ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0543/01

från Giovanni Pittella (PSE) och Vincenzo Lavarra (PSE) till kommissionen

(23 februari 2001)

Ämne: BSE-risker

Den 7 februari 2001 utarbetade kommissionen tre förslag till beslut för ständiga veterinärkommittén i syfte att bekämpa riskerna för BSE-smitta.

Förslagen innehåller undantag från skyldigheten att avlägsna kotpelaren från nötkreatur som är äldre än tolv månader (detta kan göras på plats vid försäljning till konsumenterna), vilket undantag beviljas fem länder: Österrike, Finland, Sverige, Portugal och Förenade kungariket.

För Österrike, Finland och Sverige finns inte - till skillnad från vad som är fallet för de båda övriga länderna (Förenade kungariket och Portugal) - något förbud mot export av sådana varor till övriga medlemsstater. Denna bestämmelse kan således strida mot de konkurrensregler som gäller för unionens inre marknad.

Frågan är huruvida det vore lämpligt att bevilja undantag på grundval av företagsbaserade snarare än geografiska kriterier. Undantagen borde nämligen beviljas endast företag som underkastas en sträng kontroll av hela produktionskedjan, vilket inte bara skulle garantera ett effektivt konsumentskydd, utan även ge större garantier mot marknadsstörningar till nackdel för de länder som påförts begränsningar i fråga om utsläppande på marknaden.

Kan kommissionen meddela vilka bestämmelser den avser att vidta i detta hänseende?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(14 maj 2001)

I ett yttrande av den 12 januari 2001 om säkerheten vad gäller bovin spongiform encefalopati (BSE) hos vissa vävnader från nötkreatur och vissa djurprodukter, redogjorde Vetenskapliga styrkommittén för sin ståndpunkt att ryggraden från nötkreatur som är äldre än 12 månader skall klassificeras som specificerat riskmaterial. Av yttrandet framgick även att man bör ta hänsyn till sannolikheten för att djuren smittats när man bedömer vilka hälsorisker som är förenade med ryggrad från nötkreatur och som människor utsätts för. Kommittén nämnde särskilt ett effektivt utfodringsförbud.

Till följd av detta yttrande och av de slutsatser som drogs vid rådets (jordbruk) möte den 29 januari 2001 lade kommissionen den 7 februari 2001 fram ett förslag för Ständiga veterinärkommittén(1), enligt vilket ryggraden skulle införas på förteckningen över specificerat riskmaterial. Vissa undantag skulle dock beviljas Förenade kungariket, Portugal, Österrike, Finland och Sverige. Undantagen för Österrike, Finland och Sverige grundar sig huvudsakligen på dessa länders låga geografiska risk för BSE, medan Förenade kungariket och Portugal har beviljats undantag för att de visat att de har infört ett utfodringsförbud.

Lagstiftning om BSE utarbetas på gemenskapsnivå och genomförandet övervakas av medlemsstaternas myndigheter. I fråga om det utfodringsförbud som är grunden för de portugisiska och brittiska undantagen är det svårt att se hur en sådan åtgärd kan genomföras och bedömas annat än på nationell nivå.

(1) EGT L 84, 23.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1528/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Pilotstudie från Eurostat

I ett pressmeddelande från Eurostat presenteras en pilotstudie, genomförd av detta gemenskapsorgan, över det ekonomiska inflytandet i medlemsländerna av utlandskontrollerade företag. Portugal ingår inte studien.

Jag vill därför be om svar på följande frågor:

1. Vad är orsaken till att Portugal inte ingår i den nämnda studien?

2. Finns det planer på att företa en ny studie som omfattar även de medlemsländer som inte ingår i den nu färdigställda pilotstudien?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(5 juli 2001)

Pressmeddelandet berör den andra fasen av pilotstudien om det ekonomiska inflytande som utövas av utlandskontrollerade företag (FATS - handelsstatistik rörande utländska närstående bolag). Det är frivilligt att delta i sådana pilotstudier. På grund av andra prioriteringar valde Portugals nationella statistikbyrå (INE) att inte delta i den första och den andra fasen av pilotstudien. INE i Portugal kommer emellertid att delta i studiens tredje fas, tillsammans med Danmark, Spanien, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Finland, Sverige och Storbritannien. Uppgifter från referensåret 1999 skall lämnas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) i slutet av 2001. Följaktligen kommer Portugal att ingå i den statistik (FATS) som offentliggörs 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1373/01

från Carlos Carnero González (PSE) till kommissionen

(7 maj 2001)

Ämne: Nedläggning av varuhus och massuppsägningar vid Marks and Spencer

Företaget Marks and Spencer har meddelat att man skall lägga ned varuhus i flera europeiska länder, bland annat i Spanien (fyra i Madrid, två i Barcelona och ett i respektive Sevilla, Valencia och Bilbao), med åtföljande massuppsägningar av anställda.

