SKRIFTLIG FRÅGA E-2474/98

från Claudia Roth (V) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Läger för illegala invandrare i Turkiet

Kan rådet bekräfta innehållet i dokument nr 6938/1/98 REV 1 LIMITE ASIM 78 av den 21 april 1998, med titeln: "Influx of migrants from Iraq and the neighbouring region: report of the meetings held in Istanbul and Ankara on 9 and 10 March 1998"?

I detta dokument framgår det att det finns planer på att upprätta "mottagningscenter" för illegala invandrare och att de turkiska myndigheterna gett avslag till att dessa knyts till FN:s flyktingkommissariat UNHCR.

Skulle rådet kunna precisera hur långt detta projekt framskridit? Kan det precisera vilka typer av personer som skulle kunna placeras i dessa läger och hur många som får plats i dem? Kan rådet ge en exakt definition av begreppet "illegal invandrare"?

Syftar inte detta projekt till att förhindra dem som önskar utöva sin rättighet att söka asyl i EU från att få tillgång till regelrätt handläggning?

Vilken funktion kommer UNHCR och de behöriga icke-statliga organisationerna slutligen att fylla i frågan?

Ser inte rådet en motsättning mellan att vägra förhandla om EU-medlemskap för Turkiet med hänvisning till landets bristande respekt för mänskliga rättigheter och att förhandla om ovannämnda projekt utan några garantier för att Genèvekonventionen och övriga internationella avtal om mänskliga rättigheter kommer att följas?

Kan rådet ange från vilken/vilka budgetpost(er) anslag till ett sådant projekt skulle hämtas?

Anser inte rådet att detta projekt både andligen och bokstavligen kraftigt strider mot Genèvekonventionen och att det måste avbrytas omedelbart och för gott?

Svar

(30 november 1998)

Rådet bekräftar att informationen i det dokument som den ärade parlamentsledamoten nämner är korrekt och att dokumentet hänför sig till kontakter som tagits med turkiska myndigheter inom ramen för EU:s handlingsplan för migrationsströmmen från Irak och angränsande områden.

Genom sådana kontakter fick rådet veta att de mottagningsanläggningar som redan finns i Turkiet för att tillfälligt härbärgera illegala invandrare före avvisning inte räcker till för att ta hand om den ökande strömmen av illegala invandrare till Turkiet. Rådet tror sig veta att de turkiska myndigheterna därför planerar att på egen bekostnad bygga upp nya mottagningsanläggningar för att öka kapaciteten i den befintliga infrastrukturen, samtidigt som de kan tänka sig att ta emot ekonomisk hjälp från Europeiska unionen.

Rådets behöriga organ enades om att i samråd med UNHCR undersöka om det fanns humanitära fördelar med hjälp till Turkiet för att förbättra villkoren vid kvarhållandet av illegala invandrare före avvisning. Rådet ansåg att sådan hjälp kunde ges i samverkan med UNHCR och att den alltså skulle kunna resultera i ett visst inflytande på den fortsatta utvecklingen av Turkiets sätt att ta hand om flyktingar, men de turkiska myndigheterna hävdade att syftet med denna insats bara skulle vara att förbättra förhållandena vid mottagandet av illegala invandrare. De turkiska myndigheternas ståndpunkt förblev densamma under alla de möten som hölls.

Den 19 mars 1998 och den 28 maj noterade rådet (rättsliga och inrikes frågor) det pågående samarbetet med Turkiet för att förbättra villkoren vid kvarhållandet av illegala invandrare före avvisning.

Den 25 juni 1998 ägde ett möte rum mellan K 4-kommittèn och en turkisk delegation där deltagarna tog upp frågan om samarbete vid genomförandet av handlingsplanen för migrationsströmmen från Irak och angränsande områden. Det beslöts också att en delegation under ledning av ordförandeskapet skall resa till Turkiet i november för att fortsätta dialogen i denna fråga.

Projektet för att förbättra villkoren vid kvarhållandet av illegala invandrare har ännu inte satts i gång, och ingen ytterligare information finns att få för tillfället, särskilt inte om eventuell finansiering via EG:s budget.

Rådet understryker emellertid att projektet absolut inte syftar till att förhindra potentiella asylsökande från att lämna in sina ansökningar i EU. Rådet betonar att det fäster stor vikt vid respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Inom ramen för dialogen och samarbetet mellan EU och Turkiet betraktas främjandet av de mänskliga rättigheterna som ett grundläggande mål.

Rådet känner dessutom till att ett stort antal invandrare från Irak och angränsande områden har godkänts som flyktingar enligt Förenta nationernas konvention av 1951 om flyktingars rättsliga ställning eller i vissa medlemsstater har fått annan status som beviljats av humanitära skäl. Rådet erkänner att det är viktigt ge de humanitära övervägandena den plats de med rätta skall ha, och att medlemsstaterna bör fortsätta att ge det skydd som de åtagit sig att ge enligt internationell rätt. Detta utgör en viktig beståndsdel i handlingsplanen och är också en väsentlig i de kontakter som upprättats med Turkiet inom ramen för handlingsplanen.