ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2625/01

från Christopher Huhne (ELDR) till rådet

(27 september 2001)

Ämne: Rådets möte den 1617 juli 2001

Kan rådet ange om det hölls några omröstningar under rådets (allmänna frågor) möte den 1617 juli 2001 och om så är fallet, hur många och om vilka ärenden?

Kan rådet dessutom ange hur alla som deltog i omröstningen röstade om varje ärende som togs upp under mötet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 och E-2627/01

(12 februari 2002)

Som en inledande anmärkning skulle rådet vilja fästa den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på de svar som givits på era frågor E-3938/00 och E-3939/00, där det anges att rådets generalsekretariat upprättar månatliga sammanställningar av rådets rättsakter som innehåller förteckningar över både lagstiftning och andra dokument, däribland röstresultat, röstförklaringar och uttalanden till protokollet när rådet agerar som lagstiftare. Sedan den 1 januari 2001 innehåller de också hänvisningar till vilket röstförfarande rådet har följt för att anta rättsakterna (enhällighet, kvalificerade eller enkel majoritet). Dessa månatliga sammanställningar kan erhållas direkt på rådets webbplats (http://www.ue.eu.int), under Tillgång till handlingar och Förteckning över rådets rättsakter). Vidare offentliggörs resultaten av omröstningarna om rättsakter i de pressmeddelanden som utfärdas efter rådets möten.

Beträffande den ärade parlamentsledamotens särskilda frågor avseende de omröstningar som hölls under flera rådsmöten i juni och juli 2001 kan följande svar ges:

- Det 2 362:e rådsmötet den 2526 juni 2001:

- Ingen omröstning skedde.

- Det 2 364:e rådsmötet den 2728 juni 2001:

- Antagande av rådets förordning om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 med tre röster mot (DK, FIN och S) och en nedlagd röst (A).

- Antagande av en gemensam ståndpunkt om direktivet om ändring för 20:e gången av direktivet om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat med tre röster mot (B, DK och NL).

- Det 2 365:e rådsmötet den 10 juli 2001:

- Ingen omröstning skedde.

- Det 2 367:e rådsmötet den 16 juli 2001:

- Ingen omröstning skedde.

- Det 2 368:e rådsmötet den 20 juli 2001:

- Ingen omröstning skedde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1929/01

från Proinsias De Rossa (PSE) till kommissionen

(29 juni 2001)

Ämne: Möjlighet att spåra djur i Europa

Det finns uppskattningsvis 334 miljoner djur i EU. Dessa står för i genomsnitt 20 000 registrerade resor inom gemenskapen per månad vilket innebär en risk för spridning av sjukdomar, smitta eller möjligheter till bedrägerier. Anser kommissionen att det nuvarande systemet för att övervaka djurens hälsa och välmående är tillräckligt?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

För kontrollen av smittsamma sjukdomar och deras eventuella spridning är det av avgörande betydelse att det är möjligt att spåra djur, eftersom man därigenom snabbt och utan möda kan fastställa varifrån djuret eller djurkroppen kommer och hur det/den har förflyttats inom gemenskapen.

För att säkerställa att djur kan spåras har följande särskilda gemenskapsbestämmelser för identifiering och registrering av djur fastställts:

- Rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992 om identifikation och registrering av djur(1).

- Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97(2).

- I rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen(3) fastställs bestämmelser för att upprätta databaser för registrering av alla nötkreatur och alla förflyttningar av nötkreatur samt för registrering av alla svin och alla förflyttningar av svin.

Spårningen av levande djur som transporteras mellan medlemsstater underlättas härutöver av kravet på att den ursprungsmedlemsstat som utfärdar hälsointyget samma dag skall sända uppgifter om försändelsen av djur till den centrala myndigheten i bestämmelsemedlemsstaten och till myndigheten på bestämmelsorten. Denna skyldighet fastställs i rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden(4). I syfte att underlätta informationsutbytet har kommissionen infört ett datoriserat system kallat Animo som länkar samman veterinärmyndigheterna i medlemsstaterna.

