ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0803/03

från Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI),Benedetto Della Vedova (NI) och Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: De kinesiska myndigheternas trakasserier mot Falun Gong-utövare och i synnerhet arresteringen av Liu Jie, som avled efter 11 dagar i fängelse

Sedan 1999 har följande inträffat:

- Enligt tillförlitliga offentliga uppgifter från Falun Dafa-informationscentret, Amnesty International och andra stora icke-statliga organisationer på internationell och nationell nivå inledde den kinesiske presidenten Yang Zemin förföljelseaktioner mot över 100 miljoner Falun Gong-utövare.

- Falun Dafa-informationscentret har undersökt läget och bekräftat att 578 Falun Gong-anhängare avlidit till följd av myndigheternas åtgärder.

- Enligt regeringskällor har 1 600 personer avlidit, medan andra sakkunniga talar om mycket högre siffror. Ett stort antal dödsfall beror på tortyr som tvångsmatning, dödliga droger eller prygel.

- Hundratusentals Falun Gong-utövare har fängslats och över 100 000 har dömts till tvångsarbete på arbetsläger utan rättegång.

I beaktande av:

- Den 6 februari 2003 arresterades den 37-åriga Falun Gong-utövaren Liu Jie och hennes man medan de från sin bil delade ut flygblad med nyårshälsningar med texten sanning, barmhärtighet, tolerans (Falun Dafas grundläggande principer) i staden Shuancheng i regionen Heilongjiang. Paret bortfördes i sin bil av polisen.

- Den 17 februari 2003 underrättade polisen Liu Jies familj om att hon avlidit i fängelset, trots att hennes hälsotillstånd varit utmärkt då hon fängslades 11 dagar tidigare.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Vad vet den generellt om trakasserierna mot Falun Gong-utövare i Kina sedan 1999, och mer specifikt om Liu Jie och hennes man?

- Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller ämnar den vidta för att få de kinesiska myndigheterna att omedelbart och utan förbehåll frige alla Falun Gong-utövare samt upphäva den strafflagstiftning och de administrativa lagar som utgör ett hot mot religionsfriheten i Kina?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 april 2003)

Kommissionen tackar parlamentsledamöterna för uppgifterna om Liu Jie och hennes make. Den håller sig fortlöpande underrättad om utvecklingen i fråga om Falun Gong-rörelsen, via rapporter från icke-statliga organisationer och från observatörer på plats.

Kommissionen följer noga utvecklingen av situationen i Kina när det gäller de mänskliga rättigheterna och anser att den under år 1996 inrättade bilaterala dialogen mellan unionen och Kina utgör en ram som är särskilt väl lämpad för diskussioner om till de mänskliga rättigheterna relaterade frågor som bekymrar unionen.

I samband med dialogen betonar unionen regelbundet den vikt den fäster vid respekten för yttrandefriheten och föreningsfriheten. Unionen har gjort den frågan till en av huvudfrågorna i dialogen och yrkar på att det inte skall vidtas några åtgärder som lägger hinder i vägen för utövandet av de rättigheterna.

Bland de individuella fall som unionen tagit upp inom ramen för dialogen finns ett antal anhängare av Falun Gong-rörelsen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0405/03

från Jan Dhaene (Verts/ALE) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Den internationella arkitekttävlingen Sentiers de l'Europe

1997 utlyste och samfinansierade kommissionen och regionen Bruxelles-Capitale den internationella arkitekttävlingen Les Sentiers de l'Europe med 50 procent var. Aukett + Art & Build vann tävlingen. Efter det att en av deltagarna i tävlingen och kommissionen anfört klagomål över att de bestämmelser som enligt artikel 13 i direktiv 92/50/EEG(1) gäller för sådana tävlingar inte följts, beslöt de belgiska myndigheterna den 12 april 2001 att upphöra med detta omtvistade upphandlingsförfarande.

De belgiska myndigheterna gav arkitektbyrån ODC uppdraget (värt EUR 2 478 935) att bygga Place de l'Union européenne (enligt tidningen Le Soir av den 24 juli 2000). Place de l'Union Européenne fanns med i förutsättningarna för arkitekttävlingen.

Räknar kommissionen med att kräva tillbaka 50 procent av finansieringen av denna tävling från regionen Bruxelles-Capitale, eftersom den belgiska staten har godkänt kommissionens klagomål (se skrivelse av den 19 februari 2001 från kommissionens generaldirektorat för den inre marknaden från Jill Michielssen till den tredje pristagaren)?

