SKRIFTLIG FRÅGA P-2428/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(3 september 2001)

Ämne: Användning av kemiska vapen i Turkiet och Irak samt Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik

I sitt svar på fråga E-0680/01(1) meddelar rådet följande: Användningen av kemiska vapen mot kurderna har inte tagits upp i rådet eller några rådsorgan. Rådet har således inte givit något uttryck för sina åsikter i denna fråga (sic). Denna ståndpunkt är häpnadsväckande. EU:s femton medlemsstater vägrar att utveckla en enhetlig vision rörande användningen av kemiska vapen mot å ena sidan den kurdiska befolkningen i Irak och å andra sidan den kurdiska befolkningen i Turkiet.

Fredagen den 16 februari genomförde amerikanska och engelska flygplan luftanfall mot huvudstadsregionen i Irak. Den engelske utrikesministern Robin Cook sade att bombningarna var nödvändiga för att upprätthålla flygförbudet i de norra ock södra zonerna av Irak. Dessa zoner är nödvändiga för att skydda den kurdiska befolkningen i norr och shiiterna i söder. Cook sade också: När Saddam fortfarande fick flyga över de norra och södra områdena använde han kemiska vapen mot kurderna. Det skulle han göra igen om vi gav honom chansen.

Cooks ståndpunkt när det gäller användningen av kemiska vapen står i skarp kontrast till EU-medlemsstaternas ståndpunkt beträffande användningen av kemiska vapen i Turkiet. Rådet vägrar fortfarande att uttala sig mot den turkiska arméns användning av kemiska vapen den 11 maj 1999. Emellertid är det mer än påkallat att inom ramen för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik utforma en enhetlig vision rörande den kurdiska frågan i Irak och Turkiet.

Kommer kommissionen att lägga fram förslag för rådet i enlighet med artikel 22 i Fördraget om Europeiska unionen för att få till stånd en enhetlig vision om förbud mot kemiska vapen i Turkiet och Irak? Om så inte är fallet, varför vill kommissionen inte lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 22 i Fördraget om Europeiska unionen, trots att frågan är av största vikt för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken?

(1) EGT C 340 E, 4.12.2001, s. 66.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

Kommissionen har noterat förslaget om att den borde utnyttja sin initiativrätt inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) för att rådet skall kunna ta ställning till vissa förehavanden i Turkiet och Irak.

Kommissionen skulle vilja erinra om att Irak och Turkiet ur folkrättslig synvinkel befinner sig i mycket olikartade lägen och att det inte skulle gå att fastställa en identisk ståndpunkt gentemot dessa båda länder. FN:s säkerhetsråd har uttryckligen fördömt förtrycket mot civilbefolkningen i Irak och en rad sanktioner är i kraft mot landet som en följd av säkerhetsrådets beslut. Så länge som inga sådana fördömanden uttalats eller beslut fattats när det gäller Turkiet skulle en liknande åtgärd gentemot detta land, i synnerhet som den skulle vara riktad mot en medlem av NATO, inte åtnjuta samma internationella legitimitet.

Kommissionen skulle för alla eventualiteters skull vilja rikta parlamentsledamotens uppmärksamhet på det program som den nyligen inlett i syfte att stödja den regionala utvecklingen i sydöstra Turkiet. Detta program förfogar över 45 miljoner för perioden 2002-2005. Dess främsta syfte är att stimulera den ekonomiska och sociala utvecklingen i området.