ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0668/01

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till rådet

(8 mars 2001)

Ämne: Europeiska rådet i Lissabon och pensionssystemens hållbarhet

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade rådet att ge högnivågruppen för socialt skydd i uppdrag att stödja detta [socialt skydd] samarbete och som en första prioritet, på grundval av ett meddelande från kommissionen, förbereda en studie av den framtida utvecklingen av det sociala skyddet ur ett långtidsperspektiv och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt pensionssystemens hållbarhet med olika tidsramar fram till 2020 och längre, om så behövs. Hade det lagts fram en lägesrapport i december 2000 och vilken är den fastställda tidsplanen för högnivågruppens framtida arbete?

Svar

(13 juli 2001)

Högnivågruppen för socialt skydd förelade rådet (sysselsättning och socialpolitik) en lägesrapport om den framtida utvecklingen av det sociala skyddet (pensioner) i november 2000, vilken rådet sedan överlämnade till Europeiska rådet i Nice i december 2000.

Denna arbetsgrupp har sedan ersatts av Kommittén för socialt skydd vilken fortsätter behandlingen av pensionssystemens hållbarhet som ett viktigt ärende på dagordningen.

En andra lägesrapport i form av en preliminär undersökning om pensionernas hållbarhet på sikt, på grundval av medlemsstaternas bidrag, förelades rådet (sysselsättning och socialpolitik) den 6 mars 2001 och överlämnades till Europeiska rådet i Stockholm den 2324 mars 2001.

Inför Europeiska rådet i Göteborg i juni förbereder Kommittén för socialt skydd för närvarande en mer omfattande rapport om pensionssystemens hållbarhet. Ytterligare en rapport väntas inkomma till rådet i september 2001 på grundval av ett meddelande från kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1192/01

från Robert Goebbels (PSE) till kommissionen

(19 april 2001)

Ämne: Franska skatteregler inskränker friheten att tillhandahålla tjänster för gemenskapens försäkringsbolag

Kommissionen meddelade den 12 februari 2001 i sitt svar på fråga E-3819/00(1) att den hade skickat ett brev, daterat den 30 oktober 2000, till de franska myndigheterna (med en svarsfrist på två månader) om franska skatteregler för finans- och försäkringsbolag med hemvist utanför Frankrike.

Det har nu gått fem månader sedan brevet skickades. Har kommissionen fått något svar?

Kan kommissionen i så fall redogöra för de franska myndigheternas kommentarer? Vad avser kommissionen att göra i frågan?

(1) Se s. 11.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 juni 2001)

Kommissionen har mottagit de franska myndigheternas yttrande beträffande den formella underrättelsen i fråga. I sitt svar tillkännagav de franska myndigheterna att de är beredda att anpassa skattereglerna gällande avgiftsbefrielse på de inkomster som avses i artikel 125 a och 125-0 a i den allmänna skattelagstiftningen. De betonar dock att denna fråga måste undersökas samtidigt med frågan om utnämningen av ett skatteombud vad gäller tecknande av livförsäkringar.

De franska myndigheternas svar är utreds för närvarande och resultaten av denna granskning kommer att underställas kommissionen, som sedan fattar beslut om den fortsatta behandlingen av ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0745/01

från Michel Hansenne (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Informationssamhället

Forum för informationssamhället lät nyligen publicera en rapport med titeln A European Way for Information Society. I den belyses alla de ekonomiska, samhälleliga, kulturella och medborgerliga utmaningar som informationssamhället och den därtill hörande tekniken innebär.

Tänker kommissionen offentliggöra ett meddelande utifrån denna rapport?

Hur tänker kommissionen inom ramen för sina befogenheter följa upp rekommendationerna i rapporten?

Vad står på programmet för Forum för informationssamhället under 2001?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(19 juni 2001)

Vid en presskonferens i Bryssel den 23 mars 2000, med kommissionsledamoten med ansvar för företag och informationssamhället och ordföranden för Forum för informationssamhället (ISF) välkomnade kommissionen den rapport (A European Way for the Information Society) som ISF nyligen lagt fram. Rapporten har även diskuterats vid den konferens om Information Society, Globalisation and Sustainable Development: The Promise of the European Way (informationssamhället, globaliseringen och hållbar utveckling: löftet om en europeisk väg) som ägde rum den 6 oktober 2000, i samband med världsutställningen i Hannover (EXPO).

