ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1910/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(16 juni 1998)

Angående: Utvecklingsprogrammet för det europeiska området och regionalpolitiken

Kommissionens rapporter, i synnerhet Europa 2000 och Europa 2000+ samt kommissionens första rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (KOM(96) 542) har visat att de olika områdena av gemen-skapspolitiken (i synnerhet den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, de transeuropeiska näten, miljöpolitiken, forsknings- och utvecklingspolitiken samt konkurrenspolitiken) i bland på ett motstridigt sätt påverkar den territoriella fördelningen av den socio-ekonomiska verksamheten och ger upphov till en obalanserad utveckling av det europeiska området. Detta har senare bekräftats av parlamentet i betänkandet A4-0206/98 som nyligen antogs. Kommissionen har därför framhållit behovet av att utveckla en politik för fysisk planering på europeisk nivå för att säkerställa att de olika politikområdena kompletterar och överensstämmer med varandra med målet att uppnå en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling av gemenskapens territorium och på det sättet stärka och förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållning samt konkurrensen inom EU. Det första konkreta steget som tagits har varit det första officiella förslaget till utvecklingsprogram för det europeiska området som antogs av det informella rådet av ministrar med ansvar för fysisk planering inom EU som möttes i Noordwijk i juni 1997. Detta dokument är ett resultat av samförstånd och samarbete mellan medlemsstaterna efter många års arbete och förhandlingar.

Skulle kommissionen kunna informera om i vilken utsträckning den har beaktat dessa riktlinjer, i synnerhet de som ingår i det första officiella förslaget till utvecklingsprogram för det europeiska området, i de förslag till reform av strukturfonderna som ledamöterna i kommissionen godkände den 18 mars 1998?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(15 juli 1998)

I det förslag till förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna som kommissionen godkände den 18 mars 1998(1) fastställs att "gemenskapen via fonderna skall bidra till att främja en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten". Att uppnå samstämdhet mellan gemenskapens olika politiska program är som frågeställaren betonar en viktig aspekt i den regionala planeringen på europeisk nivå och i artikel 2.5 i samma förslag sägs att "kommissionen och medlemsstaterna skall ansvara för att fondernas verksamhet överensstämmer med andra politikområden och gemenskapsåtgärder".

Slutligen har kommissionen föreslagit att för perioden 2000-2006 bland annat genomföra ett gemenskapsinitiativ för gränsöverskridande och interregionalt samarbete, som syftar till att stimulera en harmonisk och balanserad europeisk utveckling och regional planering.

(1) KOM(98) 131 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1966/98

från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Utbildningsprogram

Europaparlamentet har i sitt yttrande om kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa" (KOM(97) 0563) tydligt uttalat sig för en åtskillnad mellan åtgärder för främjande av utbildningsprogram å ena sidan och strukturfonderna, särskilt socialfonden, å andra sidan.

På vilket sätt kommer kommissionen att säkerställa denna åtskillnad inom ramen för den nya generationen av program för att på detta sätt beakta Europaparlamentets begäran?

Kommissionen har i sitt meddelande konstaterat att förfarandena bör förenklas, göras mera användarvänliga och föras närmare medborgarna.

Erasmusprogrammet har emellertid endast genomgått en mindre ändring i syfte att decentralisera programmet. En övergripande granskning av förslaget ger emellertid vid handen att programmet har blivit mera centraliserat än tidigare och därmed än en gång mera avlägset.

Hur motiverar kommissionen denna utveckling, som står i strid med majoritetens önskningar om ökad decentralisering?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(20 juli 1998)

I artikel 9, som är gemensam för förslagen till beslut om de nya programmen för utbildning och yrkesutbildning och för ungdomar(1), fastställs att kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för genomförandet av den samordnade strategin för sysselsättningen skall se till att åtgärderna enligt programmet utgör ett komplement till gemenskapens åtgärder när det gäller strukturfonderna.

Beträffande den andra delen av frågan rörande decentralisering, bör det noteras att många åtgärder enligt det nuvarande programmet Sokrates/Erasmus redan är decentraliserade.

I sitt förslag till Sokrates II planerar kommissionen ytterligare decentralisering genom att all utbytesverksamhet (av studerande och lärare) skall handhas av de nationella kontoren.

Kommissionen kan därför inte instämma i parlamentsledamotens åsikt att programmet blir mer och mer centraliserat och otillgängligt. Sokrates/Erasmus-programmets decentraliserade karaktär kommer tvärtom att förstärkas ytterligare i nästa fas.

