ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3054/00

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Handikappades möjligheter att ta del av den fria rörligheten inom EU

I enlighet med artikel 13 i Amsterdam-fördraget skall varje EU-medborgare kunna ta del av den fria rörligheten inom unionen. För personer med olika slags fysiska handikapp, i behov av särskilda transporter och personlig assistans, är dock denna fria rörlighet fortfarande mycket begränsad.

Vilka åtgärder anser kommissionen behövs för att underlätta de handikappades möjligheter att fysiskt kunna röra sig över medlemsstaternas gränser? Kommer vi att kunna se resultat på detta område inom en rimlig framtid?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(24 oktober 2000)

Det är exakt den oro som parlamentsledamoten ger uttryck för som var kommissionens drivkraft när man den 12 maj 2000 antog sitt meddelande till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén rubricerat För ett Europa fritt från hinder för personer med funktionsnedsättning(1). I detta meddelande understryks att rörelsefrihet spelar en viktig roll när det gäller att tillförsäkra funktionshindrade full delaktighet i arbetsliv och samhälle, och att motsatsen, brist på rörelsefrihet, är en faktor som inskränker funktionshindrades rätt till delaktighet även när det gäller den fria rörligheten.

Kommissionen har därför utarbetat ett fyrtiotal gemenskapsinitiativ som på kort, medellång och lång sikt skall förbättra tillgängligheten till transportmedel och infrastruktur för funktionshindrade. Parlamentsledamoten hänvisas till detta meddelande för mer utförlig information.

(1) KOM(2000) 284 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3506/00

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Finlands Naturanätverk

Kommissionen väckte talan mot Finland i juni. Enligt talan finns det inte tillräckligt med skyddsområden för fåglar i Finlands förslag till Naturaområden. I talan hänvisar kommissionen till naturskyddsorganisationen BirdLife Internationals nyutkomna verk om Europas viktigaste fågelområden (Important Bird Areas of Europe).

Jag skulle vilja fråga kommissionsledamoten om IBA-undersökningsprojektets utredning är viktigare än fågeldirektivet då man utvärderar om Naturanätverket är tillräckligt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 december 2000)

Enligt artikel 4.1 i rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(1) skall medlemsstaterna klassificera som särskilda skyddsområden i första hand sådana områden som vad gäller antal och storlek är mest lämpade för bevarandet av de fågelarter som räknas upp i bilaga 1 till direktivet, med hänsyn till arternas behov av skydd inom det geografiska havs- och landområde som omfattas av detta direktiv.

Domstolen har slagit fast att även om medlemsstaterna till viss del själva kan välja ut de särskilda skyddsområdena är klassificeringen av dessa områden ändå underställd vissa ornitologiska kriterier som fastslås i direktivet (se fall C-355/90 kommissionen mot Spanien). Medlemsstaternas frihet att själva välja ut de områden som är mest lämpade att klassificeras som särskilda skyddsområden avser alltså inte huruvida det är lämpligt att klassificera de områden som verkar mest lämpade enligt ornitologiska kriterier utan endast tillämpningen av de kriterierna för identifiering av de mest lämpade områdena för bevarande av de arter som räknas upp i bilaga 1 till direktivet. Medlemsstaterna är således tvungna att klassificera alla de platser som särskilda skyddsområden som enligt ornitologiska kriterier visat sig vara de mest lämpade för bevarande av arterna i fråga (fall C-3/96 kommissionen mot Nederländerna).

Kommissionen anser att utredningarna om viktiga fågelområden, där den senaste publicerades av BirdLife International i mars 2000, är en viktig vetenskaplig referens för att bestämma medlemsstaternas skyldigheter att klassificera särskilda skyddsområden i enlighet med artikel 4 i rådets direktiv 79/409/EEG.

(1) EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2674/00

från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Industrifahrzeuge MAN Kutscheras anmälan Förfarande Nr.IV/35.907/f-2

1. När kan man räkna med ett beslut från kommissionens sida i det ovan nämnda ärendet? Vi har redan flera gånger kontakts av Kutschera om detta och enligt hans mening har hittills inget förfarande inletts mot MAN.

2. Finns till särskilda skäl till att man ännu så länge inte har inlett något förfarande?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(26 september 2000)

Herr Kutscheras advokat har redan meddelats att ytterligare steg i förfarandet kan förväntas under innevarande år.

