ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0237/99

från Antonio Tajani (PPE) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: Rapport från den italienska hemliga underrättelsetjänsten om att euron används för penningtvätt

Känner kommissionen till den rapport från SISMI, den italienska hemliga militära underrättelsetjänsten, som publicerades i dagstidningen "Il Messaggero" den 25 januari 1999, enligt vilken euron skulle kunna användas för tvätt av olagligen förvärvat kapital som ännu inte ingår i det finansiella systemet eller banksystemet?

Avser kommissionen att uppmana den italienska regeringen att översända SISMI-rapporten?

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att förhindra att viss kriminell verksamhet slutförs, bl.a. med hjälp av informationssystem och Internet?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(23 april 1999)

Kommissionen känner till artikeln i Il Messaggero och andra artiklar i pressen, men har inte fått någon rapport från de italienska säkerhetstjänsterna. Kommissionen är angelägen om att få tillgång till allt material som medlemsstaterna är villiga att dela med sig av och kommer därför att kontakta de italienska myndigheterna.

Kommissionen utreder sedan en tid tillbaka vilka följder införandet av euron kan komma att få för kampen mot penningtvätt. Den 1 mars 1999 hölls ett sammanträde med den kontaktkommitté som upprättats enligt rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar(1). Kommissionen och medlemsstaterna diskuterade då alla de frågor om penningtvätt som aktualiseras till följd av införandet av euron och övergången till sedlar och mynt i euro från och med den 1 januari 2002. Det rådde enighet om att medlemsstaternas gällande lagstiftning mot penningtvätt torde vara tillräcklig för att möta problemen under övergångsperioden. Man kom dock överens om att denna viktiga fråga regelbundet bör ägnas uppmärksamhet.

När det gäller elektroniska penningsystem och Internet fortsätter kommissionen att nära följa den tekniska utvecklingen och möjligheten att missbruka ny teknik för penningtvätt. Experterna i den finansiella aktionsgruppen mot penningtvätt (det främsta internationella organ som sysslar med denna fråga) har ännu inte stött på fall där elektroniska penningsystem använts för penningtvätt, men gruppen är medveten om riskerna och är på sin vakt.

(1) EGT L 166, 28.6.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0724/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka brittiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1101/99

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(15 april 1999)

Angående: Gemensamma regler för pensioner

I förordning 1408/71(1) regleras samordning av vissa sociala förmåner. Här finns bland annat regler om pensionsutbetalningar då medborgare arbetat i flera länder i unionen. Dock omfattas inte alla typer av pensioner av reglerna eftersom medlemsstaterna ännu inte enats om gemensamma krav vid t. ex. förtidspension. Det är nödvändigt med enkla och tydliga regler på ett så viktigt område som pensioner. Det kan därför tyckas angeläget att alla pensioner omfattas av gemensamma regler.

Hur framskrider arbetet med samordning av förmåner på detta område och kan kommissionen tänka sig att föreslå gemensamma regler också för förtidspensioner?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(4 maj 1999)

Kommissionen skulle vilja fästa frågeställarens uppmärksamhet på att den vid flera tillfällen har föreslagit att förordning (EEG) 1408/71 om samordning av de nationella systemen för social trygghet skall utvidgas till att också omfatta system för förtidspension(2). Kommissionens förslag från 1996 har tyvärr inte uppnått den enhällighet inom rådet som krävs för att förslaget skall antas.

Dessutom har kommissionen nyligen antagit ett förslag för att förenkla och reformera förordning (EEG) 1408/71(3). I detta förslag har ett nytt kapitel införts för att inbegripa och samordna systemen för förtidspension, i enlighet med innehållet i det tidigare förslaget från 1996. Det nya förslaget bör komma upp på rådets dagordning någon gång under år 1999.

Kommissionen håller samtidigt på att studera enskilda fall för att se om man i den nationella lagstiftningen för förtidspensionerade tar hänsyn till de principer som fastställs i EG-fördraget på det sätt som dessa principer nyligen har tolkats av EG-domstolen(4).

(1) EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2) EGT C 169, 9.7.1980 och EGT C 62, 1.3.1996.

(3) EGT C 38, 12.2.1999.

