotell, nämligen på den muntliga frågan H-1179/98 från Graham R. Watson under frågestunden vid parlamentets första session i januari 1999(1) och på de skriftliga frågorna E-1423/97(2), E-2500/97(3) och E-3744/97(4) från Anita Jean Pollack.

Även om det för närvarande inte finns några särskilda europeiska standarder som syftar till att harmonisera brandförebyggande åtgärder på hotell har ett stort antal bestämmelser antagits inom ramen för olika gemenskapspolitiska områden för att komplettera och stödja medlemsstaternas insatser på detta område. För närmare upplysningar om dessa åtgärder hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-854/98 från Lyndon Harrison(5).

(1) Parlamentets debatter (januari I, 1999).

(2) EGT C 45, 10.2.1998.

(3) EGT C 11, 16.4.1998.

(4) EGT C 17, 8.6.1998.

(5) EGT C 13, 20.1.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0466/99

från Georg Jarzembowski (PPE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Det halvfärdiga bygget för fortbildningscentrumet Agios Dimitrios, Pilion, Grekland

Under 1994 började man i byn Agios Dimitrios, Pilion, i den grekiska provinsen Magnisias att bygga ett fortbildningscentrum "byggnation E.K.T.A. (W.Z.L.S.)" åt de lokala självstyrande myndigheterna. Enligt skyltar som finns vid byggarbetsplatsen står "EG:s kassa" för finansieringen av projektet, som kostar motsvarande cirka 40 miljoner DEM (600 miljoner GRD). Efter att grunden färdigställts stoppades emellertid det fortsatta bygget 1995. Sedan dess har byggarbetsplatsen förfallit och byggnadsmaterial avlägsnats på ett otillåtet sätt.

Mot denna bakgrund frågar jag kommissionen:

1. Varför har det fortsatta bygget av fortbildningscentrumet i Agios Dimitrios, Pilion, stoppats? Funderar man inom kommissionen på att arbetet skall återupptas?

2. Hur mycket av de anslagna medlen, 600 miljoner GRD, har utbetalats? Från vilken budgetpost kommer dessa medel?

3. Vilken kontroll utövas med avseende på det företag som ansvarar för planeringstillsynen, Ergodynamiki AB?

4. Har kommissionen för avsikt att väcka talan om ersättning mot dem som är ansvariga?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Padraig Flynn

(20 april 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 348 , 03/12/1999 s. 0028



SKRIFTLIG FRÅGA E-0165/99 från Ludivina García Arias (PSE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: Tolkning och rättslig utveckling av direktiv 96/92/EG Är det riktigt att kommissionen efter godkännandet av direktiv 96/92/EG(1) har utarbetat dokument som möjliggör tolkningen att vissa övergångsordningar på detta område (artikel 24) syftar till att återbetala kostnader som uppstått på grund av driftåtaganden eller driftgarantier som fanns innan direktivet trädde i kraft och som enligt detta inte kan betalas tillbaka? Kan kommissionen översända mig dessa dokument? (1) EGT L 27, 30.1.1997, s. 20.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0702/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Hur stor andel av de regionala inkomsterna kommer från den "grå marknaden" respektive från den "officiella marknaden" i Balearerna under vart och ett av de berörda åren?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 325 , 12/11/1999 s. 0099



SKRIFTLIG FRÅGA E-0266/99 från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen (17 februari 1999) Angående: Europeiskt socialstöd i Katalunien Kan kommissionen lämna information om de stöd som departementet för social välfärd i den regionala regeringen i Katalunien (Spanien) erhöll åren 1995, 1996, 1997 och 1998? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pádraig Flynn (30 mars 1999) Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0942/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(13 april 1999)

Angående: Det kanadensiska lagförslaget C-27 om fiske

Ännu har de kanadensiska myndigheterna inte ändrat det kanadensiska lagförslaget C-27 om fiske. I kommissionens ögon kommer detta lagförslag inte att vara förenligt med internationell lag. Med detta som bakgrund vill jag veta om kommissionen kan klargöra vilka åtgärder den tänker vidta i samband med det toppmöte mellan EU och Kanada som skall hållas i juni, om de kanadensiska myndigheterna inte uppfyllt EU:s upprepade begäran om ändring av lag C-27?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

Mycket kommer att bero på om och med vilket resultat det kanadensiska lagförslaget om att införa avtalet från 1995 om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande fiskbestånd och långvandrande fiskbestånd(C-27) kommer att ha gått igenom lagstiftningsförfarandet i det kanadensiska parlamentet vid tidpunkten för toppmötet mellan gemenskapen och Kanada den 17 juni 1999. Beroende på dessa faktorer kan det bli nödvändigt att vid detta tillfälle återigen understryka att de extraterritoriella aspekterna av den kanadensiska fiskerilagstiftningen och särskilt av lagförslag C-27 är av mycket stor betydelse för gemenskapen.

