ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0077/99

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(27 januari 1999)

Angående: Rivning av historiskt värdefull grekisk byggnad i Skopje

Den 12 januari 1999 rev myndigheterna i staden Resna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ett av de historiskt mest värdefulla grekiska minnesmärken som finns i detta land. Det rör sig om en grekisk pojkskola där grekiska elever från Pelagonia-området studerade redan år 1800 och i vilken den upplyste munken och motståndskämpen Kosmas Aitolos undervisade. Den revs med tillstånd från f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens utbildningsministerium (efter ett summariskt förfarande).

Denna gärning skall läggas till en rad provocerande handlingar som regeringen i Skopje utfört mot den grekiska kulturens minnesmärken i detta land. Nyligen tog man bort (återigen i staden Resna) de grekiska inskrifterna från Agios Georgios-kyrkan (som byggdes 1842) och från minnesstenarna över greker på Agia Triada-kyrkogården. Kan kommissionen upplysa mig om hur den tänker agera för att få f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att rätta sig efter ett sätt att uppföra sig som är i linje med ett riktigt europeiskt land, särskilt med tanke på att landet får ett generöst finansiellt stöd inom ramarna för Phare-programmet, men även från Europeiska investeringsbanken?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(1 mars 1999)

Kommissionen har fått kännedom om de händelser i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som frågeställaren nämner, däribland rivningen av ett av de grekiska kulturminnesmärkena i landet. Kommissionen har genom sin utsände på platsen haft kontakt med chefen för Greklands förbindelsekontor i Skopje och har fått veta att denne gjort en demarsch hos landets myndigheter eftersom det hela är en bilateral fråga.

Beroende på vilka åtgärder som eventuellt kommer att vidtas till följd av dessa händelser kan kommissionen vid behov överväga att inrikta de verksamheter som inom ramen för PHARE-programmet pågår på det kulturella området på ett sådant sätt att de även bidrar till skyddet av de grekiska minnesmärkena i landet. Framöver kommer PHARE-medel dock inte längre att användas för kulturella ändamål.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0638/99

från Hanja Maij-Weggen (PPE) till kommissionen

(16 mars 1999)

Angående: Gripandet av en människorättsaktivist i Indonesien

Är kommissionen medveten om gripandet av den fredlige förkämpen för mänskliga rättigheter Izack Windesi, tillsammans med åtta andra, i Irian Jaya?

Är kommissionen beredd att hos de indonesiska myndigheterna begära informationer om vad dessa personer anklagas för och på vilket sätt den följande rättegången kommer att genomföras?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(19 april 1999)

Kommissionen är underrättad om att Izack Windesi tillsammans med ett antal andra aktivister greps i Irian Jaya i februari 1999 och fortfarande är frihetsberövad. Kommissionen försöker för närvarande i samarbete med medlemsstaterna att inhämta så mycket information som möjligt i syfte att ta kontakt med de indonesiska myndigheterna i detta ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0107/99

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) , Raimo Ilaskivi (PPE) , Jyrki Otila (PPE) och Kirsi Piha (PPE) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Eurosedlar och euromynt ett år tidigare än planerat

Vissa medlemsstater har med rätta föreslagit att eurosedlarna och euromynten skall tas i bruk ett år tidigare än planerat. För att det skall finnas tillräckligt med tid att trycka de sedlar och mynt som behövs borde tidsplanen snabbt tas upp till ny behandling. Ämnar kommissionen vidta åtgärder för att förkorta övergångsperioden till euron med ett år och ämnar den förbereda frågan så att de nödvändiga besluten kan fattas före det finska ordförandeskapet?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(16 mars 1999)

I artiklarna 10 och 11 i rådets förordning (EG) 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron(1) sägs att sedlar och mynt i euro skall sättas i omlopp den 1 januari 2002. Detta datum bestämdes efter omfattande överläggningar med alla berörda parter.

På några medlemsstaters initiativ togs frågan åter upp vid Ekofin-rådets möte den 18 januari 1999. Debatten i rådet, där även Europeiska centralbanken deltog, visade att det finns ett betydande motstånd mot att tidigarelägga införandet av sedlar och mynt i euro. Detta anses varken tekniskt genomförbart eller önskvärt, eftersom alla berörda har anpassat sin strategi för att byta valuta till rådets tidsplan. Kommissionen gavs i uppdrag att utreda frågan vidare och kommer att lägga fram en rapport senare.

