SKRIFTLIG FRÅGA E-1248/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Förfalskade livsmedelsprodukter

För några månader sedan fick jag i min hand en text från kommissionen, närmare bestämt en skrivelse från det gemensamma forskningscentret, där man redogjorde för en omfattande verksamhet från kommissionens sida för att utreda bedrägerier, bland annat gällande uppblandat vin.

Finns det någon kommissionsstödd utredningsverksamhet för att spåra användningen av luktfri hasselnötsolja för förfalskning av olivolja?

Kan kommissionen även säga om gemenskapens utredningsprogram omfattar metoder för att spåra förfalskning och andra bedrägerier gällande skummjölk, subventioner för kasein, smör och andra mejeriprodukter?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(1 augusti 2001)

Förutom den verksamhet som bedrivs vid Europeiska byrån för vin, alkohol och alkoholhaltiga drycker, där man behandlar frågor som gäller äktheten hos vin och alkoholhaltiga drycker, undersöker kommissionen sedan några år tillbaka via Gemensamma forskningscentret (GFC) olika analysmetoder för att se om de lämpar sig för kvantifiering av främmande oljor i olivolja. Man har gjort preliminära försök med avancerade metoder såsom isotopkvotsmasspektrometri (IRMS) och kärnmagnetresonans (NMR). Eftersom det visat sig att dessa metoder kan användas för att spåra tillsatser av hasselnötsolja i

olivolja inleddes nyligen ett projekt med kostnadsdelning (finansierat av generaldirektoratet för forskning efter en riktad ansökningsomgång som utlystes i oktober 1999) i vilket 14 laboratorier från sju olika medlemsstater samt GFC deltar. Syftet med detta projekt är att sammanställa de preliminära resultaten och utveckla nya metoder. Det inleddes i januari 2001 och kommer att pågå i tre år.

Förutom det ovan nämnda projektet om bestämning av hasselnötsolja i olivolja har kommissionen i samband med sin generiska verksamhet inom området mätning och provning också finansierat ett projekt om bestämning av glycerol i vin, och ett projekt om utveckling av sensorer för att kontrollera kvaliteten hos mjölk och spåra vissa typer av tillsatser vilket inleddes i februari 2001 (G6RD-CT2000-00420 anti-fraude milk A Framilk).

I juni 2001 kommer kommissionen att granska resultaten av ett annat projekt som finansierats inom ramen för programmet mätning och provning, och certifiera fem nya referensmaterial som är viktiga för att påvisa chaptalisering av vin (äkthetsbestämning av vin och socker).

GFC:s laboratorium har också erfarenhet av att utveckla analysmetoder för mejeriprodukter. GFC har deltagit i två projekt med kostnadsdelning inom detta område, ett om bestämning av kasein- och kaseinattillsatser i ost, och ett om utveckling och validering av metoder för att ursprungsbestämma mjölk, smör och ost (fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, programmet för standardisering, mätning och provning, projekt CT97-2208 och CT98-2236). Dessa produkter får överhuvudtaget inte tillsättas i färskost, men får däremot användas i halter på upp till 5 % i ostberedningar. Eftersom dessa produkter framställs av skummjölk och därför innehåller samma ingredienser som mjölkprodukter, har detta visat sig vara en mycket svår uppgift även när mycket avancerade metoder används.

Det kan också påpekas att kommissionens förordning (EG) nr 213/2001(1) av den 9 januari 2001 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller de metoder som skall användas för analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 2799/1999 innehåller en uttömmande förteckning över referensmetoder för analys av mjölk och mjölkprodukter i samband med den gemensamma organisationen av marknaden. Denna förteckning, som har tagits fram av expertgruppen inom förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter, omfattar metoder för att påvisa förfalskningar, t.ex. metoder för att spåra främmande fetter i mjölkfett samt vasslepulver och kärnmjölkspulver i mjölkpulver, eller komjölk i ost som är tillverkad av mjölk från tackor, getter eller bufflar. Expertgruppen håller också på att utveckla andra metoder för att kunna skärpa kontrollerna. Dessa metoder spelar en viktig roll i de kontroller som genomförs i samband med olika stödordningar inom mjölksektorn.

GFC håller för närvarande också på att validera metoder för bestämning av fetthalten i bredbara fetter (blandningar av smör och margarin).

En översikt över GFC:s nuvarande verksamhet på livsmedelsområdet kan tillhandahållas från livsmedelsenheten vid Gemensamma forskningscentrets institut för konsumenthälsa och konsumentskydd.

(1) EGT L 37, 7.2.2001.