Detta beslut tillkännagavs överraskande och fattades utan att ledningen vid Marks and Spencer i förväg kontaktade de representativa fackföreningarna.

I synnerhet företagets anställda i de berörda länderna och varuhusen, men också den allmänna opinionen i allmänhet, har reagerat med förvåning och indignation på en åtgärd som går stick i stäv med sysselsättningspolitiken, kringgår grundprincipen om samråd på arbetsmarknaden och som klart ställer sig utanför den europeiska samhällsmodellen.

I Frankrike har rättsskipningen lyckats ingripa för att hindra Marks and Spencer att genomföra sina beslut utan någon form av kontroll.

Författaren till denna fråga anser att Marks och Spencers beslut är helt förkastligt och dessutom på ett uppenbart sätt aktualiserar vilket generalsekreteraren för ESK, Emilio Gabaglio, har påpekat nödvändigheten av att bygga ett verkligt socialt Europa, som snarast möjligt förser EU med effektiva normer för information till och samråd med arbetstagarna, vilka hindrar de stora företagsgrupperna att fatta beslut av det råkapitalistiska slag, som det här är frågan om.

Inom denna ram, vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att försvara den europeiska samhällsmodellen och hindra att Marks and Spencer uppnår sina antisociala mål, vilket annars skulle innebära att andra företag av denna storlek skulle kunna känna sig lockade att i framtiden hastigt och lustigt fatta liknande beslut? På vilket sätt avser den påskynda att rådet utan ytterligare dröjsmål antar direktivet om arbetstagarnas rätt till information?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(6 juli 2001)

Europeiska kommissionen lägger allra största vikt vid de sociala konsekvenserna av företagsomstruktureringar. Det var huvudfrågan för kommissionen när man utarbetade förslaget till rådets direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagarna i Europeiska gemenskapen(1), om vilket rådet uppnådde politisk enighet den 11 juni 2001.

Detta initiativ är en central del av gemenskapens insatser när det gäller de sociala problem som uppstår till följd av omstruktureringar av företag.

Men kommissionen planerar också andra åtgärder på detta område, bland annat utveckling av teori och praktik när det gäller företagens sociala ansvar, mer målinriktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder, särskilt sådana som finansieras av Europeiska socialfonden, när det gäller sektorer och regioner som drabbas av omfattande företagsomstruktureringar, inriktning på att förbättra samspelet mellan konkurrenspolitik och socialpolitik och en snar översyn av direktivet om europeiska företagsråd.

(1) KOM(1998) 612 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1505/01

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(11 maj 2001)

Ämne: Quebecavtalet och förbindelserna EU-Mercosur

För några dagar sedan skrev man i Quebec under ett avtal om inrättande av ett stort frihandelsområde som kommer att inbegripa samtliga länder på den amerikanska kontinenten.

Kan kommissionen säga vilka följder detta avtal kommer att få för de politiska och handelsmässiga förbindelserna mellan Europeiska unionen och Mercosur?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(22 juni 2001)

Toppmötet i Quebec ledde inte till den ökade takt i integrationsprocessen mellan Nord-, Central- och Sydamerika, som man förväntade sig på förhand. Den begränsades snarare till en bekräftelse av det scenario som fastställdes på toppmötet i Santiago de Chile (frihandel senast den 1 januari 2006). Vid toppmötet blev utmaningarna som denna process innebär uppenbara och dominerade snabbt förhandlingarna, nämligen öppnandet av den amerikanska jordbruksmarknaden, harmoniseringen av de 34 ländernas skilda intressen, miljö- och arbetsmarknadsfrågor etc.