(1) KOM(98) 329, 330 och 331.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1577/98

från Robin Teverson (ELDR) till rådet

(25 maj 1998)

Ämne: Anslag för de äldre

Ett förslag från kommissionen om en ny handlingsplan för de äldre ligger sedan länge hos rådet utan några omedelbara utsikter att bli godkänd på grund av motståndet från en medlemsstat, nämligen Tyskland.

I klar kontrast till detta kommer FN:s år för de äldre att inledas om några månader och Europaparlamentet sponsrar sin egen konferens för de äldre i oktober.

Vilket budskap sänder detta till EU:s befolkning där antalet äldre ökar snabbt? Vad är orsaken till Tysklands motstånd? Om rådet inte kan acceptera kommissionens förslag, vilken alternativ åtgärd har rådet för avsikt att vidta?

Svar

(6 oktober 1998)

Rådets arbete med kommissionens förslag om en ny handlingsplan för de äldre är mycket riktigt uppskjutet sedan november 1995, och det finns för närvarande inga planer på att återuppta behandlingen av ärendet.

Rådet har inte haft tillfälle att hålla någon allmän debatt om detta ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2044/98

från James Moorhouse (ELDR) till kommissionen

(7 juli 1998)

Ämne: Handelsavtal mellan EU och Mexiko

Instämmer kommissionen i Europaparlamentets åsikt, som uttrycks i dess betänkande av den 27 april 1998 (A4-0156/98), att det föreslagna handelsavtalet mellan EU och Mexiko borde ha ett operationellt snarare än enbart ett formellt innehåll i sin demokratiklausul?

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att tillse att avtalet innehåller nödvändiga mekanismer för att granska respekten för mänskliga rättigheter och garantera enskilda organisationers deltagande i denna process?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1471/98

från Susan Waddington (PSE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: EU-stöd till icke-statliga organisationer som arbetar med gatubarn i Honduras

Många unionsmedborgare är bekymrade över de svåra förhållanden som hemlösa gatubarn i Honduras och andra länder lever under. Vilka finansiella och politiska åtgärder vidtar kommissionen för att stödja icke-statliga organisationer som arbetar i Honduras och andra länder för att förbättra situationen för dessa gatubarn?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(26 juni 1998)

Kommissionen är medveten om gatubarnens problem i Honduras, liksom i andra länder där detta problem är särskilt allvarligt.

När det gäller Honduras har kommissionen sedan 1993 stött projekt genomförda av icke-statliga organisationer som arbetar med gatubarnen.

Dessa projekt är inriktade på olika områden, särskilt följande:

- Projekt för spridning och information om barnens rättigheter så att de får större kunskap om sina rättigheter och möjligheterna att försvara sig.

- Förebyggande åtgärder. Dessa projekt genomförs för att underlätta gatubarnens återanpassning till familjen. Projekten innebär arbete med barnen, men också med deras familjer och omgivning.

- Stöd till icke-statliga organisationer som driver hem för gatubarnen. Målet med dessa projekt är snarare att uppnå en helhetssyn på barnet och ge de unga utbildning för att de lättare skall kunna integereras igen i det honduranska samhället.

Det bör också understrykas att kommissionen hjälper de statliga institutionerna med att hitta lösningar på gatubarnens särskilda problem.

När det gäller andra länder i Central- och Sydamerika finansierar kommissionen flera omfattande projekt på området. Detta sker i samarbete med lokala icke-statliga organisationer i nästan alla latinamerikanska länder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2212/98

från Kenneth Coates (GUE/NGL) till kommissionen

(16 juli 1998)

Ämne: Hälsa och säkerhet: granskning av ihärdiga forskare

Är kommissionen medveten om att Förenade kungarikets verkställande myndighet för hälsa och säkerhet i arbetslivet (ungefär motsvarande yrkesinspektionen) genomför "SPECIELL GRANSKNING" av "ihärdiga forskare som söker information"?

Vilka är berättigade till vilken hälso- och säkerhetsinformation enligt EU-direktiv? Vad rekommenderar kommissionen som svar på en sådan behandling av engagerade specialister som arbetar inom detta viktiga område?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(11 september 1998)

Denna fråga ingår i den berörda medlemsstatens behörighetsområde.