(1) EGT L 139, 11.5.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0162/99

från Antonios Trakatellis (PPE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Förseningar vid utbetalning av EU-stöd till jordbruket

I det system som tillämpas i dag förekommer det betydande förseningar vid utbetalningen av EU-stöd till det grekiska jordbruket. Nyligen har dessutom utbetalningen av EU-stöd till vete, bomull, m.m. senarelagts vid två tillfällen, vilket lett till att producenterna lidit skada. Inom det grekiska jordbruksdepartementet pågår förberedelser för att från och med april 1999 ta ett nytt system för utbetalning av EU-stöd i bruk, ett system som skall ersätta det gamla.

1. Känner kommissionen till dessa stora förseningar vid utbetalningen av EU-stöd till jordbrukarna i Grekland och förekommer sådana förseningar även i andra medlemsstater?

2. Vilka åtgärder kan kommissionen vidta för att förhindra förseningar vid utbetalningen av stödet till jordbrukarna i Grekland, och till jordbrukarna i allmänhet, och hur kan de skydda sig mot sådan kutym?

3. Vad beror förseningarna på och hur bedömer kommissionen tillämpningen av det befintliga systemet för utbetalning av EU-stöd till jordbrukarna i Grekland?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 mars 1999)

1. Kommissionen känner inte till någon särskild situation i Grekland jämfört med andra medlemsstater när det gäller försenade utbetalningar av jordbruksstöd.

2. För att få medlemsstaterna att genomföra betalningarna till jordbrukarna i tid har kommissionen infört ett system som beskrivs i artikel 4 i förordning (EG) 296/96 av den 16 februari 1996 om de uppgifter som medlemsstaterna skall sända in för månatlig bokföring av de utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och upphävande av förordning (EEG) 2776/88(1), i vilken det fastställs ekonomiska bestraffningar för de medlemsstater som inte iakttar de fastställda tidsfristerna för utbetalning av jordbruksstöd till stödmottagarna. Grekland hör till de medlemsstater som till följd av sådana förseningar har drabbats av ekonomiska bestraffningar.

3. Kommissionen gör den bedömningen att det är absolut nödvändigt att avsevärt förbättra förvaltning och utbetalning av gemenskapsstöd till jordbruket i Grekland. Faktum är att den grekiska administrationen håller på att upprätta nya utbetalningsställen, och kommissionen håller på att utvärdera dessas effektivitet, vilket inom kort bör leda till en förbättring av situationen i Grekland.

(1) EGT L 39, 17.2.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1075/99

från Anne McIntosh (PPE) till kommissionen

(20 april 1999)

Angående: Kandidatländer

Kan kommissionen ge en uppskattning av i vilken utsträckning Ungern, Polen och Tjeckien uppfyller de kriterier som anges i Köpenhamnsöverenskommelsen och håller den överenskomna tidtabellen för anslutning till Europeiska unionen?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(3 maj 1999)

I sina återkommande rapporter från 1998 analyserar kommissionen i vilken utsträckning Ungern, Polen och Tjeckien uppfyller Köpenhamnskriterierna för anslutning.

Ungern uppfyller även fortsättningsvis de politiska kriterierna. Korruptionsbekämpningen behöver bli effektivare och romernas situation behöver förbättras. Landet kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi, och bör på medellång sikt kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom gemenskapen om nuvarande villkor för integrering av handeln bibehålls och den pågående omstruktureringen av företagen fortsätter. Införlivandet sker i en jämn takt, och har i allmänhet åtföljts av tillräckliga institutionella och finansiella bestämmelser för att underlätta genomförandet. Kommissionen anser att Ungerns stadiga framsteg innebär att landet i ett medellångt perspektiv kommer att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dock under förutsättning att framstegen fortgår och landet kan höja takten i införlivandet av miljöreglerna.

Polen uppfyller även fortsättningsvis de politiska kriterierna. Landet kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi, och bör på medellång sikt kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom gemenskapen om man påskyndar den ekonomiska omstruktureringen och även i fortsättningen undviker tvära kast i handelspolitiken. Införlivandetakten är ojämn och den administrativa och institutionella kapaciteten brister inom vissa viktiga områden, särskilt miljö, standardisering och statligt stöd. De framsteg som hittills har gjorts beträffande omstrukturering av industrin och rättsliga och inrikes frågor bör fortsättas. Kommissionen anser dock, om denna utveckling fortsätter, att Polen i ett medellångt perspektiv kommer att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför.