Gemenskapen är den största investeraren, den största handelspartnern och den mest betydande bidragsgivaren i fråga om länderna på den gemensamma marknaden i Sydamerika (Mercosur). Förhandlingarna mellan gemenskapen och Mercosur innefattar många fler aspekter än enbart frågor rörande handeln. Förhandlingarna fortgår i sin egen takt utan att störas av den amerikanska integrationsprocessen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0692/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(8 mars 2001)

Ämne: Verksamhet i projekt som fått stöd från den andra gemenskapsstödramen för Grekland

Följande projekt på följande orter har fått stöd från den andra gemenskapsstödramen för Grekland:

a) Oinofyta, Beotien:

1. Biologisk rening av hushållsavfall,

2. Biologisk rening av industriavfall från industrier i området.

b) Schimatarion, Beotien:

1. Biologisk rening av hushållsavfall,

2. Biologisk rening av industriavfall från industrier i området.

Mot bakgrund av att man inom dessa projekt - i synnerhet den biologiska reningen av industriavfall - enligt upplysning inte bedriver någon verksamhet p.g.a. höga kostnader, med undantag för när en kontroll är i antågande, vill jag fråga kommissionen

Hur mycket pengar har vart och ett av ovanstående projekt fått i stöd?

Kan kommissionen försäkra att det förekommer regelbunden verksamhet på ovanstående anläggningar? Har kommissionen möjlighet att göra överraskningskontroller?

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 juli 2001)

Enligt information från de grekiska myndigheterna finns det endast ett reningsverk för biologisk rening av hushållsavfall från byarna Oinofyta och Schimatari. Biologisk rening av industriavfall finns också i regionen men dessa reningsverk har byggts med privata investeringar och de företag som äger dem ansvarar för verksamheten.

Byggandet av reningsverket ovan samfinansierades inledningsvis i gemenskapsinitiativ Envireg med 182 miljoner GRD och som underprogram EAPTA i det operativa regionala programmet för centrala Grekland under perioden 19941999 med 85 miljoner GRD. Byggandet avbröts tillfälligt. Men till följd av kommissionens ingripande har de grekiska myndigheterna byggt klart reningsverket med hjälp av ytterligare samfinansiering på 641 miljoner GRD som operativt miljöprogram för perioden 19941999.

Reningsverket är inte kopplat till ett avloppssystem utan fungerar som avlastningsställe för tankbilar som tömmer septiska tankar. Den genomsnittliga kapaciteten är omkring 1500 kubikmeter per dag, dvs. ungefär hundra tankbilar. Det finns även en avfallsdamm som kan ta emot och behandla (neutralisering och torkning) industriellt giftfritt slam från den biologiska reningen för närliggande industrier.

Det är de nationella myndigheterna som ansvarar för den biologiska reningen av kommunalt avloppsvatten. De överlämnar för övrigt en periodisk rapport i ämnet till kommissionen vartannat år. Kommissionen har inga kontrollbefogenheter i den mening som parlamentsledamoten föreslår.

Det är lämpligt att notera att avbrott i ett sådant reningsverks verksamhet innebär en överträdelse av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(1).

(1) EGT L 135, 30.5.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0298/01 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet. Höjning av mervärdeskatten i turistsektorn.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 261 E , 18/09/2001 s. 0081 - 0081



SKRIFTLIG FRÅGA E-0298/01 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet (14 februari 2001) Ämne: Höjning av mervärdeskatten i turistsektorn Enligt olika ekonomiska medier håller vissa av de skandinaviska EU-länderna på att utöva påtryckningar på kommissionen så att Spanien skall höja mervärdeskatten inom turistsektorn till 16 procent, i syfte att harmonisera skatterna och på så sätt undvika skattekonkurrens. Kan rådet bekräfta att det pågår sådana påtryckningar? Svar (31 maj 2001) Den fråga som tas upp av den ärade parlamentsledamoten hör inte till rådets kompetensområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1227/01

från António Campos (PSE) och Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Förfalskning av vin i Portugal

Den portugisiska pressen den 29 mars berättar om konfiskering av 25 miljoner liter vin av de portugisiska myndigheterna på grund av allvarliga misstankar om bedrägeri.

Kommer de portugisiska myndigheterna att meddela de Europeiska institutionerna om detta fall? Kommer kommissionen att följa upp denna process? Kan kommissionen göra en uppskattning av den volym misstänkt förfalskat vin som innehafts av företaget ifråga? Kan kommissionen lämna garantier för att detta företag inte kommer att få subventioner från Gemenskapen så länge dessa allvarliga misstankar består, eller eventuellt sedan de bekräftats?

