SKRIFTLIG FRÅGA E-1546/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(18 maj 2000)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Turkiet och EU-medlemskap

Jag är oroad över den turkiska regeringens syn på mänskliga rättigheter. Nyligen läste jag i en rapport att Europaparlamentets ledamöter från alla politiska grupper var besvikna över att Turkiet inte gjort några framsteg på områdena mänskliga rättigheter, rättigheter för minoriteter och rättsstatsprincipen. Den franska parlamentsledamoten Morillon sade nyligen vid en debatt att det ännu inte stod klart om Turkiet slutligen skulle anslutas till EU eller inte och att Turkiet skulle behöva djupgående förändringar både när det gäller landets regering och attityd.

Kan kommissionen ange vilka kriterier på områdena mänskliga rättigheter, rättigheter för minoriteter och rättsstatsprincipen som måste uppfyllas av de stater som önskar ansluta sig till Europeiska unionen?

Har Turkiets ansökan skjutits upp på grund av att landet relativt dåligt respekterar de mänskliga rättigheterna?

Är kommissionen orolig för hur de mänskliga rättigheterna respekteras i något annat av de tolv kandidatländerna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(15 juni 2000)

Vid sitt möte i Europeiska rådet i Köpenhamn i juni 1993 förklarade unionens stats- och regeringschefer att länder som vill ansluta sig till unionen måste kunna påta sig medlemskapets förpliktelser genom att uppfylla vissa ekonomiska och politiska villkor. De politiska villkoren (de så kallade Köpenhamnskriterierna) innebär att kandidatlandet måste ha uppnått stabilitet inom de institutioner som garanterar demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och respekten för och skyddet av minoriteter. Vid Europeiska rådets möte i Helsingfors tillades att uppfyllandet av de politiska kriterier som fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn är ett krav för inledande av anslutningsförhandlingarmldr.

När det gäller Turkiet granskade kommissionen landets förberedelser för medlemskap i sin återkommande rapport vilken lades fram den 13 oktober 1999(1) och fann att Turkiet inte uppfyllde de politiska Köpenhamnskriterierna. Kommissionen påpekade i synnerhet att det råder allvarliga brister i fråga om mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter. Det är inte tal om att inleda förhandlingar med Turkiet innan de politiska kriterierna är uppfyllda.

När det gäller övriga kandidatländer drog kommissionen följande slutsats i den sammanfattning som åtföljde de återkommande rapporterna för 1999: i och med den mycket positiva utvecklingen i Slovakien, och med undantag för Turkiet, har kandidatländerna på det stora hela gjort framsteg i fråga om att bygga upp stabila och hållbara demokratier som respekterar rättsstatsprincipen. Behandlingen av minoriteter och romer, och situationen för omhändertagna barn i Rumänien ger dock fortfarande anledning till oro.

Kommissionen följer noga utvecklingen i fråga om de enskilda frågor som särskilt pekas ut i de återkommande rapporterna för 1999, och kommer att tillhandahålla en detaljerad utvärdering av situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna i alla kandidatländer i samband med de återkommande rapporterna för 2000. Dessa rapporter håller för närvarande på att utarbetas och skall enligt planeringen antas av kommissionen i början av november 2000.

(1) KOM(1999) 513 och 514 slutlig.