ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0979/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Carraras utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0038/03

från Marco Cappato (NI) till rådet

(21 januari 2003)

Ämne: Närvaron av en person efterlyst av Interpol vid den italienska ambassaden i Moskva

Den italienska dagstidningen La Repubblica publicerade i sin utgåva den 7 januari 2003 ett reportage enligt vilket affärsmannen Mark Garber direktör vid Fleming Family and partners och i ledningen för den ryska banken UCB i november 2001 närvarade som inbjuden vid en modeuppvisning som genomfördes vid den italienska ambassaden i Moskva. Enligt La Repubblica var Mark Garber i november 2001 efterlyst av republikens åklagarmyndighet i Turin och av hela Interpols nätverk (han registrerades i nätverket redan den 28 maj 2001) på grund av en internationell arresteringsorder för brott i samband med vapenhandel. Arresteringsordern lär sedermera ha återkallats.

Kan rådet, inom ramen för dess behörighet i samband med juridiskt och straffrättsligt samarbete mellan EU:s medlemsstater och gentemot tredje land, kontrollera hos den italienska regeringen och Europol om de uppgifter som återges i La Repubblica är sanna och om dessa fakta skulle bekräftas klargöra motiven till att Italien inte verkställt en internationell arresteringsorder?

Svar

(56 maj 2003)

Rådet kommenterar aldrig tidningsartiklar och har inte möjlighet att ingripa i enskilda brottsfall. Rådet kan alltså inte tillmötesgå den ärade parlamentsledamotens begäran.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1029/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Kommunen Ternis utnyttjande av medlen från vänortsprogrammet 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Bland EU:s subventioner finns det även ett stödprogram för att främja vänortsutbyte mellan europeiska städer. Många italienska städer, bland dem kommunen Terni, skulle vara särskilt lämpliga för sådana evenemang.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Terni lagt fram projekt inom ramen för vänortsprogrammet 2000?

2. Har kommunen Terni beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 och E-1029/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

Medel till vänortsverksamhet är inte decentraliserade medel.

Kommissionen beviljar bidrag på grundval av projekt som kommunförvaltningarna eller vänortskommittéerna skickar in.

Bidraget utbetalas först efter det att aktiviteten har genomförts, och mot uppvisande av verifikationer.

De lokala myndigheterna deltar i vänortsaktiviteten på grundval av en årlig inbjudan att lämna förslag, som offentliggörs i EUT.

Beträffande parlamentsledamotens frågor: Kommunerna: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pise (E-1025) Pistoia, (E-1026) Siene, (E-1028) och Terni (E-1029) har inte fått något bidrag till vänortsverksamhet under 2000.

Kommunerna Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027) har fått bidrag till en vänortsaktivitet under 2000, och medlen har använts.

Parlamentsledamoten kan också vända sig till de berörda lokala myndigheterna för närmare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0227/03

från Roberto Bigliardo (UEN) till kommissionen

(3 februari 2003)

Ämne: Regionen Basilicatas förvaltning av EU-fonder

Regionstyrelsen i Basilicata, som hör till mål 1, har i det regionala operativa programmet för 19941999 låtit hela anslaget på 41 miljarder lire, som var avsett för sex år (19941999), gå till bidrag som begärts till och med september 1997. Ytterligare 13 869 370 279 miljarder lire, beviljade genom ett dekret av arbetsmarknadsministern av den 5 juni 2001 i syfte att få ut svartjobb på den officiella arbetsmarknaden under perioden 20002003, användes som bidrag till sysselsättningsfrämjande åtgärder för perioden oktober 199731 december 1997. Varför? Basilicata dras för närvarande och för år 1998 och 1999 med ett underskott för redan beviljade bidrag till sysselsättningsskapande åtgärder och egenföretagande på ytterligare 113 298 590 000 lire. För att klara dessa åtaganden, som ingåtts utan täckning i budgeten, verkar regionen ha för avsikt att utnyttja EU-medel som skall finansiera det regionala operativa programmet för 20002006. Hur kan man motivera detta?

