ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2992/01

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(29 oktober 2001)

Ämne: Krislån till flygbolag

Den 3 oktober 2001 lovade den belgiska regeringen att bevilja ett kortfristigt krislån på cirka 125 miljoner euro till landets flygbolag Sabena för att undvika att bolaget omedelbart skulle gå i konkurs. Så snart som Europeiska kommissionen hörde om krislånet till Sabena bad den den belgiska regeringen om en förklaring.

Anser Europeiska kommissionen på basis av de uppgifter som den fått att beslutet strider mot EG:s konkurrensbestämmelser? Hur tänker Europeiska kommissionen förhålla sig till beslutet? Vilka generella riktlinjer har kommissionen för statsstöd till olika flygbolag och flygrutter?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(8 januari 2002)

Den 5 oktober informerade kommissionen den belgiska regeringen om ett ekonomiskt stöd till flygbolaget Sabena i form av ett lån på 125 miljoner euro för att möta företagets likviditetsbehov för en period på högst tre månader. Kommissionen prioriterade granskningen av denna åtgärd med tanke på den katastrofala situation bolaget befann sig i. Den 17 oktober 2001 beslutade kommissionen att godkänna det ekonomiska stödet eftersom den ansåg att samtliga villkor som fastställts i riktlinjerna för statliga undsättnings- och omstruktureringsstöd till företag i svårigheter(1) uppfylldes.

Kommissionen planerar inte att ändra sin politik vad gäller statliga stöd. Principerna som ligger till grund för kommissionens beslut har formulerats i riktlinjerna för lufttransport som antogs av kommissionen 1994(2) och som tillämpats korrekt. I dessa riktlinjer definieras bland annat, vad gäller omstruktureringsstöden, principen om engångsstöd som säger att kommissionen inte ska tolerera beviljande av tilläggsstöd, förutom vid oförutsedda exceptionella omständigheter, ofrivilliga från bolagets sida.

(1) EGT C 288, 9.10.1999.

(2) Tillämpning av artikel 92 (f.d. artikel 98) och artikel 93 (f.d. artikel 99) i EG-fördraget och av artikel 61 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EGT C 350, 10.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2832/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(12 oktober 2001)

Ämne: Lärare utan lön vid de statliga yrkesutbildningsinstituten

Ca 10 000 timanställda lärare som undervisat vid de statliga yrkesutbildningsinstituten i Grekland har inte på femton månader erhållit sina rättmätiga arvoden för det arbete de utfört.

1. Vad är orsaken till att lärarna fortfarande inte fått någon lön? Verksamheten vid de statliga yrkesutbildningsinstituten finansieras ju främst med medel ur Europeiska socialfonden, genom delprogram 2.1, inom ramen för det operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning.

2. Det går rykten om missbruk av dessa pengar. Vad känner kommissionen till om detta?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att se till att lärarna får sin lön så snart som möjligt?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(15 november 2001)

Det stämmer att grundläggande yrkesutbildning understöddes inom ramen för det operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning i gemenskapsstödramen för Grekland 19941999.

Tidsfristen för de rättsliga åtagandena när det gäller detta program löpte ut den 31 december 1999, medan genomförandet och utbetalningarna skulle fortsätta till den 31 december 2001. Enligt befintliga bestämmelser har kommissionen till ovanstående program utbetalat ett förskott till Grekland för 1999 (ungefär 194 miljoner euro), liksom ett andra förskott (ungefär 125 miljoner euro). De grekiska myndigheterna skall lämna in sitt slutliga krav på betalning och programmet skall avslutas senast den 30 juni 2002. Ungefär 86 miljoner euro av Europeiska socialfondens medel återstår ännu att utbetala.

Enligt uppgift från de grekiska myndigheterna beror förseningen av utbetalningarna till lärarna på att budgetmedlen för denna åtgärd för grundläggande yrkesutbildning tog slut i slutet av 1999 och på att utbildningsministeriet har haft svårt att finna nationella medel. Det nya operativa programmet 20002006 kommer tillsammans med nationella medel att täcka kostnaderna för genomförandet för år 2000 och 2001. Under tiden, i mars 2001, godkände kommissionen det nya operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning för perioden 20002006 och gjorde en förskottsutbetalning till Grekland. Utbildningsministeriet tror att alla utestående betalningar till lärarna kommer att ha gjorts i januari 2002.