Hittills har ungefär 7 500 exemplar av rapporten skickats ut till yrkesfolk och fackförbund, men också till vissa institutioner inom nationella och lokala förvaltningar, till bibliotek, skolor och universitet.

Ett antal av de rekommendationer som ingår i ISF:s senaste rapport har tagits upp och omsatts i praktiken inom ramen för eEurope-initiativet, bland annat de som avser billigare tillgång till elektroniska nätverk, livslångt lärande, samhällsinformation på nätet och europeiskt digitalt innehåll.

För närvarande har kommissionen inte för avsikt att lägga fram något särskilt meddelande utgående från sådana rapporter, utan undersöker i stället andra alternativ för att omsätta rapportens viktigaste rekommendationer i praktiken.

Kommissionen undersöker för närvarande hur man skulle kunna höja ISF:s profil mot bakgrund av de minskade mänskliga och ekonomiska resurser som den förfogar över för att stöda forumet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0713/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Stöd till kampen mot aids genom ställningstagande till förmån för Sydafrikas läkemedelslag

I ett svar på tidigare frågor som jag ställt till kommissionen (E-2316/00)(1) svarade Lamy den 29 september 2000 att Trips-avtalet erbjuder det mått av flexibilitet som behövs för att folkhälsans intressen skall kunna tillvaratas, bland annat genom att under vissa betingelser göra det obligatoriskt att bevilja tillstånd. Är Ni inom denna ram och mot bakgrund av allvaret i en situation där 4,3 miljoner sydafrikaner lider av aids, beredda att stöda den sydafrikanska regeringens läkemedelslagstiftning?

Om så är fallet: är Ni beredda att föra ut detta till den sydafrikanska regeringens kännedom och är Ni beredda att samtidigt låta Sydafrikas regering få veta att grunden för kommissionens politik inte längre utgörs av den skrivelse som lord Brittan på kommissionens vägnar den 23 mars 1998 tillställde Sydafrikas regering och där det påpekades att det skulle ha en negativ inverkan på den europeiska läkemedelsindustrins intressen om den nya läkemedelslagen av 1997 infördes?

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 19.

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(4 april 2001)

Kommissionen anser att internationellt skydd av immateriella rättigheter är synnerligen viktigt för att uppmuntra investeringar i forskning om och utveckling av läkemedel och vaccin inriktade på livshotande överförbara sjukdomar. Kommissionen anser att Trips-avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter erbjuder de länder som är medlemmar i Världshandelsorganisationen det mått av flexibilitet som behövs för att folkhälsans intressen skall kunna tillvaratas, bl.a. genom att göra det obligatoriskt att bevilja licenser under vissa förutsättningar, vilka fastställs i

artikel 31 i Trips-avtalet. Även om kommissionen fäster stor vikt vid att Trips-avtalet genomförs till fullo uppmuntrar den därför inte medlemmarna i Världshandelsorganisationen att anta immaterialrättslig lagstiftning som är striktare än vad avtalet kräver.

Den skrivelse i vilken den tidigare kommissionärsledamoten för handel tog upp frågan huruvida lagen om ändring av Sydafrikas läkemedelslag är förenlig med Trips-avtalet skickades i mars 1998. Såvitt kommissionen vet har denna skrivelse aldrig besvarats. Kommissionen anser inte att det finns mycket mening i att dra tillbaka en skrivelse skrivelsen finns. Nuvarande kommission har gjort bekämpning av större överförbara sjukdomar till en prioriterad fråga. I detta syfte har kommissionen utarbetat en övergripande strategi för att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård och antagit ett handlingsprogram (vilket är tillgängligt på http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2001/com2001_0096en01.pdf.).

När det gäller den sydafrikanska regeringens problem med hiv- och aids-epidemin och de sociala och ekonomiska följder som är förknippade med dessa har kommissionen under lång tid tillhandahållit Sydafrika omfattande stöd genom ett bilateralt samarbetsprogram. Kommissionen kommer att fortsätta med detta och är beredd att öka stödet om Sydafrika så önskar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1806/01

från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Upphandling i hela Europa

Mycket ofta vänder sig intresserade företagare till mig för att få uppgifter om aktuella upphandlingar. Jag brukar prenumerera på tidskriftsserien Europa Kontakt där många av upphandlingarna offentliggörs. Tidskriften ges emellertid ut endast en gång i månaden, och flera av upphandlingarna är då inte längre aktuella.