Kommissionen är tvungen att prioritera vid genomförandet av sina förpliktelser på konkurrensrättsområdet(1). Eftersom herr Kutschera har väckt åtal (och har möjlighet att göra så) vid italiensk domstol, har hittills behandlingen av fallet skjutits upp.

(1) Förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec SRL mot kommissionen, Rec. 1992, s. II-2223, punkt 77 ff. i skälen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2472/00

från Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen

(12 juli 2000)

Ämne: Höghastighetståg mellan Madrid och Levante

Känner kommissionen till den spanska näringslivsministern Álvarez Cascos förslag om en del av järnvägslinjen för höghastighetståg mellan Madrid och Levante, kallad den ändrade A-sträckan?

Vet kommissionen hur allvarlig miljöinverkan den föreslagna bansträckningen har, eftersom den går genom särskilda fågel- och djurskyddsområden och marker av stort ekologiskt värde?

Känns kommissionen vid den uppmaning Europaparlamentet riktade i sin resolution om kommissionens årsredovisning för Sammanhållningsfonden 1998 (A5-0140/2000), som antogs i juni 2000: uppmanar kommissionen att bland olika alternativ till ett och samma projekt primärt välja det som har den minsta miljöpåverkan?

Kan under dessa förutsättningar ett projekt som inte följer Europaparlamentets rekommendationer räkna med gemenskapsfinansiering?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Kommissionen har i det nuvarande läget ingen närmare kännedom om de olika alternativa lösningar som de spanska myndigheterna överväger för den framtida järnvägslinjen för höghastighetståg mellan Madrid och Levante, som är en fråga som uteslutande ligger inom medlemsstatens kompetensområde. Under alla omständigheter skall det i enlighet med gemenskapslagstiftningen göras en utvärdering av järnvägslinjens påverkan på miljön.

Om projektet läggs fram för Sammanhållningsfonden för en eventuell delfinansiering från fondens sida, kommer kommissionen, på grundval av de uppgifter som lämnas vid stödansökan, noggrant att undersöka om gemenskapens miljölagstiftning efterlevs.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3110/00

från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen

(27 september 2000)

Ämne: Rådgivande kommittén för fisket

1. Är det enligt kommissionens uppfattning tal om en jämn fördelning av posterna i den ovan nämnda kommittén vad beträffar antal personer, deras geografiska spridning, nationaliteter och andra faktorer som gör det möjligt för kommittén att göra så välavvägda bedömningar som möjligt?

2. Kan kommissionen meddela vilka resultaten blev av den utlovade utvärderingen av denna kommittés verksamhet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 oktober 2000)

1. Vid tillsättningen av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk har kommissionen försökt att skapa jämvikt mellan de olika miljöer som berörs av den gemensamma fiskeripolitiken. Kommittén består av 31 ledamöter som utses av kommissionen för en treårsperiod. Utöver de 21 ledamöter som företräder fiskeriindustrin och som utgör mer än två tredjedelar av kommittén, har det tillsatts fyra ledamöter som företräder vattenbruket och sex ledamöter som företräder icke-statliga organisationer som verkar för miljö, bistånd och konsumentskydd.

Av dessa ledamöter utses 22 på förslag av intresseorganisationer på europeisk nivå. Var och en av de elva organisationerna utser en ledamot och en suppleant. Övriga nio ledamöter utgörs av ordförande och vice-ordförande i kommitténs arbetsgrupper.

Kommittéledamöterna kommer för närvarande från följande länder: Belgien (2), Danmark (6), Tyskland (2), Spanien (6), Frankrike (6), Irland (1), Italien (3), Portugal (1) och Förenade kungariket (4).

Syftet med att låta europeiska organisationer utse kommitténs ledamöter är inte att få en jämn geografisk spridning utan att låta de europeiska organisationerna själva välja vem som ska företräda dem. Således lyder varje företrädare snarare under sin organisation än under sin medlemsstat.

Kommissionen försöker emellertid att få tillgång till expertkunskap från hela fiskerisektorn i och med att arbetsgrupperna består av 20 medlemmar som utses av de europeiska organisationerna från fall till fall utifrån dagordningen. Syftet med att koppla samman arbetsgrupperna och kommittén är att skapa jämvikt i yttrandena och om möjligt gemensamma ståndpunkter.