Såvitt kommissionen känner till har det inte skett något missbruk av medel inom ramen för det operativa programmet Utbildning och grundläggande yrkesutbildning. Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera om det finns någon sanning i dessa rykten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2310/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Nationella åtgärder för märkning av vin

Det finns belägg för att man genom att märka viner skulle göra det möjligt för dem som dricker vin att undvika höga nivåer av sulfiter. Man skulle alltså på detta sätt kunna minska de fysiska problemen för ett stort antal personer. Det är dock orealistiskt att man efter arton års diskussioner kommer att enas om ett vinmärkningssystem. Anser kommissionen mot denna bakgrund att det skulle vara motiverat med nationella åtgärder för att skydda folkhälsan i enlighet med artikel 30 i Romfördraget?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 oktober 2001)

Med tanke på att det saknas lagstiftning på gemenskapsnivå när det gäller märkning av ingredienser i alkoholhaltiga drycker, trots flera förslag från kommissionen sedan 1982, har kommissionen sett positivt på att medlemsstaterna, utan att frångå bestämmelserna i EG-fördraget, har bibehållit eller antagit nationella lagar för märkning av ingredienserna i vissa alkoholhaltiga drycker.

När det gäller vin måste dock hänsyn tas till följande:

- Det finns en gemenskapslagstiftning (en lista med olika tillämpliga rättsakter skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat) som mycket utförligt och på ett uttömmande sätt reglerar vad som är obligatoriskt respektive frivilligt att ange vid märkningen av vin, men som inte föreskriver något om möjligheten att märka ingredienserna. Genom tillämpningen av den nya gemensamma organisationen av marknaden för vin som antogs av rådet i maj 1999 (rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin(1)), håller denna lagstiftning på att ersättas av bestämmelser som just nu diskuteras och som kommer att antas inom kort. I förslaget till dessa nya bestämmelser föreskrivs för sulfiter att de kommer att kunna anges frivilligt vid märkningen av vin.

- Kommissionen har just skickat ett förslag till Europaparlamentet och rådet om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel(2), i vilket det bland annat föreskrivs om obligatorisk märkning, utan möjlighet till undantag, av de viktigaste ingredienser eller ämnen som kan framkalla allergier eller överkänslighet mot livsmedel. Alkoholhaltiga drycker, inbegripet vin, behandlas i detta förslag och sulfiter är ett av ämnena i fråga.

Kommissionen anser därför att det inte vore lägligt att nu anta nationella bestämmelser som gäller märkningen av ingredienser i vin.

(1) EGT L 179, 14.7.1999.

(2) EGT L 109, 6.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2822/01

från Glenys Kinnock (PSE) till rådet

(10 oktober 2001)

Ämne: Jämställdhet i AVS-länderna

Hur planerar rådet att se till att handelspolitiken främjar mänskliga rättigheter och jämställdhet i AVS-länderna?

När det gäller decentralisering och det angivna målet om jämställdhet i EU:s utvecklingssamarbete med AVS-länderna, instämmer rådet i att minst en av ledamöterna i alla delegationer till AVS-länderna bör ha kunskaper i och behörighet för jämställdhetsfrågor?

Svar

(12 februari 2002)

1. Rådets resolution från december 1995, rådets slutsatser från maj 1998 och rådets förordning från december 1998 om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet utgör ramen för EG:s politik när det gäller utvecklingssamarbete och jämställdhetsfrågor. Till detta kommer för AVS-ländernas vidkommande betonandet av jämställdhetsfrågor som en genomgående princip i Cotonou-avtalet.

2. I dessa resolutioner och instrument välkomnar rådet varmt kommissionens meddelande om ett handlingsprogram för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete.

För att ytterligare stärka denna ram finns antagandet av slutsatser om kommissionens handlingsprogram med på dagordningen för rådet den 8 november 2001. Rådet noterar att jämställdhetsaspekter kommer att analyseras och integreras i de prioriterade områdena i EG:s utvecklingspolitik, bland annat vad gäller stöd till makroekonomisk politik, handel och utveckling (särskilt i syfte att identifiera de mekanismer som säkerställer att handel och investeringar främjar jämställdhet).

3. Rådet anser att tillräckliga mänskliga resurser i fråga om kvantitet, kapacitet och kontinuitet är avgörande för ett effektivt genomförande i lämplig tid av detta handlingsprogram under de kommande åren.