Dessutom använder jag mig också av TED:s webbsida för att få uppgifter om aktuella upphandlingar, men det är emellertid ett tämligen tidskrävande sätt. Kan kommissionen ange ytterligare källor där man på ett billigt och snabbt sätt kan få information om de mest aktuella upphandlingarna och leveranserna? Skulle det vara möjligt att automatiskt bli informerad per E-post om nya upphandlingar?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 juli 2001)

Kommissionens målsättning är att information om offentlig upphandling skall spridas i så stor utsträckning som möjligt och att det skall vara enkelt att delta i upphandlingen, och kommissionen arbetar också kontinuerligt för detta.

Enligt gemenskapens gällande lagstiftning skall alla EU-täckande anbudsinfordringar som omfattas av direktiven på området ifråga offentliggöras i tillägget till EGT (S-delen av EGT). EGT S finns för närvarande både på cd-rom (till försäljning) och på Internet via TED-databasen (gratis).

EGT S på cd-rom finns som prenumeration antingen i form av en daglig utgåva (5 ggr/vecka) eller som utgåva två gånger i veckan (onsdagar och lördagar).

Försäljningsombuden för Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (EUR-OP) och andra mellanled över hela världen som är licensinnehavare för TED erbjuder sina kunder fördelaktiga tjänster som är skräddarsydda för olika behov, t.ex. automatiska meddelanden om nya upphandlingar som svarar mot särskilda profiler.

EUR-OP, som administrerar denna tjänst, har för avsikt att introducera en förbättrad version i början på nästa år.

EUR-OP står gärna till tjänst med ytterligare information(1).

(1) http://eur-op.eu.int/general/en/index.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1626/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Standardisering och främjande av olivolja

Kan kommissionen redogöra för hur stor del av gemenskapsstödet som Grekland hittills har utnyttjat när det gäller standardisering av olivolja, och hur stor är denna andel i jämförelse med andra olivoljeproducerande länder?

Kan kommissionen vidare redogöra för hur stor del av gemenskapsanslagen som man har för avsikt att avsätta för Greklands del, när det gäller standardisering och främjande av olivolja inom ramen för de regionala handlingsprogrammen under åren 20002006?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

På strukturåtgärdsnivå har kommissionen inte delfinansierat verksamhet som syftar till standardisering av olivolja. Det är dock inte uteslutet, när det gäller den nya programperioden 20002006, att investeringar som avser standardisering av olivolja kommer att föreslås. Det är dock ännu för tidigt i det skede programplaneringen nu befinner sig att känna till detaljer och den ekonomiska omfattningen av sådana investeringar. Sådana uppgifter blir offentliga när anbudsinbjudan till potentiella investerare offentliggörs, när deras förslag mottas och godkänns av förvaltningsmyndigheten för det operativa progammet för landsbygdsutveckling dit i princip sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter hör.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0586/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(21 februari 2001)

Ämne: Missbildningar hos nyfödda barn på Sicilien

Pediatriska kliniken på sjukhuset Muscatello i Augusta har offentliggjort uppgifterna för 2000 om missbildningar hos nyfödda barn på Sicilien. Situationen i industritriangeln Augusta-Melilli-Priolo är mycket oroväckande, eftersom andelen av missbildningar hos nyfödda närmar sig 6 %, medan Världshälsoorganisationen betraktar en andel på 2 % som gränsen för alarmerande.

Har man på gemenskapsnivå infört bestämmelser och/eller vidtagit åtgärder för att skydda hälsan hos befolkningen i kraftigt industrialiserade områden? Finns det gemenskapsinsatser för att förebygga och behandla missbildningar hos nyfödda?

Kan kommissionen ingripa i syfte att åtgärda den allvarliga situation som beskrivs ovan?