Tjeckien uppfyller även fortsättningsvis de politiska kriterierna, men romernas situation i landet måste förbättras. Landet kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi och bör på medellång sikt kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom gemenskapen, under förutsättnig att man kan förbättra företagsledandet och påskynda omstruktureringen av företagen. Landet bör kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, men man måste då kompensera förra årets långsamma framsteg genom att i ett högre tempo anta gemenskapens regelverk och förbättra därmed förknippade administrativa strukturer, särskilt när det gäller den inre marknaden, jordbruk och rättsliga och inrikes frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0734/99

från James Moorhouse (ELDR) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Bidrag till den turkiska europeiska stiftelsen

Kommissionen anmodas besvara följande:

1. Ger EU bidrag till den turkiska europeiska stiftelsen (Turkish European Foundation, TEF), ett organ som inrättats i London för att främja förbindelserna mellan EU och Turkiet, och i så fall med hur stora summor?

2. Om svaret på ovanstående är nej: skulle TEF kunna vara berättigat till bidrag, och har den kontaktat kommissionen i detta syfte?

3. Om TEF erhåller, eller är berättigad att erhålla, bidrag från EU, kan kommissionen förklara hur den kan säkerställa att TEF inte publicerar vilseledande eller felaktig information om Turkiet på EU-skattebetalarnas bekostnad?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(15 april 1999)

Gemenskapen finansierar inte den turkiska Europastiftelse (Turkish European Foundation) som har upprättats i London. Med anledning av en förfrågan från stiftelsen upplyste kommissionen dess verkställande direktör om att kommissionen inte kan bidra till utgifter som är förknippade med stiftelsens verksamhet. Kommissionen förklarade att det torde ankomma på de turkiska myndigheterna eller på det turkiska näringslivet att finansiera en verksamhet som är inriktad på att "upplysa allmänheten och officiella kretsar om anledningarna till Turkiets strävan att bli medlem i unionen och om anledningarna till att medlemsstaterna borde tillmötesgå denna strävan".
SKRIFTLIG FRÅGA P-0076/99

från Yvonne Sandberg-Fries (PSE) till kommissionen

(20 januari 1999)

Angående: Kommissionens förhållande till kommissionens informationskontor i Sverige

För mer än ett år sedan skrev chefen för Europeiska kommissionens informationskontor i Sverige ett brev till talmannen för Sveriges riksdag där riksdagsledamöters uttalande i svensk media i fråga om EU-skatt ifrågasattes. Kommissionens agerande fick då betydande uppmärksamhet i svensk media. I ett brev riktat till den svenske statsministern kritiserar Europeiska kommissionens ordförande ett uttalande som statsministern skulle ha gjort vid en intervju i ett svenskt nyhetsprogram. Detta till följd av Europaparlamentets avslöjande om oegentligheter och påstådda bedrägerifall inom kommissionen. Brevet refererar till ett ställningstagande som den svenske statsministern aldrig har uttalat. Som en direkt följd av denna tolkning och/eller översättningsfel som ursprungligen gjordes vid kommissionens kontor i Sverige har brevet från kommissionens ordförande fått mycket uppmärksamhet i svensk media.

Anser kommissionen med avseende på de ovan refererade händelserna att kommissionens informationskontor i Sverige fungerar tillfredställande?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0075/99 och P-0076/99 ingivna av Jacques Santer för kommissionen

(25. februari 1999)

Som parlamentsledamoten påpekar skickade kommissionens ordförande ett personligt brev till Sveriges statsminister Göran Persson. Det var inte alls ordförandens avsikt att ifrågasätta regerings- och statschefernas rätt att uttala sig om uppgifter i massmedia om förhållandena vid kommissionen. Ordförandens avsikt var enbart att ge den svenske statsministern sin syn på de uttalanden som han fått sig rapporterade. Ordföranden angav i brevet att kommentarerna gjordes med förbehåll för att statsministerns uttalande återgivits korrekt. Den svenske statsministern svarade sedan på ordförandens brev och klargjorde hur det låg till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0230/99

från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen

(12 februari 1999)

Angående: Medel till nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön

Nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön ("Network of urban forums for sustainable development") upprättades som ett svar på EG:s grönbok om stadsmiljö (KOM(90) 0218) och Femte åtgärdsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling - "Mot en hållbar utveckling" (KOM(92) 0023). Normalt sett skulle sekretariatsfunktionen ha genomförts genom att sluta ett avtal om tekniskt stöd med GD X; något sådant avtal slöts aldrig. Eftersom det inte fanns något sekretariat utförde det internationella institutet för stadsmiljö sekretariatsfunktionen.