Har kommissionen för avsikt att undersöka hur regionen Basilicata förvaltar och använder anslagen från EU, hur och med vilka medel regionen tänker klara de betalningsåtaganden man så lättsinnigt och utan likvida medel ingått eller att förhindra att regionen för att klara åtaganden för åren 19971999 måste ta i anspråk EU-anslag som har beviljats i ett annat syfte och är avsedda för andra åtgärder?

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att förhindra att de senaste årens rundhänta och sorglösa ekonomiska förvaltning i regionen Basilicata grusar alla förhoppningar om stödåtgärder som officiellt redan har beviljats för perioden 20002006?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0227/03 och E-0486/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(14 mars 2003)

Förvaltningen av programmen inom ramen för strukturfonderna är ett ansvar som decentraliseras till medlemsstaterna när kommissionen godkänt de prioriterade strategierna i programmen. Finansieringen av projekt som medfinansieras inom ramen för strukturfonderna omfattas av budgetregler som fastställs i nationell lagstiftning.

När det gäller finansieringen av projekt under perioden 20002006 gäller enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) att utgifterna, inbegripet utgifter för projekt som påbörjats före detta datum, är stödberättigande från och med den dag då programmet lämnas in till kommissionen. När det gäller det operativa programmet Basilicata var utgifterna stödberättigande från och med den 5 oktober 1999.

Det faktum att regionen Basilicata kunnat starta verksamhet redan 1998 och ta på sig utgifter efter den 5 oktober 1999 strider inte mot gemenskapsnormerna för genomförande av strukturfonderna.

Kommissionen fortsätter att övervaka och kontrollera användningen av strukturfonderna i enlighet med bestämmelserna, särskilt beträffande vad medlen används till och den första och sista dag som utgifterna kan vara stödberättigande.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0165/03

från Paul Lannoye (Verts/ALE) till kommissionen

(24 januari 2003)

Ämne: Fjärrstyrda bomber

Den nya generation fjärrstyrda bomber som utvecklas i Förenta staterna är gjorda för att tränga in i och förstöra underjordiska förstärkta mål. Enligt en uteslutande militär logik är den metall, som har hög densitet och som används för att dessa vapen skall bli så effektiva som möjligt, av utarmat uran. Tillverkas denna typ av vapen i Europeiska unionen? Om inte, har vissa medlemsstaters arméer tillgång till detta vapen?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(13 februari 2003)

Kommissionen har ingen juridisk behörighet att ingripa mot vapentillverkning eller utöva tillsyn över hur krigsmateriel används.

Eftersom frågan handlar om ett militärt ämne skulle frågeställaren kunna be om ytterligare information från Generalsekretariatet/Javier Solana, Hög representant för GUSP.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0784/03

från Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2003)

Ämne: Producentstöd

Det är ett känt faktum att det i Grekland varken finns något fastighets- eller lantbruksregister.

Hur skall frågan om arrendering av jordbruksmark hanteras? Finns det någon risk att ekonomiskt stöd till producenter hamnar hos markägaren i stället för hos den stödberättigade producenten, till följd av de välkända byråkratiska procedurerna och administrativa bristerna inom det grekiska jordbruksdepartementet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 april 2003)

I artikel 20 i kommissionens förslag om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)(1) anges att varje medlemsstat skall inrätta ett integrerat administrations- och kontrollsystem. Det här systemet kommer för Grekland som för alla andra medlemsstater att baseras på befintliga integrerade system för direktstöd. I det sammanhanget har Grekland redan inrättat ett system för identifiering av jordbruksskiften, som emellertid ännu inte har tagits helt i drift. Vidare har ett system införts för att registrera identiteten på alla jordbrukare som lämnar in en ansökan om stöd. De befintliga systemen kommer att utvidgas så att de kommer att täcka de nya elementen i enhetsstödsystemet.

Det nyutformade integrerade systemet skall bestå av en utvidgning av den nuvarande databasen och identifieringssystemet för jordbruksskiften men kommer också att innehålla ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter. Ett integrerat kontrollsystem som täcker ansökningar om stöd och ett unikt system för registrering av identiteten hos de jordbrukare som lämnar in ansökan om stöd kommer också att utvecklas ur det nuvarande integrerade kontrollsystemet.