Gavs uppdraget till arkitektbyrån ODC för ritningarna till Place de l'Union Européenne (place J. Rey) i överensstämmelse med rådets direktiv 92/50 EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (d.v.s. fri rörlighet för tjänster)?

(1) EGT L 209, 24.7.1992, s. 1.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(21 maj 2003)

Parlamentsledamotens första fråga gäller European Footpaths internationella arkitekturtävling som blev föremål för klagomål till kommissionen. Efter att ha studerat fallet skickade kommissionen en formell anmälan till Belgien den 9 februari 2001. Till följd av det beslöt de belgiska myndigheterna att bryta kontraktet med vinnaren av tävlingen och tillkännagav att kommissionens invändningar var giltiga. Överklagandeförfarandet avslutades i och med ett beslut av kommissionen den 24 april 2002.

Av summan på 150 000 euro som EU-institutionerna utbetalade för tävlingen gick 101 875 euro till administrativa kostnader för att organisera tävlingen och 48 125 euro gick till priser till de bästa bidragen, varav 17 500 euro tilldelades vinnaren. Återbetalning kan endast krävas på det sistnämnda beloppet. Ett brev kommer att skickas till regionen Bryssel för att fastlägga avsikterna i frågan och om det är lämpligt kommer man att ansöka om återbetalning.

För det andra vill parlamentsledamoten veta om bestämmelserna i rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 följdes när det handlar om tilldelningen av ett annat servicekontrakt för designstudier för Europeiska unionens Plaza.

Kommissionen är i kontakt med de belgiska myndigheterna för att undersöka frågan och i synnerhet om kontraktet faller inom de ekonomiska ramar som direktivet ställer upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0492/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(21 februari 2003)

Ämne: Sättningar i vägen på delar av sträckan KorinthosTripolisKalamata

Med tanke på att det de senaste dagarna konstaterats sättningar i vägbanan på sträckan KorinthosTripolisKalamata skulle jag vilja be kommissionen att informera mig om följande:

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Har detta vägbygge finansierats med gemenskapsmedel och, om så är fallet, hur stora summor har betalats ut till dags dato?

- Har vägbyggets kvalitet kontrollerats av expertrådet för kvalitetskontroll (ESPEL)?

- Har det vid dessa kontroller gjorts några upptäckter av byggslarv och, i så fall, vilka åtgärder har de grekiska myndigheterna vidtagit för att avhjälpa bristerna före den senaste incidenten?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(9 april 2003)

På grund av den extrema väderleken i Grekland i början av 2003 har det varit svårt att fullfölja vissa projekt, särskilt vägarbeten, i flera regioner i Grekland.

De grekiska myndigheterna vill utreda situationen med hjälp av expertråd. Kommissionen har regelbunden kontakt med de grekiska myndigheterna och har begärt att bli informerade om resultaten av denna utredning.

Vissa sträckor av motorvägen mellan KorinthTripolisKalamata medfinansierades av Sammanhållningsfonden till ett belopp av 37 miljoner euro under 19931999. Planerna för arbetet i fråga har även medfinansierats till ett belopp av 6,5 miljoner euro av Europeiska unionen inom ramen för budgeten för att främja det transeuropeiska nätet under 19861987. Andra sträckor har medfinansierats

genom Europeiska regionala utvecklingsfonden inom ramen för det regionala operativa programmet för Peloponesos 19941999. De grekiska myndigheterna förväntas meddela stödbeloppet för dessa sträckor till kommissionen när slutrapporten om det här programmet har överlämnats.

Kommissionen har för närvarande ingen information om att expertrådet för kvalitetskontroll (ESPEL) kontrollerar projekt som rör bygget av den här motorvägen. Sådan information bör emellertid omfattas av slutrapporten om Peloponesos operativa program.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1165/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Florens utnyttjande av medlen från Tempus III-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Florens, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att stödja samarbete mellan universitetsstuderande i Europa och till att främja kulturellt och vetenskapligt utbyte inom den högre utbildningen.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Florens lagt fram projekt inom ramen för Tempus III-programmet?

2. Har kommunen Florens beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 och E-1170/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

I regel ingår flera universitet, både från EU:s medlemsstater och från partnerländerna, i varje projekt som får bidrag inom ramen för Tempus-programmet.

Det är mycket svårt att fastställa vilka belopp som behållts av universitetet i EU som, för genomförandet av projektet, tilldelats universiteten i partnerländerna.

