ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1835/03

från Jean-Thomas Nordmann (ELDR) till kommissionen

(26 maj 2003)

Ämne: Beskattning av spritdrycker i Irland

Den irländska regeringen beslutade i december 2002 att höja skatterna på spritdrycker med 42 procent inom ramen för Irlands budget 2003.

Skatterna på spritdrycker i Irland uppgår för närvarande till 39,25 euro per liter ren alkohol, vilket innebär en dubbelt så hög skatt jämfört med skatten på öl och cider (19,87 euro per liter ren alkohol).

Nästan 90 procent av all öl och cider som konsumeras i Irland produceras lokalt, medan en stor del av all sprit importeras, detta gäller bland annat konjaken, för vilken Irland är en viktig exportmarknad med sina cirka 2 miljoner liter.

Hur motiverar man denna diskriminerande åtgärd mot sprit som konsumeras i Irland, och i synnerhet konjak, medan sprit som exporteras från Irland särskilt irländsk whisky beskattas mycket lägre i de flesta andra länderna i Europa?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(20 juni 2003)

De punktskattesatser som medlemsstaterna tillämpar på alkohol och alkoholdrycker måste följa de miniminivåer som fastställs i direktiv 92/84/EEG(1) om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. Ovanför dessa miniminivåer är medlemsstaterna i princip fria att fastställa de punktskattesatser som de önskar tillämpa på de olika kategorierna alkoholdrycker. Enligt direktivet behöver medlemsstaterna alltså inte fastställa dessa satser på jämförbara nivåer per grad av alkohol.

De skattesatser som medlemsstaterna fastställer måste dessutom iaktta bestämmelserna i artikel 90 i EG-fördraget. Detta innebär att ingen medlemsstat skall, direkt eller indirekt, på varor från andra medlemsstater lägga interna skatter eller avgifter som är högre än de skatter och avgifter som direkt eller indirekt läggs på liknande inhemska varor. Vidare skall ingen medlemsstat på varor från andra medlemsstater lägga sådana interna skatter eller avgifter som är av sådan art att de indirekt skyddar andra varor.

Irlands beslut att belägga spritdrycker med en mycket högre skattesats per grad av alkohol än öl och cider verkar inte strida mot artikel 90 i EG-fördraget såsom denna artikel tolkats av EG-domstolen(2). Den nya skattesatsen gäller både spritdrycker tillverkade på Irland och spritdrycker importerade till Irland från andra medlemsstater. Eftersom Irland i sig är en betydande sprittillverkare verkar inte den högre skattesats som tillämpas på spritdrycker ge otillåtet skydd till andra alkoholdrycker som tillverkas på Irland såsom öl och cider.

Kommission avser att inom den närmaste tiden lägga fram en rapport om de punktskattesatser som tillämpas på alkohol och alkoholdrycker. Rapporten, som skall läggas fram i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/84/EEG, kommer bl.a. att behandla konkurrensen mellan olika kategorier av alkoholdrycker.

(1) Rådets direktiv 92/84/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker, EGT L 316, 31.10.1992.

(2) Se särskilt EG-domstolens domar i målen C-170/78 och C-166/98.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1851/03

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(26 maj 2003)

Ämne: Förebyggande åtgärder mot svår akut respiratorisk sjukdom (sars)

Det har slagits larm om fall av sars bland arbetstagarna vid de bommullstextilföretag som i sin tillverkningsprocess använder sig av textilier, t.ex. fibrer, trådar och tyger, från Kina och Hongkong. Det är inte klargjort om virusets kan överleva i och föras över via material som exempelvis fibrer, tyger och underkläder.

Kan kommissionen förklara vilka eventuella risker bearbetning av importerade varor kan medföra för arbetstagarnas och konsumenternas hälsa?

Kan kommisisonen informera mig om vilka åtgärder som den vidtar beträffande texilier enligt avdelning XI i gemensamma tulltaxan, liksom för gasväv och medicinska kompresser under rubrik 3005.90.31?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(27 juni 2003)

Kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna spelat en aktiv och ledande roll i kampen mot Sars (svår akut respiratorisk sjukdom).

Det har skett genom unionens nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar inom gemenskapen enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen(1). Nätverket skapade en effektiv bas för både snabbt informationsutbyte inom unionen och samordnade åtgärder, i vilka Efta-länderna och kandidatländerna deltog i samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO). Denna metod fick stöd av det extraordinära rådsmötet om Sars (6 maj 2003) och bekräftades genom rådet (hälso- och sjukvård) (2 juni 2003).