För att säkra att enhetsstödet kommer att betalas ut till de producenter som har rätt till det anges i artikel 24 i samma förslag att systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter skall inrättas så att det tillåter samkontroller med ansökningarna om stöd och med identifieringssystemet för jordbruksskiften. I artikel 26 åläggs medlemsstaterna att utföra administrativa kontroller av stödansökningarna, inklusive kontroll av den bidragsberättigande arealen för motsvarande stödrättigheter.

(1) KOM(2003) 23 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0369/03

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(12 februari 2003)

Ämne: Tidigare införande av mindre förorenande lastbilsmotorer

Inom den breda transportpolitiska debatten, i synnerhet avseende alltför omfattande vägtransporter, är en europeisk insats för allt mindre förorenande lastbilsmotorer aktuell. Euro 4- och Euro 5-motorerna kommer att tas i bruk. Kan kommissionen med tanke på detta uppge om det vore möjligt att tidigarelägga datumet för marknadsutsläpp av dessa motorer? Med hjälp av vilka bestämmelser skulle hela lastbilsparken kunna förnyas på ett effektivt sätt?

Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(21 mars 2003)

Genom direktiv 1999/96/EG(1) (om ändring av direktiv 88/77/EEG(2)) infördes obligatoriska Euro 4- och Euro 5-gränsvärden för utsläpp av föroreningar. I artikel 3 i direktiv 1999/96/EG fastställs ramen för de skattelättnader som får beviljas av medlemsstaterna för att uppmuntra att införandet av de nya fordon och motorer, som uppfyller kommande utsläppsgränsvärden för Euro 4 och Euro 5 tidigareläggs. Bortsett från denna ram finns inget annat sätt att påskynda att nya fordon och motorer enligt Euro 4 eller Euro 5 införs på marknaden.

Tillverkarna slutför nu konstruktionen av de fordon och motorer enligt Euro 4, där tonvikten läggs på att minska de partikelformiga utsläppen. Medan det i ett kommande kommissionsförslag kommer att införas nya tekniska prov i Euro 4-paketet, så som krävs i direktiv 1999/96/EG, kan det förväntas att de skattelättnader som erbjuds i medlemsstaterna snart kommer att medföra att fordon och motorer införs som uppfyller Euro 4-gränsvärdena för utsläpp.

Fordon som uppfyller Euro 5-gränsvärdena för utsläpp (endast ett strängare gränsvärde för kväveoxider gränsvärdena för andra föroreningar förblir samma som för Euro 4) kommer ännu en tid sannolikt inte att finnas. Den teknik som föredras av den europeiska industrin för att uppfylla Euro 5-gränsvärdena för utsläpp kräver att det finns en infrastruktur som ger tillgång till en tillsats som erfordras som en avgörande faktor för att denna teknik skall fungera korrekt.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/96/EG av den 13 december 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon och om ändring av rådets direktiv 88/77/EEG, EGT L 44, 16.2.2000.

(2) Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon, EGT L 36, 9.2.1988.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0394/03

från Salvador Jové Peres (GUE/NGL) till rådet

(13 februari 2003)

Ämne: Möjligt brott mot rådets bestämmelse för bearbetade tomater

I förvaltningskommittén för frukt och grönsaker den 15 januari 2002 godkändes kvantiteten tomater som medlemsstaterna meddelat genom ett positivt utlåtande, och man fastställde därigenom fullt stöd till alla länder då gemenskapströskeln inte hade passerats. Kommissionen offentliggjorde dock inte detta avtal genom att ge ut de relevanta bestämmelserna.

Kommissionen medgav i sitt åtgärdsförslag på mötet den 28 januari 2002 med förvaltningskommittén för bearbetade produkter av frukt och grönsaker några ansökningar om stöd från Italien.

Anser rådet att dessa ansökningar om stöd har varit föremål för kontroller i enlighet med förordning (EG) nr 2201/96(1) och (EG) nr 449/2001(2)?

Anser rådet att man inte har brutit mot artikel 23.2 i förordning (EG) nr 449/2001 (där den 10 december slås fast som sista datum för medlemsstaterna att meddela kommissionen den totala kvantiteten för det man har ansökt om stöd för)?

Vet rådet vilket datum förvaltningskommittén för bearbetade produkter av frukt och grönsaker kallades till mötet den 28 januari 2002 och vad som var motivet?