Kompletterande svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(15 maj 2001)

Kommissionen bidrar till att skydda människors hälsa, också när det gäller fosterskador. Insatserna innefattar följande områden:

- Miljölagstiftning, bland annat kontroll av sådana kemiska och fysiska agens som potentiellt kan orsaka allvarliga fosterskador.

- Arbetsmiljölagstiftning.

- Insatser på folkhälsans område, bland annat förebyggande verksamhet (hälsofrämjande åtgärder, åtgärder mot alkohol, tobak o.s.v.) och övervakning av fosterskador. Kommissionen stöder för närvarande det s.k. Eurocat-projektet, som är ett program för epidemiologisk uppföljning av kongenitala missbildningar i Europa. Projektet har fått bidrag från gemenskapen inom ramen för gemenskapens åtgärdsprogram för sällsynta sjukdomar 19992003. En av parterna i projektet är den sicilianska instans som registrerar kongenitala missbildningar. När det gäller behandling av fosterskador föreskrivs det i artikel 152 (f.d. artikel 129) i EG-fördraget att gemenskapen skall respektera medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård när den handlar på folkhälsoområdet.

- Gemenskapen stöder också aktivt forskning som skall öka kunskaperna om fosterskador. Inom det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration har kommissionen bland annat finansierat en samordnad verksamhet för utvärdering av prenatal diagnostik av kongenitala missbildningar med ultraljudsundersökning av fostret. Två italienska centra från Florens och Padua deltar i projektet, som samordnas av universitetet Louis Pasteur i Strasbourg, Frankrike.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0719/01

från Frédérique Ries (ELDR) till rådet

(14 mars 2001)

Ämne: Barn som bortförts över nationsgränser och fallet med barnen Limet/de Brouwer i Kenya

Maria de Brouwer, som då var belgisk medborgare, lämnade Belgien 1994 för att börja ett nytt liv i Kenya och separerade därvid från sin make och sina tre barn.

Barnens far, Olivier Limet, fick vårdnaden om barnen, vilket stadfästes av appellationsdomstolen i Bryssel 1997.

Alltsedan den 9 augusti 1998 har fru de Brouwer, som däremellan blivit kenyansk medborgare, vägrat att låta barnen återvända till sin far och hindrat dem att ha några som helst kontakter med fadern och nära släktingar i Belgien.

Det belgiska rättsväsendet har utfärdat en internationell arresteringsorder mot fru de Brouwer och en utlämningsorder mot henne för tagande av gisslan. Hon har också ådömts ett fängelsestraff.

De kenyanska myndigheterna har via landets justitiekansler (attorney general) ur juridisk synvinkel protesterat mot det belgiska beslutet och ställt barnen under kenyansk domstols beskydd.

Alltsedan sommaren 1998 har de tre barnen inte träffat sin far.

Kunde detta fall föras på tal vid sammanträffanden med kenyanska tjänstemän på alla nivåer och kunde Kenyas myndigheter uppmanas göra sitt yttersta för att fallet skall få en utgång som tillfredsställer alla parter, i enlighet med konventionen om barnets rättigheter, där det står att varje barn har rätt att ha kvar den direkta kontakten med båda föräldrarna, i det fall att barnet skilts åt från endera eller vardera av dem?

Svar

(13 juli 2001)

Rådet vill gärna upplysa den ärade parlamentsledamoten om att Haagkonventionen av den 25 oktober 1981 rörande de civila aspekterna på internationella bortförandet av barn varken har undertecknats eller ratificerats av Europeiska gemenskapen. Europeiska gemenskapen har heller inte ingått bilaterala avtal med tredje land som reglerar aspekterna på bortförande av barn.

Det rör sig alltså om en fråga som bör undersökas mot bakgrund av gällande överenskommelser mellan medlemsstaterna och tredje land.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1550/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(28 maj 2001)

Ämne: Uppförande av radaranläggning på Ipsario på Thasos

Den civila luftfartsmyndigheten och transportministeriet har beslutat att uppföra en radaranläggning med en area på 130 kvadratmeter i ett 3 000 kvadratmeter stort inhägnat område på berget Ipsario på ön Thasos, som har föreslagits för nätverket Natura 2000. Till följd av detta har Thasos borgmästare och öns invånare lämnat in protester som gäller de negativa effekterna på och misshushållningen av miljön, det överhängande hotet mot skyddade växter och de risker som är förknippade med den elektromagnetiska strålningen.

