SKRIFTLIG FRÅGA E-2061/03

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(20 juni 2003)

Ämne: Luftföroreningar och buller i grekiska skolor

Enligt en studie från den kemiska fakulteten vid Atens universitet, publicerad i grekisk press, är luften i 75 procent av olika klassrum som undersökts otillräcklig, samtidigt som det konstaterats koldioxidkoncentrationer som överstiger gränsvärdet på 1 800 milligram per kubikmeter och höga nivåer av formaldehyd. Dessutom ligger de uppmätta bullernivåerna högre än den övre gränsen. I studien ingick tjugo klassrum med naturlig ventilation i tio allmänna skolor i Aten. Särskilt oroande fann forskarna det faktum att koldioxidhalterna låg över den högsta tillåtna nivå som satts av det amerikanska standardiseringsorganet när det gäller inomhusluftens kvalitet (1 800 milligram per kubikmeter), och i vissa fall uppgick koncentrationerna till över 3 000 milligram.

Oroande var även koncentrationerna av formaldehyd (mer än 0,1 milligram per kubikmeter, vilket är det högsta tillåtna värdet), vilka tillskrivs den flitiga användningen av spånskivor vid tillverkningen av skolbänkar och skiljeväggar till klassrummen.

Vad gäller bullernivåerna konstaterades i studien att dessa låg mycket högt. I klassrummen uppmättes 61 decibel (gränsvärde: 45 decibel) och utanför klassrummen 77 decibel (gränsvärde: 65 decibel). Flera av eleverna klagade över hosta och huvudvärk och uppgav att de ofta kände sig trötta och hade koncentrationsproblem på lektionerna.

Vad anser kommissionen om de konstateranden som görs i studien från Atens universitet?

Överskrids de gränser för luftföroreningar och bullernivåer som gäller enligt gemenskapslagstiftningen?

Vilka omedelbara åtgärder kan kommissionen vidta mot de grekiska myndigheterna för att skydda hälsan hos grekiska skolelever, som enligt samma studie tillbringar 14 000 timmar i olika klassrum innan de går ut skolan?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(13 augusti 2003)

Frågan berör flera direktiv.

Enligt rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet(1) skall arbetsgivaren se till att det finns en riskvärdering av miljöfaktorer på arbetsplatsen och besluta om de skyddsåtgärder som skall vidtas. Åtgärderna skall vidtas med beaktande av vissa principer om förebyggande, bl.a. att undvika risker, bekämpa riskerna vid källan och utveckla en enhetlig övergripande policy för det förebyggande arbetet.

Definitionen av arbetstagare i artikel 3 a i direktiv 89/391/EEG omfattar lärlingar och praktikanter, men inte elever. Frågan gäller dock situationen i de grekiska skolorna i allmänhet, dvs. även lärarnas hälsa, och direktivet är därmed tillämpligt.

Koldioxidhalter på arbetsplatser: Enligt rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet(2) skall kommissionen föreslå yrkeshygieniska gränsvärden. Enligt kommissionens direktiv 91/322/EEG av den 29 maj 1991 om fastställande av indikativa gränsvärden vid genomförande av rådets direktiv 80/1107/EEG av den 27 november 1980 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för kemiska, fysikaliska och biologiska agenser i arbetet(3) är gränsvärdet för koldioxid 9 000 mg/m3 (milligram per kubikmeter) eller 5 000 ppm (parts per million). Unionen har däremot inte fastställt något yrkeshygieniskt gränsvärde för formaldehyd.

Den studie som frågeställaren hänvisar till (gjord av den kemiska fakulteten vid universitetet i Aten) antyder att skolor med höga koldioxidhalter har dålig luftväxlingen. Höga inomhushalter av koldioxid kan vara ett tecken på dålig ventilation (såvida halterna inte har sin källa i någon förbränning som pågår i byggnaden). För formaldehyd anses irritation kunna uppkomma redan efter kortvarig exponering för halter så låga som 0,1 mg/m3, men allvarligare irritation kan uppkomma hos friska människor vid halter över 0,3 mg/m3. För att känsliga individer (t.ex. barn) inte skall få besvär bör koncentrationerna hållas under ett genomsnitt på 0,1 mg/m3 räknat per 30-minuterperiod (vilket också är Världshälsoorganisationens rekommendation). Inomhusluften kan säkert förbättras avsevärt om källorna till formaldehyden avlägsnas (t.ex. spånplattor och plywood som innehåller urea-formaldehydhartser) och ventilationen förbättras. Kommissionen har ännu inte satt några gränsvärden för föroreningar inomhus, men är involverad i projektet INDEX (Indoor Exposure Limits for Pollutants), där man undersöker möjligheterna att fastställa och genomdriva gränsvärden för inomhusexponering för vissa föroreningar. Projektet, som finansieras av generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, inleddes i december 2002 och skall pågå i två år.

Situationen i de grekiska skolorna: Grekland ansvarar för situationen i skolorna. Med utgångspunkt i vad som sägs i den studie frågeställaren hänvisar till bör man i första hand förbättra ventilationen i klassrummen och ta bort källorna till förekomsten av formaldehyd och andra kemikalier som kan påverka hälsa och välmående.

Bullernivåer på arbetsplatser: Enligt rådets direktiv 86/188/EEG av den 12 maj 1986 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för buller i arbetet(4) skall hörselskydd finnas tillgängliga för arbetstagarna om den dagliga bullerexponeringen kan antas överskrida 85 dB (A); hörselskydd skall användas om den dagliga bullerexponeringen överskrider 90 dB (A). Enligt den studie som frågeställaren hänvisar till uppgår bullernivåerna till 61 dB inomhus och 77 dB utomhus. Värdena understiger sålunda vad som anges i direktivet. De gränsvärden som frågeställaren anger (45 respektive 65 dB) är inga EU-krav.

Kommissionen är dock medveten om att buller kan påverka barns inlärningsförmåga, och slutsatserna från den studie som frågeställaren hänvisar till avspeglar detta.

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller(5) skall medlemsstaterna utarbeta strategiska bullerkartor och handlingsplaner för att bekämpa bullerstörningar kring större transportinfrastruktur och tätbebyggelse. Direktivet innehåller dock inga gränsvärden, utan medlemsstaterna får själva fastställa dessa.

Kommissionen bidrar till detta arbete. Enligt artikel 6 i direktivet skall konceptet dos-effekt-samband användas, och enligt bilaga III till direktivet kan specifika dos-effekt-samband fastställas för känsliga grupper av individer, t.ex. barn. Kommissionen arbetar för närvarande med att ta fram sådana specifika dos-effekt-samband.

(1) EGT L 183, 29.6.1989.

(2) EGT L 131, 5.5.1998.

(3) EGT L 177, 5.7.1991.

(4) EGT L 137, 24.5.1986.

(5) EGT L 189, 18.7.2002.