SKRIFTLIG FRÅGA E-0880/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(27 mars 2001)

Ämne: Jordbävningar i EU-länderna och initiativ från kommissionen

EU har de senaste åren drabbats av stora jordbävningar och Grekland ligger i centrum för den europeiska seismiska aktiviteten, eftersom enligt uppgift från kommissionen åtta av de femton mest katastrofala jordbävningarna som drabbat unionen under perioden 19801995 har inträffat i Grekland. Den senaste jordbävningen i Athen kostade 140 medborgare livet och de ekonomiska skadorna blev oöverskådliga. På sista tiden har folk varit mycket oroliga i Grekland på grund av de intensiva ryktena om att man väntar sig en stor jordbävning, och denna oro blir än värre eftersom man tvivlar på vilken beredskap staten har för detta.

Kan kommissionen upplysa mig om vilka insatser som görs på EU-nivå och som är EU-finansierade när det gäller studier av den seismiska aktiviteten inom unionen och utveckling av ett nätverk för att förutsäga jordbävningar? Exakt hur mycket pengar har kommissionen

totalt tilldelat undersökningar av seismiska fenomen i unionen under de senaste 20 åren - en period då flera katastrofala jordbävningar inträffat, t.ex. skalven i och utanför Athen (1981 och 1999), i Kalamata (1986), samt i Egio, Grevena och på många andra platser?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(15 maj 2001)

Risken för jordbävningar är ett mycket allvarligt ämne. Kommissionen stöder detta område sedan 1986. Sedan dess har man anslagit en budget på ca 40 miljoner euro för att finansiera 60 forskningsprojekt. Dessa projekt omfattar grundläggande jordbävningsforskning (till exempel studiet av seismiska fenomen och seismiska rörelser) samt tillämpad geoteknisk seismologi och seismisk ingenjörsvetenskap (antiseismisk utformning av byggnader och konstruktioner).

Kommissionen har beviljat en budget på ca 10 miljoner euro för att studera seismiska fenomen och 15 miljoner euro för att studera seismiska rörelser (inbegripet observations- och prognosnät). Det internationella samarbetet inom detta område måste också uppmärksammas; de tre seminarierna Gemenskapen-Japan (Kreta 1997, Reykjavik, och Kyoto 1999) har finansierats av kommissionen och har stärkt samarbetet mellan Japan och gemenskapen. Dessutom har seminariet Gemenskapen-Medin (Mediterranean Disaster Information NetworkBryssel 2000) organiserats inom ramen för samarbetet mellan gemenskapen och Förenta staterna.

Ett stort antal grekiska vetenskapsmän deltar i detta område. Inom ramen för fjärde och femte ramprogrammen deltar ca 25 grupper med grekiska vetenskapsmän (från universitet, forskningscentra, konsultföretag). Inom ramen för femte ramprogrammet (19982002) finns tre stora forskningsprojekt (Corseis, DG Lab-Corinth Facility och 3F-Corinth) med en total budget på 3,5 miljoner euro, som har som huvudmål att kontinuerligt övervaka jordbävningsfrekvensen och geokemin i korintinska viken.

Inom området civilskydd har kommissionen dessutom samfinansierat grekiska pilotprojekt för stadsplanering i jordbävningsområden med postseismisk utvärdering av byggnadernas säkerhet och ett portugisiskt pilotprojekt om information till allmänheten. Inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten(1) finansieras två pilotprojekt: ett grekiskt projekt om utvärdering av säkerheten i byggnader efter jordbävningar och ett italienskt projekt om övervakning av mark och infrastruktur genom satellitradar. Alla dessa projekt bedrivs i nära samarbete med de berörda medlemsstaternas myndigheter för civilskydd för att säkerställa en praktisk användning av resultaten inom ramen för förebyggande åtgärder och förfaranden vid hantering av nödlägen.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.