(4) Dom av den 24 september 1998 i mål C-35/97, 24.9.1998 kommissionen mot Frankrike.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0408/99

från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Förhandlingar om det framtida handelsavtalet mellan EU och Sydafrika

Enligt uppgifter från många olika håll, inklusive portvinsföretagarnas sammanslutning, finns det ett förslag till avtal mellan Sydafrikas handelsministerium och kommissionsledamot João de Deus Pinheiro om den framtida utformningen av handelsförbindelserna mellan EU och Sydafrika.

Enligt förslaget skall detta afrikanska land även i fortsättningen kunna tillverka vin med beteckningen "Porto" och/eller "Port" och/eller "Portwine" för den inre marknaden (som inte bara omfattar Sydafrika utan också Botswana, Lesotho, Namibia och Swaziland) för en tidsperiod på tolv år. Enligt förslaget skall frågan behandlas på nytt först vid utgången av denna tidsperiod och det har inte införts några tvingande bestämmelser om att produktionen av vin med dessa ursprungsbeteckningar måste upphöra efter tolv år.

1. Kan kommissionen bekräfta om det i förslaget till avtal mellan EU och Sydafrika införts en möjlighet till saluföring av sydafrikanskt vin med beteckningen "Port" och/eller "Porto" och/eller "Portwine" på hela den inre sydafrikanska marknaden för en tidsperiod på 12 år utan att det införts en möjlighet att förbjuda denna möjlighet vid utgången av denna tidsperiod?

2. Kan kommissionen bekräfta om denna saluföringsmöjlighet berör någon av de tre ursprungsbeteckningarna "Porto", "Port" eller "Portwine" som alla i själva verket betecknar en produkt med en sådan etikett som portvin tillverkat i Portugal?
SKRIFTLIG FRÅGA P-0142/99

från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen

(27 januari 1999)

Angående: Frivilligorganisationer som får bidrag inom ramen för EU:s utrikespolitik

Skulle kommissionen kunna översända en lista över de frivilligorganisationer som får bidrag från gemenskapen och som deltagit i observations- eller utbildningsuppdrag i samband med allmänna val, inom ramen för Europeiska unionens utrikespolitiska åtgärder för utveckling av den demokratiska processen?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(11 februari 1999)

De upplysningar frågeställaren ber om sorterar under flera olika gemenskapsinstrument, allt från samarbetet med tredje land till specifika budgetposter för mänskliga rättigheter och demokrati i kapitel B7-70. För att samla in de begärda upplysningarna krävs omfattande efterforskningar under en längre tid. Mera precisa anvisningar angående vilka finansiella instrument eller geografiska områden som är av intresse skulle underlätta efterforskningarna.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 207 , 21/07/1999 s. 0177



SKRIFTLIG FRÅGA E-0340/99 från Peter Skinner (PSE) till kommissionen (23 februari 1999) Angående: Skillnader i bilpriser i Europa Ett flertal biltillverkare har olika priser på bilar i Förenade kungariket jämfört med övriga EU, vilket framgår av en rapport från kommissionen om priser före skatt. Har kommissionen för avsikt att se till att de prisskillnader som finns försvinner? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Karel Van Miert (19 mars 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på de skriftliga frågorna E-2577/98 och E-2999/97 från Pollack(1) och Mather(2). (1) EGT C 31, 5.2.1999, s. 150. (2) EGT C 15, 25.5.1998.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0142



SKRIFTLIG FRÅGA E-0147/99 från Brigitte Langenhagen (PPE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: EU-bidrag till landsbygdskommunen Cuxhaven Vilken typ av bidrag har landsbygdskommunen Cuxhaven fått från Europeiska unionen under valperioden 1994-1999? Vilka belopp handlar det om och hur ser tilldelningen ut fördelat på bidragsområde? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0143/99, E-0144/99, E-0145/99, E-0146/99 och E-0147/99 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (3 mars 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2985/98

från John McCartin (PPE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Utbetalning av bidrag per djur i Irland

Känner kommissionen till de allvarliga påfrestningar som jordbrukare i Irland, särskilt i landets västra delar, utsätts för på grund av onormalt kraftig nederbörd? Kommer kommissionen att överväga utbetalning av bidrag per djur för att bistå familjejordbruken i deras svåra situation?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 oktober 1998)

Kommissionen är medveten om att de irländska bönderna har problem som delvis beror på de rådande dåliga väderförhållandena. Ett antal åtgärder har vidtagits för att tidigarelägga utbetalningar till medlemsstaterna. För nötköttsbidrag har förskotteringen till medlemsstaterna höjts från 60 till 80 % och tidpunkten för förskottsutbetalningen har ändrats till den 16 oktober 1998. För fårbidrag har förordningen som fastställer det andra bidragsförskottet antagits i god tid för att möjliggöra en utbetalning till producenterna från den 15 oktober 1998. I bägge fallen åligger det medlemsstaten att så fort som möjligt göra utbetalningarna till bönderna.