Enligt WHO (11 april 2003: Information to Member States regarding goods and animals arriving from SARS-affected areas; på http://www.who.int/csr/sars/en) finns det hittills inga epidemiologiska uppgifter om att kontakt med varor, produkter eller djur som importeras från Sarsdrabbade områden har gett upphov till Sarsinfektioner hos människor. Så vitt kommissionen nu känner till utgör varor från Sarsdrabbade områden ingen fara för folkhälsan.

(1) EGT L 268, 3.10.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0991/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Anconas utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0764/03

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Bifångster av valdjur

Kan kommissionen garantera att den kommer att göra allt den kan för att se till att de föreslagna åtgärderna i kommissionens arbetsdokument om bifångster kommer att vara genomförda vintern 20032004? Förslagen rör viktiga områden som begränsad användning av vissa fiskeredskap, obligatorisk användning av akustisk skrämselutrustning för vissa former av fiske med garn och bottensatta nät, observatörsprogram organiserade av medlemsstaterna för alla registrerade fartyg eller fartyg under medlemsstaternas flagg, för att ombord på fartygen kunna kontrollera eventuella bifångster av valdjur, samt en generell övervakning av tillfälliga bifångster av valdjur.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 april 2003)

Kommissionen kommer att göra allt den kan för att så snart som möjligt föreslå nya bestämmelser som förhindrar bifångster av valdjur. Förslagen förväntas bli klara före som marsemestrarna 2003.

En lagstiftning på det här området måste emellertid antas av rådet, efter det att Europaparlamentet avgivit ett yttrande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1050/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Livornos utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Livorno, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Livorno lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Livorno beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1055/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Pisas utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pisa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pisa lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Pisa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1048/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Carraras utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0801/03

från Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: Yttrandefrihet

Den enda dagstidningen i världen på euskara (baskiska), Euskaldunon Egunkaria, stängdes förra veckan på order av Audencia Nacional, en specialdomstol i Madrid som behandlar särskilt allvarliga brottmål. Domstolen hävdar att Egunkaria är en del av eller samarbetar med ETA.

Egunkaria startades 1990 efter en folklig insamlingskampanj som resulterade i 150 miljoner pesetas (900 000 euro). Lördagen den 22 februari ägde en överväldigande demonstration rum på gatorna i Donostia (San Sebastian). Demonstranterna viftade med en ny tidning kallad Egunero, som publicerats av Egunkarias journalister. Första dagen sålde de 50 000 nummer, nästa dag 75 000. Såväl demonstrationen som framgången med utgivandet av Eguneros visar baskernas sammanhållning och tydliga solidaritet med tidningen.

Anser kommissionen att de spanska myndigheternas åtgärd mot den baskiska tidningen vidtagits med respekt för en demokratisk stats grundläggande principer?

Kommer kommissionen att uppmana de spanska myndigheterna att omedelbart öppna tidningen igen?

Anser kommissionen att placering i isoleringscell av anhållna journalister och beslagtagande av deras dokument stämmer överens med fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och tryckfriheten?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0641/03, E-0672/03 och E-0801/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(30 april 2003)

Stängningen av dagstidningen Egunkaria är resultatet av ett rättsligt avgörande. Eftersom den dömande makten i våra medlemsstater, som är demokratiska rättsstater, är oberoende av den verkställande makten, kan avgöranden från rättsliga instanser inte underkastas någon politisk kontroll. Kommissionen kommenterar följaktligen inte beslut som har fattats av en rättslig myndighet.

Alla rättssystem i unionens medlemsstater erbjuder de förfarandegarantier som är nödvändiga för alla personer (fysiska eller juridiska) som är anklagade eller dras inför rätta, i enlighet med kraven i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är lämpligt att i detta sammanhang påminna om att om en person anser att hans eller hennes grundläggande rättigheter har kränkts, kan han eller hon överklaga detta inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna då alla rättsmedel i den egna medlemsstaten har uttömts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0498/03

från Jules Maaten (ELDR) till rådet

(21 februari 2003)

Ämne: Förklaringen från myndigheterna i Texas om att avvisa Internationella domstolens uttalande om avrättningen av tre mexikaner

1. Känner rådet till uttalandet från FN-organet Internationella domstolen om att avrättningen av tre mexikaner i Texas (Förenta staterna) inte bör verkställas samt reaktionen från myndigheterna i Texas om att bortse från detta uttalande?

2. Känner rådet till att det i detta fall handlar om en flerfaldig kränkning av Wienkonventionen om konsulära rättigheter? Rent konkret är det frågan om att utländska medborgare förvägrats rätt till bistånd från konsulära myndigheter?