2. Sedan kommittén tillsattes slutgiltigt i juli 1999 har den genomfört samtliga möten som var planerade och den har även genomfört de flesta av de fastställda programpunkterna. Det är ännu för tidigt att dra några definitiva slutsatser om vilka nya arbetsmetoder som sektorn och kommissionen bör tillämpa. Man håller på med en undersökning som torde komma att publiceras i nästa nummer av La pêche européenne. Av denna torde det framgå vad sektorn anser om reformen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2254/00

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Förföljelse av tretton judiska iranier i Iran

Sedan ungefär ett år tillbaka hålls tretton iranier som bekänner sig till judendomen fängslade i Iran, ostyrkt anklagade för spionage. Rättegången som sker bakom stängda dörrar inleddes den 1 maj och några garantier för att denna skall bli rättvis, objektiv och fördomsfri finns inte. Inom två veckor kommer domen att förkunnas och jag önskar därför fråga kommissionen om den, inom ramen för den kritiska dialog som inletts med Iran, har för avsikt att utöva några ytterligare påtryckningar på de iranska myndigheterna, för att dessa skall respektera de mänskliga rättigheterna, rätten till religionsfrihet och utmäta en rättvis dom över de tretton iranska judarna.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Kommissionen följer frågan om mänskliga rättigheter i Iran med stor oro. Frågor rörande mänskliga rättigheter, inbegripet rättegången i Shiraz, intar en framträdande plats i den omfattande dialogen mellan unionen och Iran och tas med jämna mellanrum upp av unionen.

När det gäller den särskilda situationen för de 13 iranska judar som stod inför rätta i Shiraz för spionage gjorde både unionen och enskilda medlemsstater ett antal demarscher under förra året. Unionen underströk vikten av en fri och rättvis rättegång och sin besvikelse över att rättegången inte hade varit öppen för observatörer. Efter domen den 1 juli 2000 uppgav unionen att den var angelägen om och önskade att domarna skulle ändras i andra instans. Den uppgav även att den hade för avsikt att fortsätta att nära följa dessa frågor.

Den politiska situationen i Iran är fortfarande osäker. Den positiva utvecklingen av det parlamentsval som nyligen hölls och Irans allt större känslighet för internationella frågor ger nya möjligheter att utveckla en konstruktiv dialog om mänskliga rättigheter med den iranska regeringen. Kommissionen kommer att fortsätta att nära följa situationen och ta alla tillfällen i akt att stödja denna positiva förändring.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2574/00

från Armando Cossutta (GUE/NGL) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: En olycka rörande ett FN-jetplan i Kosovo

Den 12 november 1999 kraschade ett ATR-jetplan inhyrt genom FN:s internationella livsmedelsprogram mot Picellibergen. I olyckan omkom tre personer tillhörande flygbesättningen och 21 frivilliga från Rom som åkt för att bistå ett Kosovo splittrat av hat och misär. Enligt uppgifter i den europeiska pressen var den som bar ansvaret för olyckan en engelsk militär i trafiktornet som endast hade genomgått en femtimmars kurs och därför inte hade tillräcklig erfarenhet för att klara av den uppgift han anförtrotts.

1. Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att stödja den italienska regeringens undersökningar om olyckan som ledde till 24 personers död?

2. Anser inte rådet att det bör be om den brittiska regeringens samarbete för att få klarhet i omständigheterna kring olyckan?

3. Anser inte rådet att det i samma ärende bör be om FN:s samarbete eftersom FN ju också har administrativa uppgifter på Kosovos territorium?

Svar

(9 november 2000)

Rådet framförde den 15 november 1999 sina kondoleanser och sitt djupa deltagande till familjer och vänner till de 24 offren för olyckan med det av Världslivsmedelsprogrammet (WFP) inhyrda flygplan som tre dagar tidigare störtat i samband med landningen i Pritina. Det aktuella flygplanet, en ATR.42-300, var registrerat i Frankrike och flögs av det italienska flygbolaget Si Fly.

Rådet framhåller emellertid för den ärade parlamentsledamoten att rådet saknar behörighet i fråga om utredningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2945/00

från Dirk Sterckx (ELDR) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Följdfråga till fråga E-1021/00 om tyska och belgiska travförbunds brott mot EU-rätten

I sitt svar på fråga E-1021/00(1) säger kommissionen att den inte känner till de problem som jag tar upp, och att den skall kontakta berörda myndigheter för att utreda frågan. Kommissionen säger att den tänker informera mig om resultaten omedelbart. Jag har ännu inte hört något från kommissionen.