Beträffande kompensationsbetalning kan Irland få tillgång till normala förskott och det åligger medlemsstaten att så fort som möjligt göra utbetalningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3690/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(7 december 1998)

Angående: Grekiska universitetslärare missgynnas av skattebestämmelser

Lag 2530/97 reglerar frågor som gäller tjänstesituation, lönetariffer, etc. för undervisande personal och forskningspersonal vid universitet, högskolor och tekniska högskolor i Grekland.

Lagen ger denna personal möjlighet att förutom sin undervisning vid universitetet ha annan sysselsättning utanför universitetet eller högskolan. Men denna sysselsättning får inte överskrida åtta timmar per vecka. I artikel 3, paragraf..., stadgas även att en andel (15-30 %) av den ersättning som universitetslärarna får för sin icke-undervisande yrkesverksamhet utanför universitetet skall dras av till så kallade "konton", som är en sorts särskilda kassor. Dessa kassor är inte bara till för universitetssektorn, utan olika parter i samhället kan dra nytta av dem. Införandet av denna skatt (som kan uppgå till 30 % av universitetslärarens arvode) strider mot artiklar i den grekiska författningen, samtidigt som det är ett brott mot principen om att "ge och ta", eftersom universitetsläraren i princip inte har någon nytta av dessa "konton".

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida ovanstående är förenligt med principen om lika behandling av skattskyldiga och hur den avser att agera för att förhindra missgynnande behandling av grekiska universitetslärare från de grekiska skattemyndigheternas sida?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(29 januari 1999)

Parlamentsledamotens fråga rör en situation som inte är reglerad i gemenskapsrätten. Den grekiska skattelagstiftningen beträffande inkomstskatt hör inte till något harmoniserat område. Det ankommer därför inte på kommissionen att bedöma hur de grekiska myndigheterna tillämpar den lagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3524/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(25 november 1998)

Angående: Förfaranden och medel för att stärka näten för information om och utnyttjande av de forsknings- och utvecklingsprogram som tillämpas i Europa

Kan kommissionen, mot bakgrund av frågan om förfaranden och medel för att stärka näten för information och utnyttjande av de forsknings- och utvecklingsprogram som tillämpas i Europa, lägga fram ett meddelande som fastställer en övergripande strategi för näten för information om, uppföljning och utnyttjande av forskning, utveckling och uppfinningar, förutsatt att denna strategi bör omfatta en rationalisering av befintliga mekanismer och integrera de olika typer av europeisk politik som berörs?

Inom ramen för denna övergripande strategi är det önskvärt att befintliga medel (femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, strukturfonder, utbildnings- och fortbildningsprogram, program för små och medelstora företag etc.) används för att hjälpa specialiserade stödnät att främja medlingsprincipen. Sådana medlingsnät skall främja samarbete mellan företag, relationen företag-forskning-universitet, teknisk kontroll och ekonomisk intelligens samt projektförvaltning (juridiskt, finansiellt, etc.).
SKRIFTLIG FRÅGA E-4027/98

från Leonie van Bladel (UPE) till rådet

(11 januari 1999)

Angående: Kostnaderna i samband med att euron införs

1. Känner ministerrådet till att bankerna, i anledning av att euron införs, har börjat ta fem gulden betalt av kunderna varje gång de använder bankkort utomlands?

2. Känner ministerrådet också till att bankerna tar femtio cent betalt för varje bankkortsbetalning inom landet?

3. Inser ministerrådet att avgiften på fem gulden för var gång ett bankkort används utomlands leder till att bankkunderna blir tvungna att ta ut större belopp för att spara kostnader. Det är ju så, att ett uttag på femhundra gulden kostar fem gulden, medan det kostar tjugofem gulden att ta ut fem gånger hundra gulden.

