ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1457/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Arresteringar av tibetanska ungdomar

Känner kommissionen till att den tolvårige tibetanske pojken Gedhun Choekyi Nyima har arresterats av de kinesiska myndigheterna av politiska skäl?

Är kommissionen beredd att ingå med en förfrågan till de kinesiska myndigheterna om orsakerna till att denne tibetanske pojke arresterats?

Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att skydda barn mot sådana kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 juni 2002)

EU känner till att kinesiska myndigheter i Tibet utsåg Gyaltsen Norbu som Panchen Lama i klostret Tashilhunpo i Shigatse den 8 december 1996, efter att ha förkastat Dalai Lamas val Gedhun Choekyi Nyima. Gedhun Choekyi Nyimasom har sedan dess levt med sin familj på okänd ort.

EU är mycket oroad över situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet och fortsätter att påpeka för Kina att landet bör respektera internationella normer och instrument beträffande rättigheter för minoriteter. EU tar upp frågan regelbundet vid dess kontakter med kinesiska myndigheter, inbegripet på högsta nivå och under de återkommande möten som äger rum inom ramen för dialogen mellan unionen och Kina om mänskliga rättigheter. Unionen understryker vikten av att Kina respekterar kulturella och språkliga rättigheter, religionsfriheten och skyddet av minoriteter i Tibet. Unionen efterfrågar också en direkt dialog mellan Peking och Dalai Lama och att en oberoende delegation ges tillfälle att träffa Gedhun Choekyi Nyima.

EU verkar för att barns rättigheter skall respekteras och delar det synsätt som återfinns i FN:s konvention om barnets rättigheter, enligt vilken barn är fullvärdiga människor och medborgare, i stånd att förstå sina egna behov och intressen. Av detta skäl måste barn ha rätt att uttrycka sina tankar och deras uppfattning måste tas i beaktande.

Kommissionen har för närvarande två projekt i gång i Kina rörande barns välfärd och hälsa. Dessa projekt genomförs i samverkan med lokala icke-statliga organisationer och omfattar ett flertal samhällen över hela landet.

Kommissionen också inrättat en enhet för småskaliga projekt inom området för mänskliga rättigheter. Detta är en ny åtgärd som administreras av gemenskapens delegation i Peking. I detta sammanhang är delegationen för närvarande i färd med att bedöma ett flertal samarbetsprojekt för att förbättra barns välfärd och skyddet av deras rättigheter i Kina.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2595/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Motorcykelhjälmar och böter i Grekland

De grekiska myndigheterna har på senare tid infört bötesstraff och börjat beslagta motorcyklar om förarna inte kör med hjälm. De grekiska motorcykelförarna klagar emellertid över att det pris man i Grekland får betala för en bra och säker hjälm rör sig mellan 300 och 600 euro, vilket främst berör på de höga tull- och skatteavgifter som de grekiska myndigheterna indriver.

Vad anser kommissionen om tullavgifternas och skatternas nivå i Grekland när det handlar om motorcykelhjälmar? Exakt hur stort är det skattebelopp som erläggs i de 14 övriga EU-länderna?

Kompletterande svarfrån Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 december 2002)

I syfte att svara på frågeställarens fråga har kommissionen undersökt situationen i andra medlemsstater än Grekland. När det gäller hjälmar för motorcykelförare förekommer framförallt två slags avgifter, nämligen mervärdesskatt och tull.

Med undantag för Förenade kungariket, där mervärdesskatten är nollprocentig, tillämpar övriga medlemsstater normala mervärdesskattesatser. Skattesatsen för Luxemburg är 15 %, för Tyskland och Spanien 16 %, för Portugal 17 %, för Grekland 18 %, för Nederländerna 19 %, för Frankrike 19,6 %, för Italien och Österrike 20 %, för Belgien och Irland 21 % (i Irland tillämpas dock nolltullsats på barnhjälmar), för Finland 22 % och för Sverige och Danmark 25 %.

Tillämpningen av en normal mervärdesskattesats är förenlig med sjätte momsdirektivet 77/388/EEG(1). Enligt detta direktiv är det under särskilda omständigheter tillåtet att tillämpa en nolltullsats under en övergångsperiod.

När det gäller tullar uppgår tullen (som ej är en förmånstull) på import av produkter enligt KN-nummer 6506 10 10 (skyddshjälmar av plast) och 6506 10 80 (skyddshjälmar av annat material) till 2,7 %.

Det är dessutom att märka att importen av dessa produkter med ursprung i de flesta av våra partnerländer omfattas av tullbefrielse (0 %) inom ramen för förmånsavtal och tullmedgivanden.