Enligt direktiven om "hälsa och säkerhet" är det emellertid en av arbetsgivarens skyldigheter att se till att information lämnas till arbetstagarna.

Oavsett detta har Europeiska arbetsmiljöbyrån bland annat till uppgift att lämna teknisk, vetenskaplig och ekonomisk information till de som berörs av frågor inom området säkerhet och hälsa på arbetsplatsen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1624/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(27 maj 1998)

Ämne: Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (ekonomiska anslag)

Denna fråga ställs mot bakgrund av (KOM(97) 0439-97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1).

Kan kommissionen i fråga om de så kallade nyckelåtgärderna göra följande:

1. se till att en tillräckligt stor del av anslagen till dessa åtgärder avsätts för demonstrations- och innovationsverksamhet samt små och medelstora företag, till stöd för samverkan mellan forskning och innovation på marknaden,

2. integrera och rationalisera innehållet i de föreslagna nyckelåtgärderna genom, där detta är möjligt, genomföra förändringar i de tematiska program som kommissionen har lagt fram,

3. utarbeta ett tiotal nyckelåtgärder för femte ramprogrammet för gemenskapens forskning, tekniska utveckling och demonstration respektive femte ramprogrammet för Euratom och förse dem med tillräckliga ekonomiska medel samt säkerställa absorptionskapacitet och strategisk öppenhet,

4. göra tilldelningen av ekonomiska medel avhängig av de resultat som uppnås och därmed undvika avbrott vart femte år och en finansiell "begränsning" av verksamheten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration på låg nivå med avseende på teknisk förmåga och innovation,

5. säkerställa moderna, enkla och öppna förvaltningsmekanismer som säkerställer lämpliga administrativa kostnader och tidsfrister genom exakt ansvarsfördelning och begränsning av byråkratin och genom att beslutsfattandet begränsas till de berörda kommissionsledamöterna på högsta nivå?

(1) EGT C 291, 25.9.1997, s. 15-16.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1391/98

från Richard Howitt (PSE) till rådet

(6 maj 1998)

Ämne: Högnivågrupp för funktionshindrade

Vilka framsteg kan rådet redovisa från de första sammanträdena som hållits av högnivågruppen för funktionshindrade, som inrättades efter det att rådets resolution om lika möjligheter för personer med funktionshinder antagits?

Kan rådet, med hänsyn till det brittiska presidiets prioritering av sysselsättning, ange sin preliminära bedömning av i vilken utsträckning medlemsstaterna har säkerställt integrering av funktionshindrade i de sysselsättningsprogram som utarbetades efter toppmötet i Luxemburg?

Kommer rådet, med hänsyn till den diskriminering som funktionshindrade utsätts för på andra områden än sysselsättning, att välkomna ett förslag från kommissionen om ett nytt program till förmån för funktionshindrade på grundval av den klausul om icke-diskriminering som anges i det ännu inte ratificerade Amsterdamfördraget?

Svar

(6 oktober 1998)

Högnivågruppen för funktionshindrade är en expertgrupp knuten till kommissionen, som därför är mer ägnad att lämna upplysningar om de framsteg som har gjorts av denna grupp.

Vid Europeiska rådets möte i Cardiff den 15 och 16 juni 1998, där kommissionens och rådets första bedömningar av handlingsplanerna för sysselsättningen lades fram, tog stats- och regeringscheferna upp åtgärder mot diskriminering av funktionshindrade på arbetsmarknaden bland riktlinjerna för det framtida arbetet med sysselsättningsfrågorna.

Rådet kommer dessutom att behandla alla förslag som kommissionen kan komma att lägga fram när det gäller kampen mot varje form av diskriminering av funktionshindrade.

Efter det att rådet den 20 december 1996 utfärdat en resolution om lika möjligheter för människor med funktionshinder(1) strävar dessutom rådets generalsekretariat - när det gäller interna riktlinjer och i sin interna praxis - efter att bidra till att principerna i denna resolution förverkligas. Generalsekretariatet tillämpar därför en interinstitutionell uppförandekodex vid rekryteringen av funktionshindrade.

(1) EGT C 12, 13.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1921/98

från Lutz Goepel (PPE) till kommissionen

(18 juni 1998)

Ämne: Användning av läkemedel vad beträffar hästar som hålls för sportändamål

I Europeiska gemenskapen har hästar hittills betraktats som livsmedelsproducerande djur. Därför tillämpas i samband med läkemedelsbehandling av hästdjur förordning (EEG) 2377/90(1) och efterföljande förordningar om ändringar, senast förordning (EG) 613/98(2) om fastställande av högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung.