4. Anser inte ministerrådet att det ovansagda inte är till nytta för medborgarnas trygghet, eftersom de alltså blir tvungna att ta ut större belopp utomlands?

5. Är ministerrådet berett, med tanke på att bankerna tillämpar en enhetlig taxa på detta område, att undersöka om det på den här punkten handlar om en kartellbildning, alltså om att bankerna missbrukar sin monopolställning?

6. Om ministerrådet är berett till detta, vilka åtgärder tänker ministerrådet vidta?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3332/98

från Roberto Mezzaroma (PPE) till kommissionen

(10 november 1998)

Angående: Kultur

Det är ett välkänt faktum att det råder stora skillnader mellan det politiska och ekonomiska Europa och kultursektorn som fortfarande befinner sig på stadiet för frihandel vad gäller översättningar.

Inom kultursektorn måste man komma över stadiet av öppen marknad för översättningar och införa ett regelsystem för den europeiska allmänheten.

På den femtionde bokmässan i Frankfurt presenterades ett sådant förslag av bokförlaget Laterza. För att värna om de små och medelstora bokförlagen och deras identitet, föreslås en Europa university press som skall bygga på forskning och spridning av idéer till unga människor och som skall ha sitt säte vid Europeiska universitetet i Florens, för att texternas vetenskapliga värde skall kunna kontrolleras.

Det enda bidrag som efterfrågas från EU är finansiering av översättningarna. Utgivarna och de berörda medlemsländerna tar på sig affärsrisken i samband med publiceringarna.

Kan kommissionen ange om detta förslag är genomförbart, vilka åtgärder som skulle behövas för struktureringen och vilken tidsplan det rör sig om för att i praktiken förverkliga projektet?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(7 januari 1999)

Kommissionen kan bara bevilja stöd till kulturella initiativ inom ramen för befintliga gemenskapsprogram. När det gäller böcker, läsning och översättning kan bidrag endast utgå till projekt som faller inom Ariane-programmets tillämpningsområde. Programmet syftar till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna inom områdena böcker och läsning, stödja och komplettera deras verksamhet på detta område genom att bidra till kulturens utveckling med respekt för ländernas nationella och regionala mångfald, öka kännedomen om och spridningen av de europeiska folkens litterära skapande och historia, samt tillgången för de europeiska medborgarna till dem, särskilt med hjälp av översättning av litterära verk, teater- och uppslagsverk, stöd till samarbetsprojekt genom partnerskap samt vidareutbildning av yrkesverksamma på området.

Enligt det beslut som upprättade Ariane-programmet (2085/97/EG)(1) skulle det ha avslutats 1998. I september förra året överlämnade kommissionen ett förslag till parlamentet om att förlänga programmet under 1999 för att säkra kontinuiteten i gemenskapens åtgärder inom områdena böcker och läsning inför programmet Kultur 2000 som planeras träda i kraft den 1 januari 2000. Parlamentet (den 9 oktober 1998) och rådet (17 november 1998) har enats om att programmet skall förlängas. Budgeten är densamma som för 1998.

En ny ansökningsomgång för Ariane-programmet väntas offentliggöras i Officiella tidningen i januari 1999 inom ramen för detta program. De kulturella aktörerna i deltagarländerna kan alltså lämna in sina projektförslag innan tidsfristen går ut i maj 1999.

De projekt som väljs ut efter bedömningen av samtliga inlämnade förslag kan inledas under andra halvan av 1999.

(1) EGT L 291, 24.10.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3943/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Kampanjen för hållbara städer

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit i syfte att se till att det finns en rättslig grund för att trygga framtiden för kampanjen för hållbara städer?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(1 mars 1999)

Kommissionen har vid upprepade tillfällen betonat att kampanjen för hållbara städer är av stor betydelse för tillämpningen av Agenda 21 på lokal nivå.

I sitt meddelande En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram(1) som antogs den 28 oktober 1998 förklarar kommissionen att den har för avsikt att fortsätta att stödja åtgärder som syftar till att sluta samman lokala samfund till nät. Här nämns bland annat kampanjen för hållbara städer. I detta meddelande fastställs också att kommissionen kommer att fastställa de rättsliga steg som krävs för att införa en flerårig finansieringen av verksamhet inom detta område.