Upplysningsvis återfinns dock nedan de belopp som tilldelats Tempus III-projekt vid institutionerna i kommunerna Frosinone, Ancona, Florens, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa och Siena. Kompletterande detaljuppgifter lämnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona har tilldelats 1 739 euro under 2002 för ett Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerna i Florens har fått bidrag på 832 014,98 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

3. Universitetet i Macerata har fått 112 257,80 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

4. Universitetet i Perugia har fått bidrag på 546 452,10 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

5. Universitetet i Pisa har fått 285 178,80 euro för Tempus-projekt under 2002 och 2003.

6. Universitetet i Siena har fått ett bidrag på 63 050 euro för ett Tempus-projekt under 2002.

7. I fråga om Frosinone och Pesaro finns det inga Tempus III-projekt.

Parlamentsledamoten kan även vända sig till de berörda lokala myndigheterna för att få ytterligare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1126/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Anconas utnyttjande av medlen från handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för migrerande arbetstagare, medräknat medborgare i tredje land, för att kunna garantera dem optimala villkor för samliv och integration med den lokala befolkningen, såväl när det gäller sysselsättning som socialpolitik.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 och E-1138/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(28 april 2003)

Det finns för närvarande inte något åtgärdsprogram på EU-nivå för migrerande arbetstagare. Kommissionen vill påminna om att stöd till åtgärder för att främja integrering av migrerande arbetstagare enligt budgetpost B3-4110 upphävdes 1998 efter EG-domstolens dom i mål C-106/96. Efter detta har inga medel ställts till förfogande inom detta område.

Ett nytt program för att främja integreringen av tredjelandsmedborgare enligt budgetpost B5-815 kommer att lanseras av kommissionen (Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor) i maj 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1138/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Ternis utnyttjande av medlen från handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Terni, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för migrerande arbetstagare, medräknat medborgare i tredje land, för att kunna garantera dem optimala villkor för samliv och integration med den lokala befolkningen, såväl när det gäller sysselsättning som socialpolitik.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Terni lagt fram projekt inom ramen för handlingsprogrammet för migrerande arbetstagare?

2. Har kommunen Terni beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 och E-1138/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(28 april 2003)

Det finns för närvarande inte något åtgärdsprogram på EU-nivå för migrerande arbetstagare. Kommissionen vill påminna om att stöd till åtgärder för att främja integrering av migrerande arbetstagare enligt budgetpost B3-4110 upphävdes 1998 efter EG-domstolens dom i mål C-106/96. Efter detta har inga medel ställts till förfogande inom detta område.

Ett nytt program för att främja integreringen av tredjelandsmedborgare enligt budgetpost B5-815 kommer att lanseras av kommissionen (Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor) i maj 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0419/03

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Spanska nationella vattenresursplanen: vattenöverföring från Júcar till Vinalopó

Det planerade projektet för att överföra vatten från floddalen Júcar till floddalen Vinalopó godkändes inom ramen för vattenresursplanen för floden Júcar och ratificerades i bilaga II till den spanska nationella vattenresursplanen i juli 2001. Det nya vattenloppet skall ligga parallellt med Tajo-Seguras lopp och skall löpa samman med den planerade nya vattenloppet från floden Ebro i sydöstra Spanien. Syftet med vattenöverföringen är att skapa nya bevattningsanläggningar med starkt subventionerade odlingar i Júcars övre och mellersta lopp och en ohållbar turism- och stadsutveckling som skulle förvärra effekterna kring flodens nedre lopp och i Albufera samt på kvaliteten på vattenförsörjningen i Valencia. I den miljökonsekvensanalys som gjorts för projektet ingår ingen analys av alternativa lösningar och ingen hänsyn har tagits till dessa eller andra problem, till exempel miljökonsekvenserna för Natura 2000-områden och fågelrika områden.

Spaniens regering lämnade den 4 oktober 2002 in en ansökan till Europeiska kommissionen om samfinansiering av projektet (54 miljoner euro). Enligt kommissionen skulle svar ges inom tre månader, det vill säga före den 4 januari 2003. Utan att invänta EU:s beslut lade dock den spanske regeringschefen den 14 november 2002 den första stenen i arbetena.

Kan kommissionen informera om läget i behandlingen av begäran om stöd?

Har kommissionen gjort någon bedömning av projektet i fråga och av miljökonsekvensanalysen för det?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 april 2003)

Detta projekt har presenterats för gemenskapsfinansiering som ett stort projekt inom ramen för det operativa programmet för regionen Valencia, och en miljökonsekvensbedömning har genomförts.

Kommissionen har begärt ytterligare upplysningar från de spanska myndigheterna, men har ännu inte erhållit något svar.