Vilka åtgärder tänker rådet vidta om man har brutit mot de nämnda förordningarna?

(1) EGT L 297, 21.11.1996, s. 29.

(2) EGT L 64, 6.3.2001, s. 16.

Svar

(13 maj 2003)

Arbetet i Förvaltningskommittén för bearbetade frukt- och grönsaksprodukter ligger inte inom rådets behörighet och rådet är därför inte behörigt att kommentera detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0059/03 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet. Efter Prestige-katastrofen vid Galiciens kust: Europeiska unionens antagande av särskild lagstiftning för maritima transporter av farligt gods.



Europeiska unionens officiella tidning nr 222 E , 18/09/2003 s. 0145 - 0145



SKRIFTLIG FRÅGA E-0059/03 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet (22 januari 2003) Ämne: Efter Prestige-katastrofen vid Galiciens kust: Europeiska unionens antagande av särskild lagstiftning för maritima transporter av farligt gods Vad kan det finnas för orsaker till att rådet inte främjar antagande av en särskild EU-lagstiftning för maritima transporter av farligt gods längs unionens kuster, så som USA gjorde efter olyckan med Exxon Valdez, då man 1990 antog The Oil Pollution Act och skapade ett särskilt lagrum skilt från de förvirrade och primitiva internationella bestämmelserna? Svar (8 maj 2003) Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till det svar på samma fråga som rådet gav vid frågestunden med rådet vid Europaparlamentets sammanträdesperiod i januari 2003 (QH 0847/02).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0509/03

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(24 februari 2003)

Ämne: Vattenkvalitet och Spaniens nationella vattenplan

Ramdirektivet för vatten har som grundläggande mål att vatten skall utnyttjas på ett rationellt och hållbart sätt och att dess biologiska och ekologiska kvalitet bibehållas. På så sätt avser man att undvika ytterligare försämringar, förbättra ekosystemens tillstånd och garantera ett tillhandahållande av vatten i gott skick.

Inom den spanska vattennäringen är det dock välkänt att Ebros vatten är av undermålig kvalitet och överskrider de gränser för salthet som fastställs av spanska myndigheter och i WHO:s rekommendationer för vatten av god kvalitet. Istället för att ge absolut prioritet åt vattenkvalitet koncentrerar man sig inom ramen för den nationella vattenplanen (PHN) på att lägga om vatten från Ebrofloden. Därmed kommer framtida mottagare vid Medelhavskusten att tvingas leva med en försämring av vattenresurserna, såväl för stadsbruk som för jordbruksändamål. Kommer kommissionen att mot bakgrund av detta stödja finansiering av projekt som får konsekvenser som är diametralt motsatta dem som avses i gemenskapslagstiftningen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 mars 2003)

När det gäller den föreslagna överföringen av vatten från floden Ebro till andra avrinningsområden i Spanien, har kommissionen fört en omfattande dialog med de spanska myndigheterna för att se till att utformningen av överföringen och dess slutliga genomförande stämmer överens med gemenskapens miljölagstiftning och miljöstrategi.

Kommissionen är medveten om de potentiella problemen med vattenkvalitén i nedre Ebro. För närvarande ligger medelvärdena för konduktiviteten i nedre Ebro på runt 1 000 mikrosiemens per centimeter. I rådets direktiv 75/440/EEG av den 16 juni 1975 om den kvalitet som krävs på det ytvatten som är avsett för framställning av dricksvatten i medlemsstaterna(1) och rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten(2) fastställs som (icke obligatoriska) riktmärken 1 000 respektive 2 500 mikrosiemens per centimeter. Åtminstone vad gäller konduktiviteten lämpar sig vattnet således för försörjningen med behandlat vatten och dricksvatten. Dessutom är vattnets konduktivitet i nedre Ebro lägre än i de flesta yt- och grundvattenresurser i de avrinningsområden dit överföringen planeras. Åtminstone vad gäller konduktiviteten är det enligt kommissionens aktuella uppgifter därför osannolikt att vattenkvalitén i de mottagande avrinningsområdena kommer att försämras genom den föreslagna överföringen.

(1) EGT L 194, 25.7.1975.

(2) EGT L 330, 5.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0980/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Florens utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Florens, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Florens lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Florens beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0985/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.