SKRIFTLIG FRÅGA E-1429/02

från Armando Cossutta (GUE/NGL) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Ammunition innehållande utarmat uran

Under de senaste dagarna har det rapporterats att man i Italien upptäckt sju nya fall av barn som har fötts med allvarliga neurologiska missbildningar. Det rör sig om barn till militärer som varit stationerade i Bosnien och i Somalia och dessa symtom har även påträffats hos hundratals barn till amerikanska veteraner från Gulfkriget.

Enligt ett flertal undersökningar orsakas dessa missbildningar av det hölje av utarmat uran som finns i en viss typ av mellan- och grovkalibriga projektiler som används av Nato. Denna typ av ammunition används även av den italienska militären, vilket framkommer i en intern rapport från det italienska försvaret av den 12 januari 2001, där det även framgår att projektiler innehållande utarmat uran köptes in så tidigt som 1985.

I januari 2001 diskuterade man under sammanträdesperioden i Europaparlamentet i Strasbourg det så kallade Balkansyndromet. Under dessa diskussioner bekräftade både den höge representanten för GUSP, Javier Solana, och den svenske ministern Lars Danielsson, rådets dåvarande ordförande, att frågan hade högsta prioritet. Jag undrar nu följande:

1. Är kommissionen medveten om de allvarliga symtom som har påträffats hos ett stort antal militärer som har tjänstgjort i Bosnien?

2. Har kommissionen tillgång till resultat från undersökningar som har gjorts vad gäller effekterna av utarmat uran på människor?

3. Anser inte kommissionen att man bör införa ett omedelbart stopp för försäljningen av denna typ av ammunition som fortfarande används under övningar och som utgör ett allvarligt hot mot militärernas hälsa?

4. Anser inte den höge representanten för GUSP att bristen på information från Nato:s sida om användandet av ammunition som innehåller utarmat uran är oacceptabel?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(27 juni 2002)

De frågor som tagits upp beträffande användningen av ammunition innehållande utarmat uran i samband med konflikterna på Balkan har analyserats av den expertgrupp som inrättats i enlighet med artikel 31 i Euratomfördraget. I dess ståndpunkt, som utfärdades den 6 mars 2001, dras slutsatsen att exponering för radioaktiv strålning från utarmat uran inte haft någon påvisbar inverkan på människors hälsa.

Liknande slutsatser drogs i de rapporter som utfärdats av Förenta nationernas miljöprogram (UNEP) (13 mars 2001), Världshälsoorganisationen (WHO) (1 maj 2002), och British Royal Society (12 mars 2002). I de två sistnämnda rapporterna behandlas även den kemiska toxiciteten hos uran och slutsatsen dras att inga negativa effekter på njurarna eller något annat organ kan förväntas.

Erfarenheten är stor när det gäller hantering, lagring och användning av utarmat uran, och denna erfarenhet har aldrig visat att det skulle finnas några hälsoeffekter för arbetarna.

Kommissionen har inte någon juridisk behörighet att hindra användningen av denna typ av ammunition och den har heller inte några argument baserade på vetenskapliga grunder som berättigar till ett sådant moratorium.

Kommissionen rekommenderar att frågor avsedda för den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) ställs direkt till honom.