Anser inte Europeiska kommissionen att detta fall kommer att göra det ännu mer angeläget att omedelbart ta nya europeiska initiativ på förvaltnings- och lagstiftningsnivå för att bekämpa bedrägeri och förfalskning av livsmedelsprodukter, i synnerhet mjölk, vin, olja och kött, vilket fått stora proportioner, och medfört mycket allvarliga skador för konsumenten, jordbrukarna, gemenskapens budget och bilden av de Europeiska institutionerna i världen?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Fischler

(12 juni 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1353/01

från Richard Corbett (PSE) till rådet

(21 maj 2001)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Malaysia

Är rådet medvetet om att Tian Chang Chua, Hishamudin Rais, Sarri Sungip och Abdul Maekhusin arresterades den 10 april av polisen i Malaysia, främst med hänvisning till lagen om landets inre säkerhet (Internal Security Act)?

Är rådet medvetet om att dessa (och möjligen andra) arresteringar skedde precis innan ett memorandum lades fram av grupper som verkar för mänskliga rättigheter, för den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter vilken inrättades av Malaysias regering för två år sedan?

Hur bedömer rådet dessa händelser, och vilka åtgärder ämnar rådet vidta?

Svar

(27 september 2001)

Rådet är förvisso medvetet om dessa arresteringar och har till Malaysias utrikesminister framfört unionens oro över den våg av arresteringar som nyligen inträffat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0603/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till rådet

(2 mars 2001)

Ämne: En Europeiska unionens stadga för medlemsstaternas huvudstäder

De institutionella och administrativa tjänster som medlemsstaternas huvudstäder måste tillhandahålla på grund av att de är huvudstäder i respektive stat är en betydande faktor inom Europeiska unionens institutionella ram. Det finns därför en viss obalans mellan de skyldigheter som de nationella huvudstäderna och övriga städer inom gemenskapen måste uppfylla. Icke desto mindre har hittills inte någon kompensation givits genom särskilt riktat institutionellt och skattemässigt bistånd för att de nationella huvudstäderna bättre skall kunna utföra sina uppgifter.

Anser rådet att Europeiska unionen bör anta en stadga för Europeiska unionens nationella huvudstäder för att förstärka deras ställning som huvudstad? Om så är fallet, anser rådet att sagda stadga inte bara bör förstärka denna ställning, utan även göra det möjligt för dessa städer inom Europeiska unionen att få ekonomisk kompensation och nödvändig institutionell kapacitet, eftersom de bär bördan av att vara huvudstad för respektive medlemsstat?

Svar

(13 juli 2001)

Rådet har aldrig haft anledning att diskutera denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1268/01 från Richard Corbett (PSE), Baroness Sarah Ludford (ELDR), Roy Perry (PPE-DE) och William Newton Dunn (ELDR) till rådet. Respekten för Wienkonventionen i Saudiarabien.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 340 E , 04/12/2001 s. 0208 - 0208



SKRIFTLIG FRÅGA E-1268/01 från Richard Corbett (PSE), Baroness Sarah Ludford (ELDR), Roy Perry (PPE-DE) och William Newton Dunn (ELDR) till rådet (27 april 2001) Ämne: Respekten för Wienkonventionen i Saudiarabien Anser rådet att Saudiarabien uppfyller sina skyldigheter enligt Wienkonventionen när det gäller tillgång till konsulära förbindelser för personer som sitter i häkte? Svar (20 juli 2001) Rådet känner inte till några problem i Saudiarabien när det gäller tillgång för konsulära myndigheter från Europeiska unionens medlemsstater till häktade EU-medborgare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0812/01

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(19 mars 2001)

Ämne: Svart marknad för sällskapsdjur i EU

Det finns för närvarande en svart marknad för sällskapsdjur i och mellan medlemsstaterna som fungerar utan någon kontroll eller några hälsogarantier för djur och köpare. I den autonoma regionen Valencia (Spanien) har Grecoacom, föreningen för uppfödare och köpmän inom sektorn, nyligen avslöjat att 70 procent av försäljningen av sällskapsdjur sker under illegala former utan att Valencias autonoma regering (den behöriga myndigheten) reagerar.

De flesta djur som är föremål för denna illegala handel har varken genomgått någon hälsoundersökning eller det obligatoriska avmaskningsprogrammet och har dessutom vuxit upp under förhållanden som inte är anpassade till deras fysiologiska behov.

Det bör därför poängteras att Europeiska unionen saknar lagstiftning på området i fråga. Gemenskapens lagstiftning omfattar transport av husdjur mellan länderna, användning av dessa i kosmetiska tester och handeln med exotiska djur, men den innehåller inga instrument för att sätta stopp för den svarta marknad som beskrivs i exemplet ovan från Valencia.