Har kommissionen mer information i frågan? Har kommissionen fått alla nödvändiga uppgifter från medlemsstaterna? Om ja, rör det sig om brott mot EU-rätten? Om nej, när förväntar sig kommissionen få svar och när får vi mer information i ärendet?

(1) EGT C 374 E, 28.12.2000, s. 200.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2945/00, E-2946/00 och E-2947/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(7 november 2000)

Kommissionen har i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1021/00 åtagit sig att tillsammans med de berörda myndigheterna inleda en undersökning. En förklaring gavs också till gemenskapens lagstiftning i fråga om avel av hästdjur. Av denna framgick det att kommissionen har ganska begränsad behörighet i fråga om godkännande av uppfödarorganisationer i medlemsstaterna.

De tyska myndigheterna har på kommissionens begäran officiellt informerat kommissionen om att de har granskat stamboksreglerna för den tyska travorganisationen (Hauptverband für Traber-Zucht und -Rennen e.V.) och konstaterat att de var i överensstämmelser med den tyska lagen om avel.

Något officiellt svar har ännu inte mottagits från de belgiska myndigheterna, eftersom det i den skriftliga frågan E-2946/00 särskilt hänvisades till det belgiska travförbundet (De Belgische Draffederatie) som enligt uppgift från de behöriga myndigheterna upphörde den 22 januari 1997 och förlorade sitt officiella godkännande den 7 februari 1997.

De avgifter som avses i de skriftliga frågorna E-2946/00 och E-2947/00 anges vara en registreringsavgift. De avgifter som tas ut i samband med registreringsförfaranden i Belgien och Tyskland omfattas inte av gemenskapslagstiftningen, eftersom de ingår i de berörda organisationernas interna förfaranden och inte innebär diskriminering av uppfödare i andra medlemsstater. Att registreringsavgiften är högre för importerade och exporterade hästar beror på de kompletterande tjänster som tillhandahålls uppfödarna för att säkerställa att de hästar som skickas till eller importeras från en annan medlemsstat behåller samma identitet.

Travorganisationerna i Tyskland och Belgien får inte utfärda hälsointyg för djuren i enlighet med rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land(1). Sådana hälsointyg skall utfärdas av en officiell veterinär. Övriga hälsokrav vid registrering av hästar eller godkännande av avelsdjur omfattas inte av gemenskapslagstiftningen.

(1) EGT L 224, 18.8.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2366/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 juli 2000)

Ämne: Spata-flygplatsens ekonomiska livskraft

Enligt tillkännagivanden i den grekiska pressen har vice ordföranden för Europeiska investeringsbanken, som samfinansierar upprättandet av Spata-flygplatsen, i skrivelser till ledningen för Atens internationella flygplats uttryckt sin oro över den nya flygplatsens ekonomiska livskraft.

1. Känner kommissionen till vad dessa skrivelser handlar om?

2. Vad grundar bankens vice ordförande sin oro på?

3. Vad anser kommissionen i frågan?

Svar från M. Barnier på kommissionens vägnar

(6 oktober 2000)

Med anledning av uppgifter från Europeiska investeringsbanken (EIB), utväxlades i februari 1999 brev mellan Gennimatas, förre vice ordföranden för EIB och Jorg Schill, chef för Atens internationella flygplats. Denna skriftväxling handlade om rutinmässiga synpunkter på flygplatsens uppbyggnad och verksamhet. Vid denna tidpunkt fokuserade sig de flesta inblandade på uppbyggnaden. Verksamhets- och affärsmässig planering befann sig på ett relativt tidigt stadium.

EIB anser att tonvikten sedan dess alltmer flyttats till det verksamhets- och affärsmässiga planet, något som också var att vänta, eftersom projektet fallit så väl ut. I juli 2000 bekräftade EIB's utsända övervakare att projektets genomförande generellt sett låg på en fullt tillfredsställande nivå, och att det skulle hålla sig inom tids- och budgetramarna.

Kommissionen delar den åsikten att genomförandet av projektet Spata flygplats i dagsläget är fullt tillfredsställande, och att projektet kommer att hålla sig inom tids- och budgetramarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2656/00

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Tjurfäktning

Kan kommissionen bekräfta eller förneka ryktena om att man på Azorerna planerar att bygga ett nytt stadium med plats för 5 000 åskådare för den barbariska verksamheten tjurfäktning, och att detta sker med stöd från EU?