Eftersom dessa autonoma tulltaxebestämmelser och bestämmelser om förmånstull är gemenskapsbestämmelser skall de självfallet tillämpas av samtliga medlemsstater vid import av produkterna i fråga till unionens tullområde.

(1) Rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2299/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(25 juli 2002)

Ämne: Förtydliganden till svaret på skriftlig fråga E-1187/02 om att Vatikanen eventuellt är inblandad i bedrägerier med jordbruksstöd

Från svaret av den 2 juli 2002 på skriftlig fråga E-1187/02(1) om att Vatikanen eventuellt är inblandad i bedrägerier med jordbruksstöd framgår att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) på grundval av de uppgifter byrån besitter har beslutat att inte inleda någon undersökning om saken.

Kommissionen ombeds att svara på följande frågor:

- Vilka är skälen till OLAF inte inlett en undersökning och innebär detta att OLAF inte har informat Guardia di Finanza (italienska tull- och skattepolisen) och/eller det italienska rättsväsendet?

- Känner kommissionen eller OLAF till att 800 ton smör exporterats till Vatikanen av ett österrikiskt mejeriföretag?

- Har exportbidrag beviljats i detta specifika fall, och i så fall till vilket belopp?

(1) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 81.

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(26 september 2002)

Kommissionen har fått följande information från OLAF angående de frågor som parlamentsledamoten ställer:

1. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har kontaktat de italienska myndigheterna. Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats av Italien och det tullavtal mellan Italien och Vatikanen som reglerar EU:s handel med Vatikanen har OLAF slagit fast att det inte finns någon grund för att inleda en utredning.

2. Ja.

3. Enligt uppgifter från de österrikiska myndigheterna betalades under perioden 19962002 exportbidrag på 1 544 079 EUR för totalt 898,2 ton smör.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3565/02

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(12 december 2002)

Ämne: Avtal mellan Europeiska unionen och Israel

1. Undertecknades i april 2002 ett avtal om ömsesidigt erkännande av prekliniska tester?

2. Om ja, vad ingår mer exakt i detta avtal?

3. Om ja, vad är syftet med detta avtal?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens begäran

(31 januari 2003)

Det avtal mellan Europeiska unionen och Israel, som parlamentsledamoten syftar på, gäller ömsesidigt erkännande av OECD:s principer för god laboratoriesed och om program för övervakning av att kraven på god laboratoriesed uppfylls.

Principerna för god laboratoriesed (GLP) omfattar regler och kriterier för ett kvalitetssystem för tillvägagångssätt och villkor på vilka icke-kliniska hälso- och miljösäkerhetsundersökningar planläggs, genomförs, övervakas, registreras, arkiveras och rapporteras.

Genom att myndigheterna i flera länder erkänner provdata som erhållits i enlighet med principerna för god laboratoriesed undviks dubbelprover. Det främjar djurens välbefinnande och det minskar branschens och statens kostnader. Dessutom underlättar de gemensamma principerna för god laboratoriesed informationsutbytet och förhindrar att det skapas icke-tariffära handelshinder. Det bidrar också till att skydda folkhälsan och miljön.

Avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska unionen och Israel slöts genom rådets beslut 1999/662/EG av den 19 juli 1999 om att ingå avtalet om ömsesidigt erkännande av OECD:s principer för god laboratoriesed (GLP) och om program för att kontrollera att dessa principer följs mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel(1) och trädde i kraft den 1 maj 2000.

Enligt avtalet ska parterna erkänna likvärdigheten i varandras program för övervakning av att kraven på god laboratoriesed som bygger på OECD:s principer för god laboratoriesed och andra relevanta OECD-dokument. Parterna skall därför godkänna undersökningar och undersökningsresultat som erhållits i GLP-godkända laboratorier på den andra statens territorium och som avses att användas för att saluföra kemikalier beskrivna i avtalet.

Enligt artikel 11.1 i avtalet skall Israel under en övergångsperiod på högst två år som inleds då avtalet träder i kraft inrätta ett nationellt system för kontroll av att principerna för god laboratoriesed tillämpas. Enligt artikel 11.2 och 11.3 skall gemenskapen erkänna att Israels system för kontroll av god laboratoriesed har börjat fungera på ett tillfredsställande sätt innan övergångsperioden är avslutad.