Över 90 % av alla hästar hålls för sport- eller rekreationsändamål, men kraven på läkemedlen är lika hög. Läkemedel används som på grund av de högsta tillåtna gränsvärden för restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel som skall fastställas senast år 2000 gör att de djur som behandlas med dessa läkemedel inte får användas till livsmedel.

Kommissionen ombeds mot denna bakgrund besvara följande frågor:

1. Kan en hästägare förklara att hans häst varaktigt eller under den period en läkemedelsbehandling pågår inte är avsett för livsmedelsproduktion?

2. Kan en häst släppas ut på marknaden som livsmedel då en viss tidsperiod, som skall fastställas, förflutit mellan den sista läkemedelsbehandlingen och slakt?

3. Ser kommissionen några möjligheter till harmonisering och förenkling i hela EU av villkoren för godkännande av veterinärmedicinska läkemedel?

4. Hur kan den veterinärmedicinska läkemedelsindustrin genom en förbättrad situation när det gäller godkännande stimuleras att behålla största möjliga antal gamla preparat och därmed förhindra brister i behandlingen?

(1) EGT L 224, 18.8.1990, s. 1.

(2) EGT L 82, 19.3.1998, s. 14.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2081/98

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Programmet Urban i Grekland

Huvudmålet med programmet Urban är att söka livskraftiga lösningar för områden med svåra sociala problem. Ett av de områden i Grekland som valts ut för att ingå i programmet (delprogram 1) är området Drapetsona-Keratsini.

Perama, som geografiskt utgör en fortsättning på området Drapetsona-Keratsini men även har att hantera samma och ännu större sociala problem (stor arbetslöshet, en mängd små och medelstora företag som uppfyller programmets villkor, m.m.) har inte innefattats i detta program.

Känner kommissionen till av vilken anledning Perama inte omfattas av programmet? Finns det någon möjlighet att området kan införlivas i programmet och i så fall genom vilket förfarande?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(5 augusti 1998)

Kommissionen är medveten om att det i Grekland finns förfallna bostadsområden, som inte omfattas av gemenskapsinitiativet URBAN. I praktiken är detta initiativs budget begränsad, så att man tvingats välja mellan möjliga områden. De grekiska myndigheterna har här valt andra problematiska bostadsområden än Perama. Om detta senare kan komma i fråga beror uteslutande på om de grekiska myndigheterna så kräver, på om URBAN:s budget medger detta (vilket för tillfället inte är fallet) och på om det finns ett konkret handlingsprogram att verkställa före utgången av 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1899/98

från Clive Needle (PSE) till kommissionen

(16 juni 1998)

Ämne: Inhandling av tullfria varor efter 1999

Kommer vissa unionsmedborgare att kunna inhandla tullfria varor i Europeiska unionen efter det att det nuvarande systemet för resande avskaffas 1999?

Kan kommissionen i så fall ange vilka dessa unionsmedborgare är och varför?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Det beslut om att avskaffa den skattefria försäljningen inom gemenskapen som rådet fattade 1991, och vars lämplighet bekräftades av Ekofin-rådet den 19 maj 1998, innebär att resenärer endast kommer att kunna köpa skattefria varor till och med den 30 juni 1999. Efter den dagen kommer den befrielse från mervärdes- och punktskatter som tidigare grundade sig på principen om skattefrihet vid export följt av skattskyldighet för resenären vid import att upphöra att existera.

Beslutet att avskaffa den skattefria försäljningen påverkar inte den skattebefrielse som beviljas diplomatiska beskickningar, internationella organisationer och NATO-styrkor. Den skattebefrielsen grundar sig på internationella avtal, i diplomaternas fall Wienkonventionen. Denna konvention gäller enbart dem som har diplomatisk status, t.ex. ambassadörer eller ambassadanställda. Inom gemenskapen omfattas inte EG-tjänstemän av konventionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1533/98

från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen

(18 maj 1998)

Ämne: Katastrof för en biotop i Pieria inom nätet "Natur 2000"

Enligt uppgifter från tre landsortskommuner i området Pieria hotas detta av katastrof på grund av att man avser att börja bryta marmor inom en biotop i Pieri-bergen. De ansvariga grekiska myndigheterna har föreslagit att detta bergsområde ska införlivas i nätet "Natur 2000" med koden GR-1250002 vid genomförandet av direktiv 92/43/EEG(1).