Rådet betonar i detta sammanhang behovet av att ta med utbildning i jämställdhetsfrågor i all utbildningsverksamhet som gäller utvecklingssamarbete och noterar att kommissionens interna kapacitet att integrera jämställdhetsfrågor kommer att fastställas via ett antal metoder (t.ex. utbildning och utveckling av verktyg).

Även om rådet stöder kommissionens planer på att bygga ut intern kapacitet, verktyg och metoder för integrering av jämställdhetsfrågor, anser det att tilldelningen av mänskliga resurser inom kommissionens delegationer i AVS-länderna är kommissionens ansvarsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2878/01

från Sir Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Ekonomiskt stöd till Sabena

Kan kommissionen uttala sig om eventuella diskussioner som förts med Belgiens regering i samband med stödet till flygbolaget Sabena. Står detta ekonomiska stöd i konflikt med EU:s regler om statligt stöd och vilka brådskande åtgärder ämnar kommissionen i så fall vidta?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 november 2001)

Den belgiska regeringen informerade den 5 oktober 2001 kommissionen om ett ekonomiskt stöd till flygbolaget Sabena i form av ett lån på 125 miljoner euro för att möta företagets likviditetsbehov för en period på högst tre månader. Kommissionen prioriterade granskningen av denna åtgärd med tanke på den katastrofala situation bolaget befann sig i.

Den 17 oktober 2001 beslutade kommissionen att godkänna det ekonomiska stödet eftersom den ansåg att samtliga villkor som fastställts i riktlinjerna(1) för statliga undsättnings- och omstruktureringsstöd till företag i svårigheter uppfylldes.

För ekonomiska stöd råder stränga bestämmelser. För att godkännas måste de bland annat uppfylla följande fem villkor:

- De skall bestå av likvida medel i form av lånegarantier eller lån. I båda fallen skall låneräntan minst motsvara de räntor som gäller för lån till sunda företag, och i synnerhet den referensränta som kommissionen tillämpar.

- De skall begränsas till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget (till exempel lönekostnader och kostnader för insatsvaror under den period för vilken stödet beviljats).

- De får inte vara i mer än sex månader.

- De får endast ges på grundval av allvarliga sociala problem och får inte skapa allvarliga negativa så kallade spill over-effekter i andra medlemsstater.

- De skall ackompanjeras av en omstrukturerings-, likvidations- eller återbetalningsplan för det berörda företaget.

De ekonomiska stöden är avsedda för att under en kort tidsperiod göra det möjligt för företag att överleva. Denna tidsperiod skall användas till att grundligt undersöka möjligheterna för den krisdrabbade verksamheten att uppnå en framtida ekonomisk livskraft.

Kommissionen understryker att de statliga stöden till omstrukturering av flygbolag följer de mycket stränga villkoren i riktlinjerna, däribland principen om engångsstöd. Kommissionen kommer att granska allt eventuellt stöd till omstruktureringen av flygbolaget Sabena i enlighet med dessa villkor.

(1) EGT C 288, 9.10.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2415/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(5 september 2001)

Ämne: Equitable Life och pensioner

Equitable Life, ett investmentbolag i Förenade kungariket, har på grund av sin bristfälliga investeringspolicy tvingats revidera och sedan skriva ned de belopp som investerarna kan räkna med att få ut i pension.

Tusentals människor har därmed fått se den pension de sparat till i många år krympa avsevärt.

Tänker kommissionen se över bestämmelserna för utbetalning av pensioner genom privata företag?

Planerar kommissionen någon typ av reglering för att se till att pensionsfonder förvaltas på ett korrekt och målinriktat sätt efter prognoser eller, som ett strikt minimum, inte sjunker i värde och därmed lämnar mottagarna i en prekär situation vid pensioneringen?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 oktober 2001)

Kommissionen beklagar att många försäkringstagare kommer att få lägre belopp utbetalda från sin pensionsförsäkring på grund av Equitable Lifes svårigheter. Kommissionen känner till att den brittiska regeringen har beordrat en fullständig oberoende utredning under ledning av lord Penrose av bakgrunden till Equitable Lifes problem. Kommissionen avser inte se över bestämmelserna om privata pensionsförsäkringar som erbjuds av livförsäkringsföretag.

Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänstepensionsinstituts verksamhet.(1) Direktivet omfattar institut som är verksamma på fonderingsbasis och vilkas syfte är att betala ut pensionsförmåner enligt avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det omfattar inte pensionsförsäkringar som tecknas av enskilda direkt med försäkringsgivaren, vanligtvis ett livförsäkringsföretag, och där försäkringen inte är kopplad till ett anställningsförhållande och yrkesutövning.

Ett av huvudsyftena med det föreslagna direktivet är att skapa ett regelverk som säkrar en sund och stabil förvaltning av pensionsfonderna och att se till att förmånstagarnas intressen tillvaratas i hela gemenskapen. Förslaget, som är en prioriterad åtgärd enligt handlingsplanen för finansiella tjänster, har ännu inte antagits av rådet och parlamentet.

(1) EGT C 96 E, 27.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2959/01

från Carlos Carnero González (PSE) till kommissionen

(25 oktober 2001)

Ämne: Stöd till organisationer som arbetar med psykiska sjukdomar och som erbjuder psykogeriatrisk vård

Den 10 oktober har utlysts till världsdagen för mental hälsa. Världshälsoorganisationen (WHO) anser att psykiska sjukdomar utgör 12,5 procent av den totala mängden sjukdomsfall och utgör därmed en större del än cancer och kardiovaskulära besvär. I Spanien finns det fler än 800 000 psykiskt sjuka och till detta antal tillkommer äldre personer som behöver psykogeriatrisk vård.

Under de senaste åren har sjukvården minskats på sjukhusen och överförts till det övriga samhället, med hemtjänst, gruppboende och dagcenter, etc. Samtidigt har antalet institutioner, stiftelser och sociala organisationer som arbetar med denna typ av sjuka uppvisat en ökning, delvis på grund av resursbrist men även på grund av behovet av att samhället engagerar sig mer i dessa sjuka.

Har kommissionen någon budgetpost som främjar forskning om psykiska sjukdomar och sjukdomar av psykogeriatrisk natur?

Har kommissionen någon budgetpost för att stödja lokala infrastrukturer för människor med dessa sjukdomar?

Överväger kommissionen stödprogram för föreningar, stiftelser och institutioner som arbetar inom denna sociala sektor?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 december 2001)

Gemenskapens program för främjande av folkhälsan stöder åtgärder som stimulerar till goda rutiner inom mental hälsa i syfte att utveckla strategier som medlemsstaterna kan tillämpa för att hantera och förebygga mental ohälsa. Kommissionen har också genom detta program lämnat stöd till utveckling av och samarbete mellan organisationer som arbetar för att främja god mental hälsa och förebygga mental ohälsa.

Ett projekt har nyligen inletts under ledning av Deustouniversitetet i Bilbao för att utveckla strategier för att hantera och förebygga depressioner under hela livscykeln. En del av projektet har som syfte att förebygga depressioner vid övergången från yrkesliv till pensionärsliv.

Ett annat aktuellt projekt har som syfte att göra en översikt om tvångsintagning och tvångsvård av psykiskt sjuka i enlighet med nationell lag och praxis i de olika EU-länderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2858/01

från Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen

(17 oktober 2001)

Ämne: Kallblodigt mördande av barn och ungdomar i Honduras

Enligt en FN-expert mördas flera hundra hemlösa barn och ungdomar i Honduras, varav många av staten. Detta är oacceptabelt för ett land som har ratificerat FN:s barnkonvention.

Vad tänker kommissionen göra för att få ett slut på dessa kallblodiga mord på barn?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2858/01 och E-2859/01ingivet av Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 november 2001)

Kommissionen känner väl till den allmänna våldsvåg som för närvarande sveper över Honduras. Den drabbar alla samhällsklasser, däribland hemlösa barn och ungdomar, av vilka 66 miste livet under perioden januariaugusti 2001.

FN:s särskilda rapportör, Asma Jahangir, reste till Honduras på regeringens uppmaning. Hon kunde konstatera att säkerhetsstyrkorna i vissa fall var inblandade men snarare såsom privatpersoner än såsom yrkeskår. Ett av rapportörens största bekymmer är att säkerhetsstyrkorna gör så små ansträngningar för att komma till rätta med dessa brott.

Kommissionen delar den speciella rapportörens oro. Kommissionen är också orolig över att våldstendensen förefaller att öka trots den honduranska regeringen uttalade politiska vilja att försöka stävja den.

FN:s rapportör anser att våldsvågen beror på svagheten i landets institutioner, fattigdomen och den låga utbildningsnivån hos befolkningen, en åsikt som kommissionen delar.