Kommissionen presenterade meddelandets viktigaste punkter vid det stadsforum som hölls i Wien den 26 och 27 november 1998. Vid den första debatt om denna fråga som ägde rum vid detta tillfälle betonades behovet av att snabbt ta fram en lämplig rättslig grund för fortsättningen och konsolideringen av den typen av åtgärder.

Kommissionen kommer att ta initiativet att lägga fram ett förslag om detta under de kommande veckorna.

(1) KOM(98) 605 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3378/98

från Gunilla Carlsson (PPE) till kommissionen

(17 november 1998)

Angående: Dataskyddsdirektivet

Den 24 oktober trädde den s k personuppgiftslagen i kraft i Sverige. Bakgrunden till lagen är bl a EG:s dataskyddsdirektiv. Så som myndighetsföreträdare i bl a Sverige strikt tolkat lagen kommer den att tillämpas på hemsidor på Internet. Innehavare av hemsidor med s k chat-funktioner kan då komma att bryta mot reglerna. Detta dels eftersom chat-sidor innehåller uppgifter om personer och deras åsikter, dels eftersom Internet är globalt och informationen då kan spridas till länder utanför EU och EES.

Var det kommissionens mening att begränsa den typ av användande av Internet som ovan beskrivs, när dataskyddsdirektivet antogs?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(5 mars 1999)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(1) är tillämpligt på all behandling av personuppgifter oberoende av vilka medel som används. Det är alltså även tillämpligt på automatisk behandling av personuppgifter på Internet.

Som framgår särskilt av artikel 33 i direktivet var parlamentet och rådet mycket medvetna om de svårigheter informationssamhället innebär för rätten till skydd av privatlivet. Direktivets målsättning är därför att slå vakt om att personuppgifter behandlas korrekt och lagligt så att enskilda kan känna tillit inför det sätt deras personuppgifter används på både i traditionella media och i nätmiljön.

När Internet används för att chatta och detta innebär behandling av deltagarnas eller andras personuppgifter rör det sig alltså om en aktivitet som faller under tillämpliga regler, utan att detta för den skull innebär en inskränkning av hur Internet kan användas. De som ansvarar för en allmänt tillgänglig chat-sida skulle t.ex. kunna informera användarna i förväg om att sidan är offentlig och att uppgifterna kan överföras till tredje land utan adekvat skydd för deras personuppgifter. På detta sätt kan de som chattar på nätet samtycka fritt till att deras personuppgifter utväxlas.

(1) EGT L 281, 23.11.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4062/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(13 januari 1999)

Angående: 1992 års direktiv om bevarande av livsmiljöer - att utse områden till särskilda bevarandeområden

Enligt 1992 års direktiv om bevarande av livsmiljöer(1) var medlemsstaterna skyldiga att år 1992 utse ett visst antal områden till särskilda bevarandeområden. Förenade kungariket har härvidlag inte uppfyllt alla sina förpliktelser.

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att säkerställa att Förenade kungariket nu uppfyller sina förpliktelser?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(12 mars 1999)

Enligt rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter skall varje medlemsstat föreslå kommissionen en lista över områden inom tre år efter anmälan av direktivet. Sådana listor skulle alltså ha mottagits senast i juni 1995.

Förenade kungariket har hittills föreslagit 333 områden med en sammanlagd yta på 16 885 km2. Det har underrättat kommissionen om att dess lista nu i det närmaste är komplett och att ett litet antal återstående områden kommer att föreslås under våren 1999.

I syfte att upprätta en lista över områden av gemenskapsintresse som i enlighet med direktivet skall utses till särskilda bevarandeområden, kommer kommissionen i samarbete med medlemsstaterna att utvärdera de olika föreslagna nationella listorna. Detta kommer att göras inom ramen för var och en av de olika biogeografiska regioner som omfattas av direktivet.

Förenade kungariket ligger helt och hållet inom den Atlantiska biogeografiska regionen. Under hösten 1999 kommer det att hållas ett seminarium för att utvärdera de föreslagna nationella listorna för denna region. Det kommer då att undersökas huruvida det brittiska förslaget uppfyller direktivets målsättningar, vilket blir utgångspunkten för alla vidare bilaterala diskussioner i frågan mellan kommissionen och Förenade kungariket.

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.