SKRIFTLIG FRÅGA E-3240/00

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Firman Fléchards inblandning i bedrägerierna med tillsatser i smör

Den 6 juli 2000 offentliggjorde kommissionen ett pressmeddelande från OLAF i vilket det lämnades information om bedrägerier med smör som manipulerats.

Enligt dessa uppgifter har Camorran som opererar i Neapelområdet under flera år i stor skala förfalskat smör som sedan sålts med hjälp av italienska, franska och belgiska företag.

Det manipulerade smöret bestod till nästan en tredjedel av kemiska tillsatser, vegetabiliskt fett, talg från nötkreatur och andra tillsatser som normalt används vid framställning av kosmetika. Under tidsperioden 1997 till 1999 framställdes sammanlagt cirka 16 000 ton av denna förfalskade produkt.

En del av det manipulerade smöret exporterades till tredje land. För detta utbetalades exportstöd från gemenskapsbudgeten. En annan del av smöret användes för framställning av bakverk. Även för detta tog man i anspråk bidrag från gemenskapsbudgeten.

1. Kan kommissionen bekräfta att firman Fléchard enligt uppgifter från de ansvariga rättsliga myndigheterna i Frankrike och Italien spelat en nyckelroll i försäljningen av det manipulerade smöret?

2. Stämmer det att den skada som vållats gemenskapsbudgeten uppgår till minst 45 miljoner euro?

3. Vilka slutsatser har man utifrån detta dragit beträffande firman Fléchard?

a) Har firman blivit svartlistad (Förordning nr 1469/95)?

b) Har samtliga utbetalningar av medel ur gemenskapsbudgeten till denna firma stoppats? Om detta är fallet, sedan när? Om inte, varför?

c) Har man redan återkrävt exportstöd och övriga bidrag som orättmätigt betalats ut till firman? Om detta är fallet, när och i vilken storleksordning? Om inte, varför?

4. Håller kommissionen fast vid sin ståndpunkt (skrivelse från kommissionsledamoten Schreyer av den 5 juli 2000/D(2000)408) att den inte kan lämna några uppgifter beträffande de utbetalningar som gjorts av medel från gemenskapsbudgeten till firman Fléchard?

5. Håller inte kommissionen med om att det med hänsyn till de allvarliga anklagelser som framförs mot Fléchard är av största vikt att lämna fullständiga informationer om detta fall?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3240/00 och P-3478/00 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(14 december 2000)

Utredningarna om uppblandat smör bedrivs av medlemsstaternas myndigheter tillsammans med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). Några definitiva

slutsatser har ännu inte kunnat dras om de företag som figurerar i utredningarna och deras inblandning i bedrägerierna. OLAF skall informera parlamentet om de operativa aspekterna som ett led i byråns regelbundna rapportering till EU-institutionerna enligt artikel 12.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).(1)

Kommissionen erinrar om att endast medlemsstaternas myndigheter kan vidta åtgärder, till exempel tillfällig indragning av utbetalningar i samband med de transaktioner som pågår, mot ett företag som bedöms som oseriöst, och svartlista företaget i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1469/95 av den 22 juni 1995 om åtgärder som skall vidtas gentemot vissa förmånstagare till transaktioner som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och kommissionens förordning (EG) nr 745/96 av den 24 april 1996 om tillämpningsföreskrifter till den förordningen.(2)

Kommissionen vill understryka att bidragen i fråga är direkta utgifter som förvaltas av medlemsstaterna och det är medlemsstaterna som skall återkräva felaktigt utbetalda belopp. Enligt OLAF har återvinningen av bidragen ännu inte påbörjats i medlemsstaterna. Först måste man fastställa exakt hur stora produktkvantiteter det rör sig om och produkternas slutdestination (oavsett om bidrag betalats eller inte). Därför har man heller inte beräknat hur stor skada gemenskapsbudgeten lidit.

I den skrivelse som parlamentsledamoten nämner sägs det att kommissionen inte har tillgång till exakta uppgifter från de utbetalande organen i medlemsstaterna, utom i samband med kommissionens tillsynsverksamhet, och vidare att uppgifterna är sekretessbelagda enligt gemenskapslagstiftningen. I synnerhet kan uppgifter om enskilda företag anses som företagshemligheter. Härvidlag bör nämnas bestämmelserna om sekretess och uppgiftsskydd i artikel 8 i förordning 1073/99.

Kommissionen kommer att hålla parlamentet underrättat om utredningarnas gång i enlighet med gällande bestämmelser.

(1) EGT L 136, 31.5.1999.

(2) EGT L 145, 29.6.1995 och EGT L 102, 25.4.1996.