Eftersom Israel har uppfyllt kravet har kommissionen erkänt detta genom kommissionens beslut 2002/227/EG av den 13 mars 2002 om bekräftande av att Israels system för kontroll av att principerna för god laboratoriesed (GLP) har inrättats och börjat fungera på ett tillfredsställande sätt(2). Mot denna bakgrund började avtalet om ömsesidigt erkännande med Israel om god laboratoriesed att tillämpas den 1 maj 2002.

(1) EGT L 263, 9.10.1999.

(2) EGT L 75, 16.3.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1827/02

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(27 juni 2002)

Ämne: Utredning enligt artikel 88.2 om offentligt stöd till Terra Mítica

Valencias regionala regering har tillåtit att finansministeriet garanterar en ny kredit på 145 miljoner EUR till bolaget Parque Temático i Alicante, vilket innebär att de garanterade lånen till detta företag nu uppgår till 556 miljoner pesetas, den största delen till Terra Mítica och resten till Ciudad de la Luz, två projekt som på sätt och vis hänger samman.

Enligt vissa uppgifter har Terra Mítica inte betalat räntorna för de lån som beviljats för Parque Temático och som den regionala regeringen ursprungligen garanterade.

Känner kommissionen till detta? Påverkar i så fall dessa omständigheter utredningen om offentligt stöd till Terra Mítica?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(12 augusti 2002)

Kommissionen känner inte till de uppgifter som parlamentsledamoten hänvisar till.

Vad beträffar den säkerhet som regionregeringen i Valencia (Generalitat Valenciana) skall ha ställt för Sociedad Parque Temático de Alicante för ett nytt lån på 145 miljoner EUR som företaget har tagit, vill kommissionen påpeka följande. En sådan säkerhet kan i sig inte utgöra statligt stöd, eftersom Sociedad Parque Temático de Alicante inte bedriver näringsverksamhet. Däremot kan ytterligare ekonomiska insatser som Sociedad Parque Temático de Alicante kan ha gjort, med hjälp av det säkrade lånet, till förmån för Terra Mítica innehålla inslag av stöd som avses i artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen kommer att vända sig till de spanska myndigheterna för att kontrollera uppgifterna. Om de visar sig vara riktiga, kommer kommissionen att fråga de spanska myndigheterna om nya ekonomiska insatser har gjorts av Sociedad Parque Temático de Alicante till förmån för Terra Mítica.

Kommissionen anser, såsom vi redan har angivit för parlamentsledamoten,(1) att projekten Terra Mítica och Ciudad de la Luz är två helt separata projekt.

Kommissionen kommer att skriva till de spanska myndigheterna och kontrollera uppgiften om att Terra Mítica inte betalar någon ränta på lånet från Sociedad Parque Temático de Alicante.

Kommissionen kommer att informera parlamentsledamoten personligen om resultatet av utredningen. Kommissionen konstaterar att parlamentsledamotens uppgifter gör att man kan fråga sig om nya olagliga stöd har betalats till Terra Mítica. Kommissionen kommer i så fall att behandla detta som ett separat ärende, åtskilt från det ärende där det formella granskningsförfarandet redan hade inletts i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget;(2) i det ärendet antog kommissionen den 2 augusti 2002 ett slutligt beslut (åtgärderna utgjorde antingen inte stöd eller förenligt stöd).

(1) Skrivelse av den 5 februari 2002 från Mario Monti till parlamentsledamoten.

(2) EGT C 300, 26.10.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2830/02

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet

(9 oktober 2002)

Ämne: Militärmanöver från Spaniens och Natos sida vid Fuerteventura (Kanarieöarna)

I vattnen utanför Fuerteventura ett av EU:s yttersta randområden ägde det under den andra halvan av september 2002 rum en militärmanöver som organiserades av det spanska försvarsministeriet med deltagande från Nato.

Dessa oproportionerliga insatser gav upphov till stor förvåning bland den lokala befolkningen och de turister som uppehöll sig på ön och även hos Kanarieöarnas myndigheter, som officiellt inte kände till manövern. Dessutom upptäcktes vid denna tidpunkt cirka 20 sällsynta valar som sköljts upp döda på öns stränder från de vatten kring Kanarieöarna där djuren levt.

Trots den lokala befolkningens skarpa reaktioner och turisternas förvåning, som föranledde de lokala myndigheternas politiska reaktioner gentemot de spanska myndigheterna, fortsatte manövern.

Med tanke på att denna händelse i vilket fall som helst berör försvarspolitiken och gemenskapsbestämmelserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, särskilt artiklarna 21 och 28 i EU-fördraget, vore det inte lämpligt för rådet:

1. att föreslå för den spanska regeringen och Nato att de skall vidta åtgärder för att ersätta de ekonomiska och sociala skador som åsamkats Fuerteventura och se till att sådana händelser inte upprepas i framtiden?