I sitt klagomål till Kavalas allmänna åklagare uppmärksammar öns invånare flera överträdelser, som att man under arbetet inte har respekterat de miljövillkor som fastställts av landshövdingen, inte har innehaft erforderligt tillstånd från den arkeologiska myndigheten och inte har följt miljöskyddslagarna.

I syfte att skydda regionen, som beskrivs som särskilt naturskön, frågas kommissionen följande:

1. Har alternativa lösningar undersökts när det gäller radaranläggningens uppförande?

2. Kan kommissionen undersöka om man vid arbetena på Ipsario följer miljöskyddsbestämmelserna, exempelvis direktiv 92/43/EEG(1), och kan den, om så inte är fallet, ingripa, så att uppförandet av radaranläggningen kan stoppas och landskapet återställas?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 juli 2001)

De grekiska myndigheterna har föreslagit berget Ypsari i Thassos som ett område som borde upptas i nätet Natura 2000 i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. De nationella myndigheterna bör således se till att områdets bevarandevärde inte skadas av verksamhet i området.

Kommissionen kan inte upplysa parlamentsledamoten om alternativa lösningar har undersökts för ifrågavarande projekt eftersom en sådan undersökning i första hand faller under medlemsstaternas behörighet. För att kommissionen på ett lämpligt sätt skall kunna behandla klagopunkterna uppmanar den ändå parlamentsledamoten att inkomma med mer exakta upplysningar om projektets eventuella inverkan på ovan nämnda område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0227/01

från Rosemarie Müller (PSE) till kommissionen

(5 februari 2001)

Ämne: Fri rörlighet för funktionshindrade personer

Handikapporganisationerna klagar över det, på grund av olika administrativa hinder är svårt för funktionshindrade personer att utnyttja rätten till fri rörlighet och rätten till att kunna arbeta var de vill inom EU. Problem uppstår särskilt då dessa personer flyttar tillbaka till sitt ursprungsland, eftersom de socialbidrag som tidigare beviljats i ursprungslandet, och som upphört under utlandsvistelsen, är svåra att få tillbaka. Den funktionshindrade måste först gå igenom ett nytt mödosamt ansökningsförfarande.

Därför tillfrågas kommissionen följande:

1. Känner kommissionen till att det finns rättsliga och förvaltningstekniska hinder som gör det svårt för funktionshindrade personer att utnyttja sin rätt till fri rörlighet?

2. Vet kommissionen hur man skulle kunna åtgärda detta?

3. Tänker kommissionen föreslå att man ändrar lagstiftningen så att dessa problem avskaffas, och i så fall, när kan man hoppas på att få se ett sådant förslag till ändring?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 mars 2001)

Kommissionen har inte mottagit några klagomål om rättsliga eller administrativa hinder som gör det svårt för funktionshindrade personer att utnyttja sin rätt till fri rörlighet eller sin rätt att kunna välja arbetsplats inom gemenskapen.

Om parlamentsledamoten känner till några särskilda fall vore kommissionen tacksam att få uppgifter om dessa. Det skulle göra det möjligt att undersöka om det har skett en överträdelse av gemenskapens lagstiftning, och om så är fallet, att besluta om vilka åtgärder som bör vidtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0263/01

från Lord Inglewood (PPE-DE) till rådet

(14 februari 2001)

Ämne: Rätt till ersättning vid vidareförsäljning

Hur skall nettoförsäljningspriset beräknas enligt förslaget till direktiv om rätt till ersättning vid vidareförsäljning, vid en vidareförsäljning där personer som ingår i två eller flera nationella system för moms och/eller försäljningsskatt är inblandade? Hur kommer ersättningen att beräknas om bestämmelser om moms eller försäljningsskatt ännu inte antagits?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0257/01, E-0259/01, E-0261/01 och E-0263/01

(13 juli 2001)

De frågor som den ärade parlamentsledamoten ställer rör ärenden som fortfarande ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde och svaren kan därför variera beroende på medlemsstaternas åtgärder vid genomförandet av direktivet om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt), liksom även beroende på andra relevanta bestämmelser i nationell lagstiftning.