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta så att en katastrof undviks vid denna biotop som innehåller sju grekiska endemiska arter, 13 skyddade livsmiljöer samt växt- och djurarter (fiskar, kräldjur och fåglar) som skyddas av ovannämnda direktiv?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-1410/98 och E-1533/98 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen

(18 juni 1998)

Det aktuella området Pieria Ori med koden GR1250002 finns mycket riktigt med i den förteckning över områden som de grekiska myndigheterna föreslår skall införlivas med det ekologiska nätverket Natura 2000, i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. Så snart kommissionen har klassificerat området som ett område av gemenskapsintresse kommer de grekiska myndigheterna att vara skyldiga att utse det till särskilt bevarandeområde och tillämpa de förvaltnings- och skyddsåtgärder som föreskrivs i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG.

I ovan nämnda artikel 6 föreskrivs bland annat att alla planer eller projekt som kan påverka området på ett betydande sätt, på lämpligt sätt skall bedömas med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området. Detta område har emellertid ännu inte valts till område av gemenskapsintresse. Bestämmelserna i artikel 6 är ännu inte tillämpliga i detta fall. Området innehåller dock prioriterade livsmiljöer och kommer därför automatiskt att utses enligt urvalskriterierna i bilaga 3 till direktivet. Kommissionen kommer att vända sig till de grekiska myndigheterna för att få veta hur de planerar att undvika att området försämras med sikte på den kommande klassificeringen.

Problemet som parlamentsledamoten tar upp när det gäller förenligheten mellan de investeringar som föreslås inom ramen för Leader II och anläggningen av stenbrottet, borde i normala fall behandlas inom ramen för ovan angivna förfaranden. Med andra ord skall anläggningen av stenbrottet - förutsatt att området står på listan över föreslagna områden enligt direktiv 92/43/EEG - bli föremål för en konsekvensbedömning, som skall väga in alla konsekvenser stenbrottet får för övriga komponenter i området, inbegripet anläggningar som finansieras av andra gemenskapskällor.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2207/98

från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: Katatstrof för andningshål på Attika

Vi vet alla att kommissionen engagagerar sig i och oroar sig för de ekologiska katastrofer som drabbar Europa, inte minst när dessa inträffar i områden som redan förut prövats hårt. Ett sådant område är utan tvekan den attiska högslätten. I dessa dagar förstörs stora skogsarealer runt Athen. Det rör sig om den täta skogen vid Hymettos-berget, en av de sista lungor som finns kvar i Athen, en europeisk huvudstad där miljöproblemen är allvarligare än på många andra håll. 30 hektar skog har man planer på att förstöra för att bereda plats för en ringväg. Att bygga en tunnel vore en lösning, och Tekniska högskolan har redan gjort en seriös studie inför ett sådant projekt, men denna lösning har avvisats på grund av allt för höga kostnader. Kommunerna runtomkring Athen har nu mobiliserats för att avvärja katastrofen. Mot bakgrund av att Europeiska unionen är involverad i dessa projekt genom gemenskapsstödramen för Grekland vill jag fråga kommissionen om den har för avsikt att ingripa för att rädda skogen, och i så fall på vilket sätt?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(3 september 1998)

De grekiska myndigheterna har underrättat kommissionen om att det i den slutliga studien för motorvägsringen Imitos, som skall länka samman det nya flygfältet Spata med den södra delen av staden Aten, ingår planer på att bygga en underjordisk vägsträcka på 4,5 km, dvs. 37,5 % av den totala längden (12 km). De grekiska myndigheterna bekräftar att de har undersökt alla alternativa lösningar med en tunnel och valt den ur transport- och miljösynpunkt bästa lösningen.

Enligt de uppgifter som kommissionen erhållit från de grekiska myndigheterna har en miljökonsekvensbedömning genomförts för det aktuella projektet. Vidare har ett ministerrådsbeslut fattats genom vilket vissa miljövillkor godkänns i enlighet med nationella och gemenskapsbestämmelser. De bestämmelser som ingår i detta beslut har införlivats i den lag som antagits av det grekiska parlamentet för den internationella flygplatsen Spata.(1)

(1) Grekisk lag nr 2338 - Greklands officiella tidning nr 2002a, 14.9.1995.