3. Kan rådet redogöra för hur rådet ser på Internationella domstolens uttalande och vad det grekiska ordförandeskaper ämnar vidta för åtgärder för att dödsdomarna inte skall verkställas?

4. Inser rådet att kränkningarna av Wienkonventionen kan få konsekvenser för unionsmedborgare som i dagens läge befinner sig i fängelser i Förenta staterna eller i framtiden arresteras i detta land?

5. Är rådet berett att göra Förenta staternas myndigheter uppmärksamma på att rättigheterna enligt Wienkonventionen utan inskränkningar gäller för medborgare av Europeiska unionen?

Svar

(22 juli 2003)

Rådet känner till Internationella domstolens beslut om interimistiska åtgärder av den 5 februari 2003 i fallet som rör Avena och andra mexikanska medborgare (Mexiko mot Amerikas förenta stater).

Rådet känner till detta falls konsekvenser för tillämpningen av Wienkonventionen om konsulära förbindelser. Men eftersom ovannämnda beslut endast är en interimistisk dom i avvaktan på den slutliga domen i målet, anser rådet att det är för tidigt att förutse vilka eventuella brott mot Wienkonventionen om konsulära förbindelser som Internationella domstolen kommer att meddela i sin slutliga dom.

Rådet påminner om att parterna i det beslutet (i detta fall Mexiko och USA) enligt artikel 94 i Förenta nationernas stadga förpliktar sig att rätta sig efter Internationella domstolens beslut. Dessutom sägs i artikel 94.2 i FN-stadgan att om någon part i ett mål underlåter att fullgöra de förpliktelser som åligger parten enligt ett av domstolen fällt utslag, får den andra parten hänvända sig till säkerhetsrådet, som får framlägga förslag eller fatta beslut om vidtagande av åtgärder för utslagets verkställande.

Rådet har länge oroat sig över konsekvenserna av brott mot Wienkonventionen om konsulära förbindelser både för EU-medborgare och för dem som inte är medborgare i EU, och rådets ståndpunkt i denna fråga har offentliggjorts i EU:s riktlinjer om dödsstraffet, avsnitt III, miniminormer, punkt v. EU är så engagerat i frågan om fallen med dödsstraff i USA att man studerar möjligheten att göra ett utkast till en amicus curiae-skrivelse om brott mot rätten till konsulärt bistånd som skall lämnas fram vid framtida fall i USA.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0818/03

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(11 mars 2003)

Ämne: Den italienska statens återlämnande av Claretta Petaccis privata brev till hennes arvingar

Claretta Petacci dog under tragiska omständigheter i april 1945 tillsammans med Benito Mussolini. Sedan drygt tio år har Claretta Petaccis arvingar förgäves uppvaktat det italienska statsarkivet och andra behöriga myndigheter med begäran om att hennes personliga handlingar främst privata brev och dagböcker återlämnas.

Den italienska statens fortsatta vägran att tillmötesgå denna begäran gör saken dessutom till en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna, eftersom den italienska staten inte har något som helst legitimt intresse av att behålla dessa privata papper, som Claretta Petaccis familj har för avsikt att bevara och skydda av behörig respekt de högst privata känslor som denna fullständigt oskyldiga kvinna, barbariskt mördad tillsammans med Benito Mussolini, satte på pränt.

Tänker inte kommissionen anmoda behöriga italienska myndigheter att respekterar de mänskliga rättigheter som på ett så tydligt vis har kränkts i denna sak?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(3 april 2003)

Kommissionen har ingen allmän behörighet när det gäller de grundläggande rättigheterna enligt Fördraget om Europeiska unionen eller Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Kommissionen får ingripa mot kränkningar av de grundläggande rättigheterna på områden där EG-rätten är tillämplig, vilket inte tycks vara fallet när det gäller äganderätten till den avlidna Claretta Petaccis brev. Egendomsrättsliga frågor är medlemsstaternas ansvar. I artikel 295 i EG-fördraget sägs att: Detta fördrag skall inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning.

Den som anser sina grundläggande rättigheter kränkta kan väcka talan vid Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter sedan de inhemska rättsmedlen uttömts.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0822/03

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Europeiska unionens suveräna befogenheter

Kan kommissionen bekräfta att Europeiska unionens suveräna befogenheter härrör från de suveräna befogenheter som medlemsstaterna överfört till EU?

Har Europeiska unionen sådana suveräna befogenheter som inte härrör från medlemsstaterna?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(27 mars 2003)

Europeiska unionen har inga suveräna befogenheter. Unionen utövar de befogenheter den har tilldelats genom fördragen (främst EU-fördraget, EG-fördraget och Euratomfördraget) i enlighet med bestämmelserna i de fördragen.