Kommissionen har hittills ansett att gemenskapsbestämmelserna om systemen för djurskyddstillsyn har varit tillräckliga för att spåra djur. På grund av mul- och klövsjukekrisen kommer man dock att genomföra en mycket grundlig undersökning av alla de faktorer som bidrog till att sjukdomen bröt ut och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att förbättra systemen.

(1) EGT L 355, 5.12.1992.

(2) EGT L 204, 11.8.2000.

(3) EGT 121, 29.7.1964.

(4) EGT L 224, 18.8.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3033/01 från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen. Förteckning över kommissionens tjänstemän fördelade efter nationalitet och yrkeskategori.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 115 E , 16/05/2002 s. 0216 - 0216



SKRIFTLIG FRÅGA E-3033/01 från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen (30 oktober 2001) Ämne: Förteckning över kommissionens tjänstemän fördelade efter nationalitet och yrkeskategori Skulle jag kunna få en förteckning över det totala antalet tjänstemän som arbetar inom Europeiska kommissionen fördelade efter nationalitet och yrkeskategori? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (21 december 2001) Två tabeller i vilka tjänstemännen uppdelas efter tjänstekategorier (enligt definitonen i tjänsteföreskrifterna), budget och de yrkesstrukturer som används av kommissionen kommer att översändas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2639/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(28 september 2001)

Ämne: Information om euron

Enligt Eurobarometerns senaste undersökning om euron oroar sig 73 procent av de tillfrågade för införandet av euron den första januari 2002. Den ansvarige kommissionsledamoten Pedro Solbes Mira betonar dock att ett ökande antal medborgare oroar sig för att priserna riskerar att öka. I Grekland tror 84 procent av de tillfrågade att användningen av euron kommer att försvåra livet för dem och 75 procent att det kommer att leda till exploatering och bedrägerier på deras bekostnad. Förutom informationen till medborgarna, vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att undvika sådana spekulationer? Vilken kontrollmöjlighet har medlemsstaterna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(3 december 2001)

För att minska risken för prisökningar vid övergången till euron har kommissionen föreslagit medlemsstaterna att följa en strategi som är uppbyggd kring följande fyra åtgärder:

- Främjande av dubbla prisangivelser. Det är det enklaste sättet för konsumenterna att jämföra priserna med en värdeskala som de är bekanta med. Eventuella skillnader blir på så sätt uppenbara och bestraffas lätt av marknadskrafterna. I Grekland, Österrike och Portugal är det obligatoriskt med dubbel prisangivelse. Från och med december 2001 är den även obligatorisk i Belgien. I övriga medlemsstater tenderar de dubbla prisangivelserna att sprida sig av egen kraft.

- Kontroll från myndigheternas sida i förekommande fall i samarbete med konsumentorganisationerna av att omräknings- och avrundningsreglerna följs. Avsiktliga avvikelser leder i regel till åtal. Utöver eventuella civil- eller straffrättsliga påföljder kan även utpekandet av oönskat beteende få en avskräckande effekt (name and shame).

- Främjande av frivilliga åtaganden att hålla priserna stilla. Kommissionen har på EU-nivå tagit initiativ till ett avtal där handelns branschorganisationer åtar sig att hålla sina priser stilla totalt sett i samband med övergången till euron. Den gemensamma paroll man valt säger allt: Ny valuta, stabila priser.

- Kommissionen har även uppmanat medlemsstaterna att avrunda alla offentliga priser och avgifter på ett neutralt eller för medborgarna fördelaktigt sätt. Alla har åtagit sig att göra detta.

Totalt sett bör således övergången till euro på kort sikt endast ha en marginell effekt på inflationen. På medellång sikt gör den det lättare att hålla inflationen i schack tack vare att konkurrensen blir större till följd av att prissättningen blir öppnare och priserna lättare att jämföra.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2495/01

från Paul Lannoye (Verts/ALE) till kommissionen

(13 september 2001)

Ämne: Elektromagnetiska fält

I rådets rekommendation 1999/519/EG(1) av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz300 GHz) fastställdes att referensnivåerna måste respekteras, i syfte att uppnå målet, nämligen en hög hälsoskyddsnivå. Beträffande frekvensen 50 Hz, som används för transport och distribution av elektricitet, bör den magnetiska flödestätheten aldrig överskrida 100 µT (100 mikrotesla).