1. Stödjer GD X det arbete som nätverket av fora för en hållbar utveckling av stadsmiljön utför?

2. Hur är det möjligt att det nödvändiga arbetet att samordna nätverkets verksamhet har utförts som en obetald verksamhet sedan 1995?

3. Hur är det möjligt att den organisation som utför samordningsaktiviteterna aldrig har fått något svar på sin begäran om betalning?

4. Varför slöts inte ett kontrakt med samordningsorganisationen beträffande dess arbete, trots ett muntligt åtagande från GD X:s sida?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(30 mars 1999)

1. Kommissionen ser positivt på det arbete som utförs av informationscentrumen för en hållbar stadsutveckling. Det rör sig om ett pilotprojekt med 19 deltagare. Under 1999 kommer kommissionen att utvärdera centrumen för att fatta beslut om deras framtid.

2. Informationscentrumen samordnas av kommissionen, närmare bestämt enheten för informationscentraler vid generaldirektorat X, som även har hand om carrefourkontoren för landsbygden (110 stycken) och euroinfoställena (85 stycken).

3. Internationella institutet för stadsmiljö i Delft lämnade in ett förslag till finansiering av centrumen till enheten för informationscentraler. Detta förslag kunde inte beaktas, eftersom det rör sig om uppgifter som måste skötas av kommissionen direkt. Institutet informerades muntligen om detta. Något skriftligt svar gavs aldrig eftersom de muntliga kontakterna med institutet, liksom med andra informationscentraler, vid den tidpunkten var så omfattande.

4. GD X har aldrig gjort muntliga utfästelser gentemot institutet när det gäller driften av centrumen, av samma skäl som angivits ovan i punkt 3.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0064/99

från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen

(27 januari 1999)

Angående: Gemenskapsstrategier om kärnkraft

Samtidigt som vissa länder strävar efter att avveckla sina kärnkraftsanläggningar, vilket tyder på en tillbakagång för denna energikälla inom västvärlden, förutspår kärnkraftsförespråkare att denna energiform inom högst två årtionden oundvikligen kommer att visa ett uppsving.

Debatten, som grundar sig mer på emotionella än på rationella argument, påverkar de faktiska förhållandena och framtidsutsikterna för en energikälla som är mindre förorenande än produktion av elektricitet utifrån kol, olja eller naturgas.

Kan kommissionen, i enlighet med sin behörighet på området för kärnenergi som fastställs i motsvarande lagtexter, uppge vilken ståndpunkt den har intagit och kommer att inta inför den allmänna opinionen i gemenskapen för att på ett korrekt sätt fastställa de verkliga fördelarna med kärnenergin och de problem som denna kan lösa mot bakgrund av den ökade efterfrågan på energi i världen?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(3 mars 1999)

Den nuvarande och framtida rollen för kärnkraften som energikälla i gemenskapen och världen studerades av kommissionen i dess meddelande om Europeiska unionens kärnkraftsindustri: Ett vägledande kärnkraftsprogram i enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget(1).

I detta dokument studeras särskilt kärnkraftsindustrins viktigaste egenskaper och dessutom identifieras de svagheter som industrin måste åtgärda.

(1) KOM(97) 401 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0587/99

från Nuala Ahern (V) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Begäran om information i anslutning till skriftlig fråga E-0370/98

Kan kommissionen, som tillägg till svaret den 27 mars 1998 på min skriftliga fråga E-0370/98(1), lämna en lista över de frivilligorganisationer som, under de senaste fem åren, framfört oro över transporter av kärnmaterial till den ständiga arbetsgruppen för säker transport av radioaktivt material i EU? Vilka skäl till oro framfördes av dessa organisationer, och vilka åtgärder vidtogs av den ständiga arbetsgruppen eller av kommissionen med anledning av detta?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(3 maj 1999)

Frågeställaren är välkommen att ta del av kommissionens svar på den skriftliga frågan P-3454/98 från parlamentsledamot Bloch von Blottnitz(2) vad gäller närmare uppgifter om hur den ständiga arbetsgruppen för transport av radioaktivt material arbetar.

Gruppen har under sitt arbete regelbundet undersökt vissa frivilligorgansiationers ståndpunkter, men de ämnen som har behandlats liksom de åsikter som har kommit fram är sekretessbelagda.

(1) EGT C 310, 9.10.1998, s. 55.

(2) EGT C 320, 6.11.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0666/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonder

De regioner vars inkomst per capita understiger 75 procent av den genomsnittliga inkomsten per capita i gemenskapen benämns "mål 1-områden" och åtnjuter betydande gemenskapsstöd.

I förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna KOM(98) 131(1) fastställs att man för att få reda på om denna tröskel överskridits eller inte skall beakta siffrorna från de senaste tre åren för vilka Eurostat förfogar över uppgifter.

För närvarande har man endast tillgång till uppgifter för åren 1994, 1995 och 1996.

Vilka siffror uppvisade regionen Katalonien för ovannämnda år?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0126/99

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Valet i Turkiet

I Turkiet hindrar polisen och andra myndigheter normal politisk partiverksamhet. Om detta har partiet Halkin Demokrasi Partisi, med en stark ställning särskilt inom det kurdiska området, rapporterat för Europaparlamentets ledamöter.

Ämnar kommissionen eller EU:s övriga institutioner sända observatörer till valet i Turkiet i april, och kommer de också att sändas till det kurdiska området?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(24 februari 1999)

Kommissionen har inte för avsikt att sända observatörer till valet i Turkiet den 18 april 1999. Kommissionen kommer emellertid att nära följa valprocessen. Kommissionen studerar för övrigt regelbundet och ingående samtliga frågor i samband med demokratiseringsprocessen i Turkiet, särskilt inom ramen för den återkommande rapporten om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning. Den första rapporten av detta slag antogs den 4 november 1998. Liksom för de andra kandidatländerna kommer en andra rapport att framläggas av kommissionen i slutet av 1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0533/99

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen

Under sammanträdesperioden i juni 1998 diskuterade och godkände Europaparlamentet betänkandet om konservindustrin för fiske- och vattenbruksprodukter i Europeiska unionen (A4-0137/98)(1). I slutsatserna till betänkandet uppmanade Europaparlamentet kommissionen och de ansvariga i medlemsstaterna att stärka reglerna och förbättra kontrollmekanismerna för de fiskeprodukter som saluförs inom unionen, och att på ett trovärdigt sätt se till att lagstiftningen gällande ursprungsreglerna för färskvaror och bearbetade produkter inom fiskesektorn respekteras.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder man vidtagit för att följa upp Europaparlamentets uppmaning, samt de resultat som uppnåtts?

(1) EGT C 210, 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0553/99

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(12 mars 1999)

Angående: Åldersgränser för personalrekrytering

Kan kommissionen garantera att den vid översynen av sina personalrutiner som skall ske de närmaste månaderna avskaffar de nuvarande diskriminerande åldersgränserna för personalrekrytering?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(8 april 1999)

Den 21 januari 1998 fattade kommissionen beslut(1) om principen att på sikt avskaffa åldersgränserna i meddelandena om uttagningsprov. I ett första steg har kommissionen lagt fast en åldersgräns på 45 år för alla uttagningsprov på grundnivå, efter förebild av det tillvägagångssätt som antogs av parlamentets presidium den 20 oktober 1997. Vid ett samråd mellan institutionerna om reflektionsgruppens rapport om personalpolitiken, förklarade sig de andra institutionerna villiga att höja åldersgränsen till 45 år. Man bör emellertid hålla i minnet att de andra institutionerna inte nödvändigtvis delar kommissionens principiella inställning vad beträffar att på sikt helt avskaffa åldersgränserna i meddelandena om uttagningsprov.

Frågan om åldersgränserna ska bli föremål för samråd mellan institutionerna under hösten 1999.

(1) SEK(97) 2416 och SEK(97) 2417.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0262/99

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(5 februari 1999)

Angående: Grekiskt operativt program för miljön

Jag ber kommissionen upplysa mig om utnyttjandegraden för delprogram 2 inom det operativa programmet för miljön (Förvaltning av den mänskliga miljön och kontroll av den förorenade atmosfären i Athen), samt om exakt vilka projekt som berörs. Jag skulle också vilja ha konkreta uppgifter om åtgärderna 2.3 (Skydd av luftmiljön i landet och i huvudstaden samt bullerkontroll) och 2.5 (Hantering av fast och giftigt avfall).

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(12 mars 1999)

Utnyttjandegraden för delprogram 2 i det operativa programmet för miljön inom gemenskapens stödramar för 1994-1999 för Grekland uppgår för närvarande till 44,6 %. Utnyttjandegranden för åtgärderna 2.3 och 2.5 uppgår till 60 % respektive 40 % och för hela det operativa programmet för miljön till 58 %.

Kommissionen översänder en förteckning över de projekt som hittills omfattas av åtgärderna 2.3 och 2.5 i nämnda operativa program direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.