Vi kommer givetvis att vidarebefordra de spanska myndigheternas svar till ledamoten så fort vi erhåller det.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0125/03

från Nelly Maes (Verts/ALE) till rådet

(21 januari 2003)

Ämne: Förslag till rådets förordning om exportförbud för tortyrredskap

Den 30 december 2002 lade kommissionen fram ett förslag till rådets förordning(1) i vilket ingår ett förbud för tortyrredskap. Jag stöder detta initiativ, eftersom export av dessa tortyrredskap innebär en uppmaning till kränkning av de mänskliga rättigheterna, medan respekt för dessa rättigheter är en viktig grundläggande princip i EU.

Givet att dessa redskap inte används (får användas) i EU, och att rådet nu föreslår ett exportförbud, verkar det rimligt att utfärda ett totalförbud (utveckling, tillverkning och försäljning).

Är rådet berett att anpassa texten i denna riktning, och att ge mig en översikt över alla tillverkare och medlemsländer som den senaste tiden har exporterat dessa redskap till tredje land?

(1) KOM(2002) 770 slutlig.

Svar

(8 maj 2003)

Enligt de riktlinjer för EU:s politik gentemot tredje land om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som antogs av rådet den 9 april 2001 skall EU uppmana tredje land att förhindra användning av, framställning av och handel med utrustning som är avsedd att användas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. I den motivering till förslaget som den ärade ledamoten hänvisar till hävdar kommissionen att EU självt bör vidta just de åtgärder som det uppmanar tredje land att vidta.

Diskussionen om kommissionens förslag har ännu inte inletts i rådets behöriga organ. Rådet kan därför inte besvara frågorna fullständigt.

Rådet har inte någon förteckning över tillverkare och medlemsstater som den senaste tiden har exporterat sådan utrustning till tredje land.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0986/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pisas utnyttjande av medlen från programmet Kultur 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pisa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att uppvärdera det gemensamma kulturområdet med hela dess mångfald och alla dess traditioner genom att uppmuntra skapande verksamhet och professionell rörlighet samt tillgång till och spridning av konst och kultur.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pisa lagt fram projekt inom ramen för programmet Kultur 2000?

2. Har kommunen Pisa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 och E-0990/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0502/03

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(21 februari 2003)

Ämne: Spansk lo

Den spanska lon är utrotningshotad. Har kommissionen för avsikt att ta initiativ till att tillsammans med de spanska nationella och regionala myndigheterna utveckla en samordnad strategi för att säkerställa dess överlevnad?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 mars 2003)

Spanien har sedan 1999 ett nationellt program för bevarande av panterlon. Programmet omfattar åtgärder på både nationell och internationell nivå och innebär att det utvecklas projekt och görs åtaganden för att bevara panterlon. Arbetsgruppen för panterlon är verksam både i Spanien och Portugal och arbetar med prioriterade frågor i enlighet med de riktlinjer som fastställs i bevarandeprogrammet.

Kommissionen har nyligen inlett en undersökning av situationen för stora rovdjur i medlemsstaterna och kandidatländerna. När undersökningen har slutförts kommer nästa steg att vara att, i samarbete med dessa länder, utarbeta samordnade riktlinjer för skydd och förvaltning av stora rovdjur i unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0323/03

från Salvador Jové Peres (GUE/NGL) till kommissionen

(4 februari 2003)

Ämne: Miljöinverkan till följd av bevattningsprojektet i Segarra-Garrigues

Vilka kriterier har följts vid fastställandet av de områden som skall uteslutas från bevattningsprojektet i Segarra Garrigues? Är det område som uteslutits den enda livsmiljön för den berörda steppfaunan? Kunde inte det område som skall uteslutas ha fastställts på ett mindre koncentrerat och mer balanserat sätt?

Är kommissionen säker på att man vid fastställandet av dessa områden uteslutande följt vetenskapliga kriterier och framför allt ekologiska kriterier? Är kommissionen säker på att fastställandet av dessa områden inte gjorts på grundval av politiska kriterier?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 mars 2003)

Det är uteslutande upp till spanska myndigheter att avgöra vilka områden som utesluts från bevattningsprojektet Segarra-Garrigues. Eftersom projektet kan inverka på bevarandet av flera fågelarter som omnämns i bilaga I till direktiv 79/409/EEG(1), kommer dock kommissionen att se till att bestämmelserna i detta direktiv och i direktiv 92/43/EEG(2) följs i detta fall.

(1) Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar, EGT L 103, 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.