SKRIFTLIG FRÅGA E-1140/01

från Giles Chichester (PPE-DE) till kommissionen

(10 april 2001)

Ämne: Uppskattningar av kostnadseffekter

Anser kommissionen att den har tillräckliga förutsättningar för att uppskatta kostnadseffekterna för alla lagstiftningsförslag som kommer att påverka affärsvärlden och industrin? Om inte, vilken forskning håller på att ske om möjliga metoder och när kommer denna forskning att ge resultat? Håller kommissionen med om att sådana uppskattningar snarare bör göras av oberoende experter med erfarenhet från affärsvärlden än av kommissionen själv?

Svar från Erkki Liikanen p kommissionens vägnar

(8 juni 2001)

Som frågeställaren vet, utvecklade kommissionen redan 1986 ett system för bedömning av näringslivseffekter, BIA (Business Impact Assessment). Systemet fick sin nuvarande form efter en översyn 1990, varvid det beslutades att en bedömning av näringslivseffekter skulle vara en obligatorisk del av lagförslag som kunde få stora konsekvenser för näringslivet.

Vid bedömningen av näringslivseffekterna måste kommissionen besvara ett antal frågor om vilka de troliga effekterna av ett lagförslag kommer att bli för näringslivet, bland annat vad näringslivet kommer att behöva göra för att anpassa sig till det. För att denna fråga skall kunna besvaras, rekommenderas (i den utgivna BIA-vägledningen) att kvantitativa uppskattningar skall utarbetas när det gäller vilka anpassningskostnader och administrativa utgifter som förslag kan förväntas innebära för näringslivet.

Trots att systemet för bedömning av näringslivseffekter över åren har visat sig vara ett användbart verktyg för bedömning av effekter av lagstiftning på näringslivet, inbegripet kostnadseffekter, har det också efter hand visat sig att systemet har vissa tydliga begränsningar.

Mot denna bakgrund startade kommissionen ett pilotprojekt rörande bedömning av näringslivseffekter i september 2000. Det kommer att pågå fram till februari 2002, och skall lägga fram sina preliminära slutsatser under hösten 2001. Syftet med detta pilotprojekt är att effektivisera och förstärka metoderna och tekniken för bedömning av näringslivseffekter.

Ett av de viktigaste målen med pilotprojektet är att undersöka behovet av ett mer systematiskt förhållningssätt till ekonomisk analys som ett verktyg för att bedöma de kvantitativa effekterna (kostnader och vinster) av lagförslag. Man skall undersöka fördelar med och begränsningar för olika sorters ekonomisk analys, såsom kostnadsanalys, lönsamhetsanalys och analys av anpassningskostnader.

Pilotprojektet drar fördel av praktiska erfarenheter av ett antal utvalda lagförslag som är under utarbetande på kommissionen, och för vilka olika slags ekonomiska studier påbörjats. Den pågående forskningen innefattar också en genomgång av relevant litteratur och god praxis i gemenskapens och OECD:s medlemsstater. Därför startade kommissionen som en del av sitt BEST-projekt i februari 2001 även ett projekt i rörande bedömning av näringslivseffekter i medlemsstaterna, för att kunna dra nytta av kunskaper om god praxis och av erfarenheter när det gäller två huvudpunkter inom effektanalys, nämligen analys av ekonomiska effekter och extern konsultation. En delrapport kommer att läggas fram vid en workshop den 26 juni 2001, som parlamentet kommer att inbjudas till.

Forskningen inom ramen för pilotprojektet ligger helt i linje med kommissionens delrapport till Europeiska rådet i Stockholm om en bättre och enklare lagstiftning(1). Denna rapport var kommissionens första svar på en begäran från Europeiska rådet i Lissabon förra våren om att den till 2001 skulle lägga fram en strategi när det gäller koordinerade åtgärder för att förenkla lagstiftningen. I rapporten ställer kommissionen upp huvudprinciperna för hur gemenskapens lagstiftning skall förbättras och förenklas. En av de principer som kommissionen har för avsikt att börja tillämpa är den att utföra omfattande konsultationer och bedömning av effekter innan ett förslag läggs fram. Dessa effektbedömningar bör vara fullständiga, objektiva och öppna för insyn, och bör inbegripa både kvalitativ och kvantitativ analys.

På grundval av de principer som drogs upp i delrapporten till Stockholm kommer kommissionen att till Europeiska rådet i Laeken i slutet av 2001 lägga fram en mer detaljerad åtgärdsplan om förbättring och förenkling av lagstiftningen. I planen kommer man också att ta hänsyn till de rekommendationer som ges i den kommande vitboken om olika styrelseformer i EU.

När det gäller frågan om huruvida bedömning av effekter skall utföras av oberoende experter eller kommissionen själv, är kommissionen av den åsikten att den slutliga bedömningen av effekter av lagförslag bör utföras av kommissionen själv. Dock bör åsikter inhämtas från olika externa experter (t.ex. inom naturvetenskap, teknik, miljö och sociala frågor) när det gäller såväl särskilda frågor som insamlande av uppgifter (t.ex. om anpassningskostnader för näringslivet). Detta synsätt står i överensstämmelse med erfarenheter av system för bedömning i flera OECD-länder, såsom Storbritannien och USA.

Kommissionen är mycket engagerad i bedömningen av kostnader och vinster med föreslagna lagstiftningsåtgärder (i den mån de är möjliga) för alla berörda parter, inklusive näringslivet. Dessutom anser den att sådana bedömningar skulle kunna vara en god hjälp att kontrollera vilka kostnaderna och vinsterna blir om man varierar stränghetsgraden hos föreslagna lagstiftande åtgärder, eftersom sådan information skulle kunna användas genom hela beslutsfattandeprocessen. Kvalitet och förenkling när det gäller lagar på gemenskapsnivå är faktiskt en fråga som berör alla, och som kräver en gemensam insats från alla Europeiska unionens institutioner.

(1) KOM(2001) 130 slutlig.