2. att inom ramen för förbindelserna mellan EU och Nato införa en miljödimension för militärmanövrar så att avsevärda miljöeffekter kan undvikas?

Svar

(18 februari 2003)

Det är inte rådets uppgift att uttala sig om förbindelserna mellan en medlemsstat och en internationell organisation där denna är medlem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1990/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Rösträtt för medborgare från tredje land

Enligt uppgifter i grekisk press är invånarna på många håll i Grekland ytterst oroade över att de hundratusentals invandrare som av ekonomiska skäl under de senaste åren strömmat in i Grekland (många försedda med ett så kallat grönkort som ger dem arbetstillstånd) snart kommer att få rätt att rösta i kommunal- och länsstyrelseval. Detta skulle givetvis försvaga den folkliga självbestämmanderätten och undergräva det mandat som lokalsamhällena förser sina kommunala ledare med.

Finns det ett motiverat samband mellan grönkort och rösträtt för tredjelandsmedborgare som kan härledas till gemenskapens lagstiftning?

Känner kommissionen till fall där tillfällig arbetskraft i form av tredjelandsmedborgare beviljats rösträtt i Grekland eller något annat EU-land?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(9 augusti 2002)

Parlamentsledamotens fråga avser tredjelandsmedborgares rösträtt i medlemsstaterna.

Om tredjelandsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat skall ha rösträtt i landets val avgörs helt av medlemsstaterna själva. När det gäller rösträtt i kommunalval bekräftas uttryckligen i direktiv 94/80/EG(1) att direktivets bestämmelser inte skall påverka medlemsstaternas bestämmelser om rösträtt och valbarhet för tredjelandsmedborgare som bor i medlemsstaten.

Eftersom behörighet saknas finns ingen gemenskapslagstiftning om tredjelandsmedborgares rösträtt eller om sambandet mellan ett så kallat grönkort och rösträtt.

Gemenskapslagstiftningen hindrar inte att medlemsstaterna ger utomeuropeiska medborgare som är bosatta i landet rösträtt. Kommissionen är medveten om att medlemsstater såsom Spanien, Irland, Nederländerna, Finland och Sverige givit även medborgare i några länder utanför EU rätt att rösta i vissa val. Eftersom kommissionen inte är behörig i frågan har den ingen uttömmande information om valen, exakt vem som har rösträtt eller vilka villkor som ställs för att utöva rösträtten.

(1) Rådets direktiv 94/80/EG av den 19 december 1994 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. EGT L 368, 31.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3075/02

från Ulpu Iivari (PSE) till rådet

(22 oktober 2002)

Ämne: Dubbelbeskattning av orkestrar

I gemenskapens lagstiftning och särskilt i artikel 49 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen förbjuds medlemsstaterna att genom dubbelbeskattning göra inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster. Jag känner till ett fall där den finska kammarorkestern Avanti!, som huvudsakligen finansieras med offentliga medel, blivit dubbelbeskattad i Tyskland, i förbundsstaten Schleswig-Holstein, där den uppträdde på förbundsstatens musikfest i augusti 2001. Avanti! var tvungen att betala skatt på sitt turnéarvode fastän den i enlighet med beskattningsavtalet mellan länderna tillställt tyskarna ett intyg av de finska myndigheterna över att den erhåller offentligt stöd för sin verksamhet, att ifrågavarande resa stötts med offentliga medel och att den agerar som arbetsgivare, det vill säga betalar lön till musikerna och verkställer förskottsinnehållning på lönerna och erlägger arbetsgivaravgifter. Orkestern har uppvaktat förbundsstatens myndigheter med skrivelser om dubbelbeskattningen i snart två år och inget slut på historien kan skönjas.

Jag undrar huruvida rådet anser att dylika fall hindrar den inre marknaden från att fungera. Vad avser det göra för att förbättra den inre marknadens sätt att fungera särskilt när det gäller problem i anslutning till dubbelbeskattning?