Kan kommissionen dessutom kommentera det portugisiska parlamentets beslut av den 1 juni om att anta en ny lag som för första gången på sjuttio år i praktiken legaliserar tjurfäktningar där tjuren dödas, eftersom organisatörer och deltagare inte lär ha några problem att betala eventuella böter med hjälp av de pengar man får in på själva tjurfäktningarna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(19 oktober 2000)

Enligt de uppgifter som kommissionen fått från nationella myndigheter har någon delfinansiering från gemenskapen inte beviljats för att uppföra eller renovera en tjurfäktningsarena på Azorerna.

Enligt den information som kommissionen har till sitt förfogande innebär den nya lag som antagits av det portugisiska parlamentet inte att man legaliserar dödandet av tjurar vid tjurfäktningar. De som utövar eller anordnar denna typ av tjurfäktningar kommer även i fortsättningen att dömas till böter.

Kommissionens ansvar på djurskyddsområdet har utvidgats i och med den senaste ändringen av EG-fördraget(1). Ett protokoll har införts som innebär att de europeiska institutionerna och medlemsstaterna fullt ut skall beakta djurskyddsaspekter när de utarbetar politiska åtgärder på områdena jordbruk, transport, den inre marknaden och forskning. EU:s institutioner och medlemsstaterna måste därvid beakta de lagar och andra författningar som gäller i medlemsstaterna, liksom rådande seder och bruk särskilt när det gäller religionsutövning, kulturtraditioner och det regionala arvet.

Tjurfäktning är ett exempel där gemenskapen inte anses ha någon rättslig behörighet. Det är således ett område som medlemsstaterna ansvarar för.

(1) Protokoll om djurskydd och djurens välfärd, EGT C 340, 10.11.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2907/00

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Homogeniserad mjölk

Det har rapporterats att homogeniserad mjölk kan leda till att barns känslighet för mjölk ökar och att den förvärrar artrit.

Något som skulle kunna vara ännu allvarligare är att homogenisering tycks öka farorna i samband med det kemiska ämnet xantinoxidas (som anses vara en direkt orsak till hjärtsjukdomar).

Anser kommissionen, eftersom homogenisering utförs av kosmetiska och inte av hygieniska skäl att den bör försöka minska interferensen i form av homogenisering i mjölkproduktion? Om så inte är fallet, vilka åtgärder tänker kommissionen föreslå, eventuellt i fråga om nya krav på märkning?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(29 november 2000)

Kommissionen känner inte till att det skulle vara vetenskapligt påvisat att de angivna effekterna (ökad känslighet bland barn, förvärrad artrit och hjärtsjukdomar) skulle ha ett särskilt samband med homogeniserad mjölk.

Forskningsprogrammet om sambandet mellan livsmedel, hälsa och näring gäller bland annat olika aspekter av allergier. Med hjälp av dessa projekt kan man i framtiden kanske få fram noggrannare uppgifter om sambandet mellan mjölk och allergier.

Om man i framtiden får belägg för att homogeniseringsprocessen är farlig för folkhälsan kommer kommissionen att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2870/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Den spanska flygplatsmodellen

Näringsministern i den spanska regeringen deklarerade förra månaden regeringens avsikt att genomföra en definition av modellen för den spanska flygplatsen. Faran med denna definition är att den utgör en modell grundad på att förhindra flygplatsernas europeisering och centralisering, i motsats till trenden mot decentralisering och i riktning mot ett enda europeiskt luftrum, vilket unionen förordar. Med hänsyn till den eventuella användningen av Sammanhållningsfonden för att förverkliga denna politik, vilken roll kommer kommissionen att spela i utarbetandet av den spanska flygplatsmodellen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 oktober 2000)

Beslut om politiken för utveckling av flygplatser ingår i de nationella myndigheternas ansvar. Kommissionen och gemenskapen har ingen roll på denna nivå i beslutsprocessen.

Om de spanska myndigheterna skulle begära gemenskapsstöd för ett flygplatsprojekt skulle kommissionen bedöma denna ansökan på grundval av de relevanta bestämmelserna och förfarandena för gemenskapsfonderna. Beträffande det transeuropeiska transportnätet finns dessa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet(1) och i rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät(2).

(1) EGT L 228, 9.9.1996.

(2) EGT L 228, 23.9.1995.