Detta värde anses definitivt vara för högt av ett flertal vetenskapsmän, som anser att en tillämpning av försiktighetsprincipen innebär att nivån på 0,2 µT inte bör överskridas. Internationella centret för cancerforskning (IARC) avslutade nyligen en studie beträffande detta problem, grundad på gruppanalyser av resultaten från ett antal adekvat genomförda undersökningar, och drog slutsatsen att det finns ett signifikativt och samstämmigt statistiskt samband mellan leukemi hos barn och exponering för extremt lågfrekventa elektromagnetiska fält (ELF) i hemmet som överskrider 0,4 µT.

Risken att drabbas av leukemi tycks i själva verket vara dubbelt så stor för barn som ständigt utsätts för ett magnetfält med styrkan 0,4 µT. Detta nya rön från en inrättning vars vetenskapliga auktoritet inte kan ifrågasättas innebär att rådets rekommendation om allmänhetens exponering för sanitära olägenheter som förekommer överallt i vår vardagliga miljö inte längre är giltigt. Det är därför angeläget att snabbt revidera nämnda rekommendation. Vilket initiativ har kommissionen för avsikt att ta i denna fråga?

(1) EGT L 199, 30.7.1999, s. 59.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 oktober 2001)

Parlamentsledamoten hänvisar till ett dokument från Världshälsoorganisationen (WHO) som publicerades i juni 2001 och som betonar den ökade risken för leukemi hos barn som utsätts för lågspänningsfält som genereras av högspänningsledningar.

För att föregripa begärde kommissionen redan i början av 2001 att Vetenskapliga kommittén för toxikologi, ekotoxikologi och miljö skulle avge ett nytt yttrande i oktober 2001 när det gäller de hälsorisker som är knutna till exponeringen för elektromagnetisk strålning. Kommittén undersöker för närvarande det specifika problemet med de risker som är knutna till barns exponering för dessa låga frekvenser. Kommissionen kommer att undersöka kommitténs yttrande och kommer att agera när det gäller alla nya vetenskapliga bevis som inte har beaktats för närvarande i rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz300 GHz(1).

(1) EGT L 199, 30.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3301/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 november 2001)

Ämne: Harmonisering av gasolflaskor

En grupp som faktiskt verkligen rör sig mellan de olika EU-länderna är husvagns- och husbilscamparna. Turismen är ju också prioriterad inom unionen för att bland annat öka sysselsättningen.

Men inom EU finns inga enhälliga bestämmelser som gör att husvagns- och husbilsägarna kan byta till sig en fylld gasolflaska mot den tomma. Varje land har olika former av material och anslutningar till gasolflaskorna, vilket gör att till exempel de svenska campingturisterna har svårigheter att resa längre tider utomlands.

Problemet torde vara lika för samtliga mobila hem över hela Europa om medborgare önskar resa omkring som turister.

Har kommissionen tittat närmare på behovet av en EU-harmoniserad gasolflaska som komplement till de olika nationella typerna i respektive land och som passar till samtliga anslutningar och som kan bytas på bensinstationer med flera ställen överallt på den inre marknaden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(16 januari 2002)

I gällande EG-rätt för sådana gasolflaskor som frågeställaren menar fastställs främst väsentliga krav för användarnas säkerhet. Det finns i nuläget inga EG-bestämmelser om själva anslutningarna.

Ett eventuellt initiativ på EU-nivå för att införa enhetliga regler på detta område skulle först kräva en grundlig undersökning av vilka problem som uppstår på grund av att anslutningarna inte är lika och vad detta innebär för den inre marknadens funktion. Detta för att man skall kunna avgöra om det är nödvändigt med åtgärder på EU-nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3203/01

från Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Överföring av Ericsson-filial till företagsgruppen El.Man

Med beaktande av:

- År 199597, dvs. före försäljningen av Pagani-anläggningen, inledde Ericsson en period som av dess anställda gick under benämningen förhandsförsäljningsfasen.

