SKRIFTLIG FRÅGA E-0377/03

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(13 februari 2003)

Ämne: Nedläggning av Clarks i Portugal. Gemenskapsfonder

Att det multinationella företaget C & J Clark, meddelade att man skulle lägga ner en skofabrik i Castelo de Paiva i norra delen av landet har varit en mycket uppmärksammad nyhet i Portugal. Den oväntade nedläggningen kommer att betyda att nära 600 arbetstagare sägs upp och denna arbetslöshet kommer att få oerhört negativa sociala effekter för de familjer och arbetstagare som bor och arbetar i denna kommun, som för övrigt är en mål 1-region.

Företaget fick som etableringsstöd av fabriken (1988) och dess verksamhet i Castelo de Paiva bidrag från betydelsefulla nationella fonder och gemenskapsfonder, och det var förutsatt att man skulle fortsätta verksamheten till åtminstone 2007.

Det har också ofta sagts att C & J Clark skulle komma att utnyttja och profitera på denna ekonomiska möjlighet, och man skall ha redan flera gånger ha tagit emot gemenskapsmedel i samband med verksamheten i olika fabriker i Europeiska unionens olika länder, och där fabrikerna därefter har lagts ned, med negativa sociala och ekonomiska följder för de länder och regioner man verkade.

Därför frågar jag kommissionen: Vilka är sedan 1985 utbetalningsdatumen och vilka belopp har, direkt eller indirekt finansierade av gemenskapen, beviljats företag i koncernen Clarks eller C & J Clark till deras skofabriker i de olika medlemsstaterna i Europeiska unionen (eller tidigare EEG)? Och vilka konkreta fabriker gäller det? Känner kommissionen till om all dessa fabriker (som fått finansiellt stöd) ännu bedriver verksamhet? Eller är verksamheten garanterad fram till exempelvis 2010? Hur många har lagts ned, fått nedläggningsbesked eller befinner sig i en situation där verksamheten på något sätt är hotad?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0374/03, E-0375/03, E-0377/03och E-0378/03 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(28 mars 2003)

Enligt gällande bestämmelser för strukturfonderna får åtgärder vidtas enligt följande under den period som gemenskapens stödramar omfattar (20002006):

- För det första fastställer kommissionen i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (1998) bestämmelser som innebär att mottagarna skall se till att alla investeringar eller

arbetstillfällen som skapats i den berörda regionen genom detta stöd bibehålls under fem år. Kommissionen anser att denna femårsperiod, som föreskrivs i punkterna 4.10 och 4.14 i riktlinjerna, påbörjas när man avslutar den investering som det beviljade bidraget avser, dvs. från den tidpunkt då investeringen börjar användas i företaget(1).

- För det andra fastställs på liknande sätt i den allmänna strukturfondsförordningen (1999) att bidrag från strukturfonderna kan beviljas för produktionsverksamhet enbart om lokaliseringen inte ändras under fem år från det att beslut fattats om beviljande av bidrag(2).

- För det tredje måste man för att få samfinansiering från ett ERUF-program för större projekt (dvs. över 50 miljoner euro) lämna in en särskild ansökan till kommissionen. Medlemsstaterna ska också fylla i ett frågeformulär där de bland annat ska besvara en fråga om verksamheten kan komma att omlokaliseras. Denna aspekt av kommissionen när den fattar beslut om nivån på den samfinansiering från ERUF (högst 35 % i mål 1-regioner) som eventuellt kommer att beviljas.

När det gäller den period som omfattas av gemenskapens stödramar (19941999) trädde femårsregeln inte i kraft förrän 1998. Förordning (EEG) nr 2082/93(3) trädde dock i kraft redan 1993, och i artikel 24 i den förordningen fastställs att kommissionen får reducera eller suspendera stödet om den vidtagna åtgärden inte är berättigad till stödet. Kommissionen ska granska detta i samarbete med den berörda medlemsstaten.

Om stödmedlen används olagligt är det främst medlemsstaternas sak att vidta rättsliga åtgärder på grundval av de avtal som slutits med företaget efter det att stödet beviljades. Om det företag som getts stöd inte har följt EU:s bestämmelser om statligt stöd, är det således främst medlemsstaterna som ska se till att återbetalning görs till de myndigheter som beviljade stödet. Om stödet samfinansierades av strukturfonderna, ska medlemsstaten dessutom betala motsvarande belopp till EU:s budget.

(1) Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1998/c_074/c_07419980310en00090031.pdf. Dessa riktlinjer gäller från och med den dag de publicerades i EGT, EGT C 74, 10.3.1998. 4.10. Stöden för nyinvesteringar skall genom sättet för utbetalning eller genom de villkor som är förenade med dem göras beroende av att den berörda investeringen upprätthålls i minst fem år.

(2) Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, artikel 30.4 b, EGT L 161, 26.6.1999. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/pdf/l_16119990626fr00010042.pdf 4. Medlemsstaterna skall säkerställa att en insats eller ett projekt får behålla sitt stöd från fonderna endast om den inom fem år från dagen för den behöriga nationella myndighetens eller förvaltningsmyndighetens beslut om bidrag från fonderna inte har varit föremål för någon betydande förändring a) som påverkar , och b) som följer antingen av en förändring av ägandeförhållandena för en infrastruktur eller upphörande eller förändring av lokaliseringen för en produktionsverksamhet.

(3) Rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter, EGT L 193, 31.7.1993.