Avser kommissionen att utarbeta ett direktiv om villkoren för försäljning och hälsokontroller av sällskapsdjur i Europeiska unionen?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Handeln inom gemenskapen med husdjur omfattas av olika veterinärdirektiv i enlighet med bilaga A till rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden(1).

I nämnda veterinärdirektiv fastställs veterinärkontroller av dessa djur, när de är föremål för handel och säljs inom gemenskapen.

Den dagliga efterlevnaden av veterinärlagstiftningen åligger medlemsstaterna. Svarta marknader är per definition olagliga enligt nationella bestämmelser. Kommissionen har därför inte för avsikt att ta ytterligare lagstiftningsinitiativ på detta område.

(1) EGT L 224, 18.8.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0266/01

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Kommittologi

Kan kommissionen besvara nedanstående frågor om utvecklingen sedan ikraftträdandet av rådets ändrade beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (beslut 1999/468/EG)(1):

1. Hur många exempel har det inom ramen för medbeslutandeförfarandet och andra lagstiftningsförfaranden funnits på ny lagstiftning som omfattar varje typ av de kommittéförfaranden som anges i beslutet?

2. Hur många genomförandeåtgärder har kommissionen antagit under dessa nya förfaranden och hur många åtgärder överlämnades till rådet inom ramen för respektive förfarande?

(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(4 april 2001)

Insamlingen av de efterfrågade uppgifterna pågår för närvarande. De kommer att ingå i den första av de årsrapporter som föreskrivs i artikel 7.4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0609/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Grekisk-turkiskt avtal om att bygga nya naturgasledningar inom ramen för Inogate Umbrella Agreement

Nyligen ingicks mellan det grekiska gasbolaget DEPA och det turkiska rörlednings- och oljetransportbolaget BOTAS ett avtal om att bygga nya dubbelriktade naturgasledningar mellan området vid Kaspiska havet och konsumentländerna i Europa, inom ramen för Inogate Umbrella Agreement. Enligt det detaljerade PM som hör till avtalet, förbinder sig de två länderna att inrätta ett nytt gemensamt organ för att övervaka anläggningen, utarbeta en studie över ändamålsenligheten med den och söka finansiering för att anlägga den.

1. Kan kommissionen ge oss några detaljer om detta avtal och hur det kommer att bidra till EU:s energiförsörjning?

2. Har kommissionen någon uppfattning om vilken sträckning denna gasledning kommer att få?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 april 2001)

Kommissionen kan bekräfta att det inom ramen för Inogate-programmet (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) ingåtts ett samarbetsavtal mellan företagen DEPA (Grekland) och BOTAS (Turkiet) i syfte att undersöka för det första möjligheterna att sammankoppla gasnäten mellan Turkiet och Grekland och för det andra möjligheterna att utvidga dem till grannländerna på Balkan. Detta projekt för sammankoppling av gasnäten inbegriper en utvidgning till Italien och principen att försörjningen skall kunna ske i båda riktningarna, d.v.s. från öst till väst och från väst till öst.

Kommissionen vill påminna om att Grekland och Turkiet båda undertecknat Inogate-paraplyavtalet (Institutional framework for the establishment of interstate oil and gas transportation systems) tillsammans med Azerbajdzjan, Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Uzbekistan, Turkmenistan, Georgien, Armenien, Ukraina, Vitryssland, Moldova, Rumänien, Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bulgarien och Kroatien.

Kommissionen anser att detta avtal är viktigt för att den stigande efterfrågan på gas i Europa skall kunna tillgodoses, särskilt på den inre marknaden sedan gemenskapen utvidgats till kandidatländerna, och för att en tryggad och diversifierad försörjning skall kunna åstadkommas. Denna sammankoppling skulle göra det möjligt att försörja den europeiska gasmarknaden med resurser inte bara från de traditionella källorna (Ryssland, Algeriet, Norge) utan också från Kaspiska havet, från Centralasien, från Iran via Turkiet eller från andra källor i Maghreb eller Mashrek via Italien och Turkiet (den s.k. sydliga gasringen).

De tekniska undersökningarna av gasledningarnas troliga sträckning har ännu inte inletts. Kommissionen för överläggningar med de grekiska och turkiska myndigheterna och företagen om en eventuell finansiering av genomförbarhetsstudier rörande dessa infrastrukturer inom ramen för gemenskapens ordningar för tekniskt och finansiellt bistånd.