Om lagförslaget C-27 inte ändras avsevärt under lagstiftningsförfarandet, kommer gemenskapen att se sig tvungen att hålla fast vid sitt ställningstagande beträffande de delar av den kanadensiska lagstiftningen som anses vara oförenliga med internationell rätt. Kommissionen hoppas verkligen att den kanadensiska regeringen kommer att kunna hitta ett sätt att tillmötesgå gemenskapen och har i detta sammanhang understrukit att förbindelserna mellan gemenskapen och Kanada inte får ta skada, varken av denna eller någon annan fråga.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0133



SKRIFTLIG FRÅGA E-0872/99 från James Nicholson (PPE) till kommissionen (8 april 1999) Angående: Program för fred i Nordirland Hur mycket pengar har anslagits för Nordirland inom ramen för stödprogrammet för fred och försoning under innevarande programperiod?
SKRIFTLIG FRÅGA P-0100/99

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(20 januari 1999)

Angående: Anställande av tjänstemän vid Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin

Kommissionsledamot Cresson sände den 5 januari 1999 sitt svar på min fråga E-3361/98(1), där jag tar upp frågan om det provocerande ensidiga anställandet av personal vid Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin och ignorerandet av sökande från Grekland, Portugal och Spanien. Cresson försöker bortförklara det hela genom att åberopa yrkesutbildningsstiftelsens "oberoende", och hon betonar att "direktören är ansvarig för alla personalfrågor" och tilllägger en olycklig fras om att "valet görs på grundval av kvalifikationer och kompetens", med vilken hon tydligen vill säga att greker, portugiser och spanjorer som söker tjänster inom yrkesutbildningsstiftelsen inte är tillräckligt kvalificerade eller har tillräcklig kompetens, jämfört med sökande från andra länder vars medborgare arbetar i dussintals på yrkesutbildningsstiftelsen. Kommissionsledamoten säger att yrkesutbildningsstiftelsen är en "oberoende" enhet, men det är kommissionen som ständigt och envist driver kraven på finansiering av yrkesutbildningsstiftelsen gentemot parlamentet och argumenterar för ekonomiskt stöd till den. Kommissionsledamoten känner för övrigt mycket väl till alla de dokumenterade och allvarliga anklagelser om oegentligheter vid anställande av tjänstemän och om den förhärskande bristen på insyn som framförts inom och utom gemenskapsorganen, något som har sänkt kommissionens trovärdighet, vilket ju alla kunde konstatera under förslaget om misstroendevotum i Europaparlamentet den 11-15 januari 1999.

Hur skall kommissionen se till att eliminera den provocerande ensidigheten vid anställning av personal vid yrkesutbildningsstiftelsen, och vilka direkta åtgärder kommer den att vidta (eftersom tidsmarginalerna och toleransen inom övriga gemenskapsorgan verkar vara på upphällningen) så att en oklanderlig verksamhet vid kommissionens enheter och vid de decentraliserade organen säkerställs?

Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar

(9 april 1999)

Kommissionen vill rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på det faktum att kommissionen sitt svar på den skriftliga frågan E-3361/98 preciserar den rättsliga ram som gäller personaladministrationen vid Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin, samt de kriterier som skall gälla vid uttagningsförfaranden av personalen.

Kommissionen konstaterar att den senaste skriftliga frågan inte innehåller några nya element i förhållande till den föregående skriftliga fråga som ställts av parlamentsledamoten. Kommissionen kan bara bekräfta sitt svar på nämnda fråga.

Om parlamentsledamoten känner till andra exakta element som skulle kunna förklara hans kritiska anmärkningar i sak när det gäller uttagningsförfaranden för personal vid stiftelsen, kommer kommissionen naturligtvis granska dem med all önskvärd noggrannhet.

(1) EGT C 182, 28.6.1999, s. 70.