Kommissionen tar i sin utvecklingsstrategi för Honduras hänsyn till dessa frågor. 42 % av anslagen för tekniskt och ekonomiskt stöd till Honduras för perioden 20002006 är nämligen direkt avsedda för utbildningssektorn och för en förstärkning av rättsstaten. Därutöver genomförs särskilda projekt, t.ex. genom samfinansiering med icke statliga organisationer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2354/01

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(6 augusti 2001)

Ämne: Förhandlingar mellan EU och Mercosur

I början av juli månad fortsatte förhandlingarna i Montevideo mellan EU och myndigheterna i Mercosur, för att avancera i frihandelsavtalet om varor och tjänster. Kommissionen meddelade att målet med förhandlingarna var att finna en betydande liberalisering mellan parterna.

Mot bakgrund av resultaten från de senaste förhandlingsrundorna, och särskilt denna sista i vilken man konstaterade att det ännu finns områden som kräver fortsatta intensiva förhandlingar, har jag följande frågor:

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att förhandlingarna om avtalet ska få en lyckad utgång?

När och hur ska man i detalj diskutera de olika aspekterna rörande införsel av råvaror som skinn eller tullar för textilier?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(21 september 2001)

Kommissionen lade i samband med den femte förhandlingsomgången, i överensstämmelse med förhandlingsdirektiven, fram sina erbjudanden för Mercosur när det gäller tullar, tjänster och offentlig upphandling.

Europeiska unionens politiska åtgärd har mottagits mycket positivt av samtliga Mercosur-länder, som förbundit sig att lägga fram sina erbjudanden före nästa förhandlingsomgång och i alla händelser före den 30 oktober 2001.

Kommissionen har ända från början fäst stor vikt vid dessa förhandlingar. Fem förhandlingsomgångar har redan ägt rum. Den sjätte omgången planeras äga rum under veckan 2931 oktober, förutsatt att Mercosurs tullerbjudanden då föreligger.

Kommissionen har alltid värnat om den europeiska industrins behov av tillgång till råvaror. Den har i detta syfte krävt att tillämpningen av exporttullar skall avbrytas tills vidare och att illojala handelsmetoder som de facto innebär att det är omöjligt att importera den berörda produkten skall undanröjas. De egentliga förhandlingarna när det gäller dessa produkter kommer att inledas i samband med den förhandlingsomgång som äger rum i slutet av oktober i Bryssel.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2581/01

från Torben Lund (PSE) till kommissionen

(18 september 2001)

Ämne: Klorprofam

Matvaror som potatischips och pommes frites sprutas med det giftiga ämnet klorprofam. Enligt danska tidningsuppgifter kan detta ämne orsaka lever- och njurcancer hos människor. I livsmedelsindustrin används ämnet för att ge chipsen en ljusare färg.

Kan kommissionen, mot denna bakgrund, upplysa om den känner till undersökningar om hur ämnet påverkar människors hälsa, och om den anser det försvarbart att fortsatt tillåta att ämnet ingår i livsmedel som är särskilt avsedda för barn och unga, med tanke på att ämnet kan orsaka cancer eller hälsoskador hos människor?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 oktober 2001)

Kommissionen känner inte till metoden att spruta potatischips och pommes frites med klorprofam. I vilket fall är det förbjudet enligt gemenskapsrätten, eftersom klorprofam inte är en tillåten livsmedelstillsats (rådets ramdirektiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel(1)).

En viktig användningsform av klorofam som tillåtet tillväxtreglerande ämne och herbicid i medlemsstaterna är dock att behandla potatis i lager efter skörd för att hindra groning. Säkerheten när det gäller användandet av klorofam håller för närvarande på att utvärderas på gemenskapsnivå inom ramen för rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(2). De uppgifter som utvärderats var inte tillräckliga för att på ett eller annat sätt visa huruvida klorofam uppfyllde kraven i direktivet och i kommissionens beslut 2001/134/EG av den 14 februari 2001 om beslutet om att eventuellt föra in vissa verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG(3) fastställs att den 31 december 2001 är sista dagen för att lämna de ytterligare uppgifter som krävs för att avgöra om användandet av klorofam är tillräckligt säkert för att uppfylla kraven i direktivet.

(1) EGT L 40, 11.2.1989.

(2) EGT L 230, 19.8.1991.

(3) EGT L 49, 20.2.2001.