SKRIFTLIG FRÅGA P-1695/01

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(6 juni 2001)

Ämne: Vattenreservoarer på de egeiska öarna

Torka är ett stort problem på de egeiska öarna, särskilt under sommarmånaderna, och detta får vissa ekonomiska och sociala konsekvenser. Med anledning av detta har man med EU-stöd inlett

ett program för att anlägga vattenreservoarer, vilket lett till att man på vissa öar redan har byggt reservoarer och att de är under konstruktion på andra. Det har dock framgått av artiklar i lokalpressen och uttalanden från politiker att dessa projekt till stor del är hafsverk. Dessutom råder det tvivel om huruvida miljökonsekvensanalyser och ändamålsenlighetsstudier har utförts.

Kan kommissionen svara på följande:

- Är det sant att det inte gjorts några miljökonskekvensanalyser och ändamålsenlighetsstudier?

- Existerar det några studier av berggrunden i syfte att säkra kapaciteten och tätheten i vattenreservoarerna?

- Finns det någon tidsplan för dessa arbeten, och följs den i så fall

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 juli 2001)

De arbeten som parlamentsledamoten syftar på (bergreservoarer och smådammar på de grekiska öarna) har främst samfinansierats inom gemenskapsstödramarna för 19891993 och 19941999.

I de flesta fallen har syftena varit blandad användning, bevattning och dricksvatten. Denna metod används i Sydeuropas regioner för att samla upp sötvatten och gör det möjligt att tillvarata vinterns regnvatten som har generellt god kvalitet. Den möjliggör också ekonomisk och social utveckling, framför allt på öarna.

Kommissionen lät 1988 en privat konsultfirma utvärdera 26 arbeten av denna typ. Slutsatserna av studien tillställdes de grekiska myndigheterna, tillsammans med rekommendationer för lösande av de tekniska problem som konstaterats för 11 av projekten.

Beträffande miljökonsekvensundersökningar är det riktigt att Grekland under perioden 19891993 inte korrekt tillämpade rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Därefter har situationen förbättrats mycket, också tack vare kommissionens stöd och initiativ. Med de samfinansierade projektens tekniska beskrivningar som grund har miljöundersökningar genomförts vid alla projekt. Beträffande kostnads- och intäktsanalyser samt lönsamhetsanalyser har projektens ofta blygsamma omfattning och budget gjort att sådana inte obligatoriskt har krävts för samfinansiering genom strukturfonderna. För de största projekten har dock sådana studier tagits fram.

Generellt har dock dessa projekts nödvändighet och lönsamhet varit underbyggda. Likväl måste det medges att de tekniska beskrivningarna (hydrogeologiska studier, slutprojektering) inte i alla fall på ett tillfredsställande sätt tagit hänsyn till bergs och jords genomsläpplighet eller byggnadsarbetenas alla tekniska parametrar. Detta har lett till att mindre vatten samlats upp på grund av läckor i berggrunden. Ansvaret för sådana studier vilar på medlemsstaten. Den vanligaste åtgärden har varit att med övertäckning täta reservoarernas botten. De flesta kompletteringsarbeten av denna typ har i regel tagit nationella medel i anspråk och inte samfinansierats av gemenskapen.

Vad slutligen gäller tidsplanering, så finns det ingen generell tidsplan för dessa projekt, utan varje projekt genomförs för sig och följer tidsplaneringen i den tekniska beskrivningen. Denna anpassas också till verkligheten ute på fältet. För vissa reservoarer och dammar skall för övrigt också tillvaratagandeinsatser ingå under programperioden 20002006 (nät för bevattning och dricksvattenförsörjning).

(1) EGT L 175, 5.7.1985, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.