SKRIFTLIG FRÅGA E-3773/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Nya växter med gener för giftiga ämnen pollinerar grödor och ger upphov till giftiga matväxter

1. Känner kommissionen till en rapport från den brittiska regeringens rådgivande kommitté om utsläpp i miljön (ACRE) med titeln Guidance on the Best Practices in the Design of Genetically Modified Crops (www.environment.detr.gov.uk/acre/bestprac/index.htm) där det konstateras att ny teknik kan användas för att hindra att växtgiftsresistenta gener förs över till andra växter?

2. Känner kommissionen till att växter med gener för giftiga ämnen till exempel kan pollinera grödor och ge upphov till giftiga matväxter eller genmodifierade organismer som innehåller nya proteiner som framkallar allergiska reaktioner?

3. Delar kommissionen ACRE:s farhågor om dessa möjliga risker och vore kommissionen villig att instämma med de riktlinjer som ACRE utfärdat om hur risken för överföring av gener skall kunna nedbringas till minsta möjliga?

4. Delar kommissionen den åsikt som uttryckts i tidskriften New Scientist den 28 oktober 2000 av Brian Johnson som arbetar för den brittiska regeringens naturvårdsorgan English Nature och som framhållit att den teknik som nu håller på att utvecklas för att motverka dessa oönskade effekter inte bör patentskyddas utan fastmer ställas till förfogande på bred bas?

5. Instämmer kommissionen med ACRE:s rekommendation om att modifiering av växter bör ske på ett sådant sätt att risken för genöverföring genom korspollinering nedbringas till minsta möjliga?

6. Känner kommissionen till (exempelvis genom rapporten i New Scientist av den 21 oktober 2000) att det redan förekommit fall av sådan genöverföring?

7. Känner kommissionen till att buffertzoner inte ger något fullständigt skydd mot sådan genöverföring?

8. Kan kommissionen tänka sig att föreslå en ändring av lagstiftningen för att se till att det inte beviljas några tillstånd för utveckling eller odling av genmodifierade organismer ute i det fria, om inte samtidigt den bästa tillgängliga tekniken för att förebygga genöverföring kommer till användning och inga markörer för antibiotikaresistens används och det utvecklas och används teknik för att säkerställa att sådana gener som tilläggs till växter kan utveckla sina särdrag endast när och på de ställen där det behövs?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(19 februari 2001)

1. och 2. I rapporten från brittiska regeringens rådgivande kommitté om utsläpp i miljön (ACRE) sammanfattas de allmänna principer som bör beaktas vid framtagandet av en genetiskt modifierad organism (GMO).

Enligt rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön(1) skall växtens samtliga specifika egenskaper, dvs. även korspollinering och införd egenskap, inklusive potentiell toxicitet eller allergicitet, utvärderas med hjälp av en fullständig miljöriskbedömning innan en GMO släpps ut på marknaden.

3. och 4. Överföring av gener är ett naturligt fenomen som bara kan påverkas genom stora tekniska ingrepp såsom insats av fysiska hinder, avlägsnande av reproduktionsorgan eller genteknik.

Metoder för att direkt påverka förökningen av GMO har utvecklats och håller fortfarande på att utvecklas, men denna utveckling är föremål för en kontroversiell offentlig debatt och allmän oro, vilket exempelvis diskussionen om den så kallade terminatortekniken visar. Vid sidan om frågan huruvida dessa metoder alls bör tillämpas handlar debatten bland annat om den fria tillgången till dessa metoder.

5. 7. Utvecklingen och de slutliga egenskaperna av ett GMO fastställs av anmälaren. Vägledningar, som de som nu föreslås av ACRE, kan vara till nytta i detta hänseende, eftersom de riktar uppmärksamheten på vissa viktiga frågor och utvecklingar som ingår i miljöriskbedömningen.

Vid riskbedömningen måste man beakta och utvärdera samtliga potentiella effekter av ett GMO och de införda egenskaperna. På grundval av denna riskbedömning måste man vidta lämpliga åtgärder för att minimera riskerna vid avsiktlig utsättning, vilket även omfattar spridning av en egenskap, för att säkerställa högsta möjliga skyddsnivå för människors hälsa och miljön.

8. Direktiv 90/220/EEG är själva kärnan i regelverket för bioteknik. I det direktivet fastställs förfarandet för beviljande av det tillstånd som krävs innan ett GMO får släppas ut på marknaden för första gången. I den ändrade versionen av direktivet, som kommer att antas inom kort, fastställs en effektiv och klar rättslig ram som garanterar en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön.

I den nya versionen av direktiv 90/220/EEG tas särskilt frågan om markörer för antibiotikaresistens upp och föreskrivs att användningen av dessa markörer måste fasas ut fram till slutet av 2004.

(1) EGT L 117, 8.5.1990.