Svar

(18 februari 2003)

Det åligger inte rådet att uttala sig om tillämpningen av skattebestämmelserna i en medlemsstat. Rådet gör vidare den ärade parlamentsledamoten uppmärksam på att det i artikel 293 i EG-fördraget föreskrivs att medlemsstaterna, i den utsträckning det är nödvändigt, skall inleda förhandlingar med varandra i syfte att till förmån för sina medborgare säkerställa, bland annat, avskaffandet av dubbelbeskattning inom gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2655/02

från Robert Evans (PSE) till kommissionen

(13 september 2002)

Ämne: Maajid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett och Reza Pankhurst som hålls fängslade i Egypten

Majid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett och Reza Pankhurst är tre unga brittiska muslimska män som hålls fängslade i Egypten sedan fem månader tillbaka. Det sätt på vilket de behandlas har givit upphov till oro och det har framförts anklagelser om tortyr och brott mot Genèvekonventionen. Den brittiska regeringen har överlämnat ett formellt klagomål över deras behandling till den egyptiska regeringen.

Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att stödja den brittiska regeringen i detta ärende och för att se till att övergreppen mot dessa mäns mänskliga rättigheter upphör?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(3 oktober 2002)

De 26 personer tillhörande al-Tahrirgruppen, däribland de tre män med brittiskt medborgarskap som parlamentsledamoten nämner, arresterades i april 2002 och åtalades sedermera, den 4 augusti 2002, för att tillhöra en förbjuden organisation och att propagera för dess mål, dvs. att störta den nuvarande egyptiska regeringen och upprätta ett islamiskt kalifat. Målet skall tas upp till behandling i en domstol för brådskande ärenden som rör den nationella säkerheten den 20 oktober 2002. En fjärde brittisk medborgare, som arresterats samtidigt, friades och försattes på fri fot.

Kommissionen känner till de påståenden om misshandel som framförts av medlemmar av al-Tahrir i Storbritannien och de officiella kontakter med de egyptiska myndigheterna som tagits från brittisk sida för att inhämta information på den punkten. Det var också problem med

att få tillträde till de frihetsberövade britterna efter det att de hade arresterats, men såvitt kommissionen förstår ges numera regelbundet tillträde för konsulär personal. Såsom normalt är fallet i ärenden av detta slag handläggs frågan av de brittiska myndigheterna på bilateral nivå. Kommissionens delegation och andra medlemsstaters beskickningar i Kairo hålls fortlöpande underrättade.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2882/02

från María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Talan som kommissionen väckt mot den spanska staten mål C-358/01 import av rengöringsmedel som innehåller lut

Kan kommissionen meddela hur långt man kommit i detta förfarande?

Har kommissionen fått något svar från den spanska regeringen angående ovanstående talan?

Vilka konkreta åtgärder tänker kommissionen vidta för att lösa ovanstående ärende så att gemenskapsrätten respekteras fullt ut?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

Det överträdelseförfarande som frågeställaren nämner är förfarande nr 1999/4134 rörande den spanska lagstiftningen om klorblekmedel.

De spanska myndigheterna har svarat kommissionen vid de olika etapperna av det administrativa förfarande som inletts enligt artikel 226 i EG-fördraget.

Kommissionen anser att eftersom de svar den fått inte är tillfredsställande, har Spanien inte rättat sig efter det motiverade yttrandet och har, genom att vägra tillträde till den spanska marknaden för produkter som lagligen tillverkats och sålts i andra medlemsstater under benämningen rengöringsmedel med klor eller liknande beteckning om deras klorhalt är lägre än 35 gram per liter, inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 28 i EG-fördraget. Kommissionen har därför väckt talan i ärendet vid domstolen (mål C-2001/358).

Domstolen har ännu inte avgjort målet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2968/02

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Allmänt uttagningsprov KOM/A/6/01 handläggare (A7/A6) på området yttre förbindelser och förvaltningsstöd till icke medlemsstater

Kan kommissionen besvara följande frågor om uttagningsprovet KOM/A/6/01:

- Hur många sökande fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande?

- Hur många medborgare från varje medlemsstat fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande?

- EU-institution kom till intervjun (prov f)?

- Hur många sökande som har eller har haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen eller någon annan EU-institution fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande (per medlemsstat)?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(6 december 2002)

Uttagningsprov nr KOM/A/6/01 har nyligen avslutats. Enligt meddelandet om uttagningsprov avser område 1 yttre förbindelser och antalet sökande som kan tas upp i förteckningen över sökande som kan komma att erbjudas anställning är 89 och område 2 avser förvaltning av stöd till länder utanför gemenskapen och antalet sökande som kan tas upp i förteckningen över sökande som kan komma att erbjudas anställning är 250.

Statistiska uppgifter angående uttagningsprovet ifråga översänds till frågeställaren och till parlamentets sekretariat.

Kommissionen samlar för närvarande in de uppgifter som krävs för fullständiga svar på de två sista frågorna. Svaren kommer att förmedlas så snart som möjligt.