- I juni 1998 informerade företaget fackföreningarna om att det hade för avsikt att dela upp produktionsverksamheten genom att inrätta en anläggning för kretskort (PBA SpA) och en monteringsanläggning (PCB SpA), och att dessa båda anläggningar skulle överföras omedelbart därefter.

- I januari 1999 överfördes PCB SpA, efter sex månaders förhandlingar, till företagsgruppen El.Man i Corropoli.

- På grund av Ericssons bristande investeringar var den anläggning och de maskiner som det nya företaget ärvde nästan helt föråldrade, vilket allvarligt äventyrade såväl produktionen som arbetstagarnas hälsa.

- I affärsplanen och de fackliga avtalen fastställdes större investeringar och säkrare garantier än dem som erbjöds av de båda företagen.

- I enlighet med det avtal som ingicks mellan Ericsson och El.Man skulle Ericsson fram till den 31 december 2000 stå för El.Mans eventuella finansiella förluster, och i de fackliga avtalen garanterades att sysselsättningsnivåerna skulle upprätthållas i fem år.

Ericsson

- har ignorerat de krav som de lokala fackföreningarna vid ett flertal tillfällen upprepat om att inrätta en tillsynskommitté som skulle övervaka genomförandet av affärsplanen och de ingångna arbetsavtalen,

- har underlåtit att kontrollera att de kretskort som behövs för de produkter som beställts av PBA SpA tillverkas av PCB SpA,

- och har nästan helt upphört med ordrar sedan mars 2001, vilket lett till att en tvist uppstått mellan de lokala fackföreningarna och PCB SpA om den sistnämndas begäran om att, i strid mot de ingångna fackliga avtalen, få säga upp arbetstagare inom ramen för den särskilda och ordinarie lönegarantifonden.

Hur tänker kommissionen mot denna bakgrund åtgärda de negativa konsekvenserna av ovannämnda situation?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(17 januari 2002)

De faktiska omständigheter som den ärade parlamentsledamoten redogjort för avseende Ericssons bristande iakttagande av åtaganden som gjorts på det affärsmässiga planet och i avtal om upprätthållande av sysselsättning förefaller inte kunna hänföras till gemenskapsrätten.

Det åligger alltså de nationella myndigheterna att bedöma följderna av den beskrivna situationen och de involverades eventuella ansvar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3330/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(30 november 2001)

Ämne: Beviljande av gemenskapsmedel

Det multinationella företaget ROHDE, ett tyskt-portugisiskt skoföretag, i Santa Maria de Feira i Portugal, ämnar minska arbetstiden och upphöra med tillverkningen vissa dagar. De 832 arbetstagarna som drabbas av arbetstidsförkortningen motsätter sig den.

Företaget hävdar att beställningarna minskat, men kräver ändå ett ytterst hårt arbetstempo av arbetstagarna och har kvar sitt produktionsfrämjande stöd.

Jag skulle därför vilja att kommissionen informerade mig om företaget får gemenskapsstöd. Om så fallet, skulle jag vilja veta hur stort stödet är och när det beviljats.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(24 januari 2002)

Kommissionen önskar informera parlamentsledamoten om att företaget ROHDE- Sociedade Industrial de Calçado Luso-Alemã inte har fått något gemenskapsbidrag inom ramen för Europeiska socialfonden.

Däremot har företaget ROHDE fått en medfinansiering från ERUF (Europeiska regionalutvecklingsfonden) för fyra olika projekt, det ena enligt gemenskapsinitiativet Retex och de andra enligt delprogrammet Industri inom programmet modernisering av den portugisiska ekonomin inom ramen för gemenskapsstöd för programplaneringsperioden 19941999. De totala offentliga utgifterna för dessa fyra projekt uppgår till 666 947 euro med ett gemenskapsbidrag på 502 390 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2911/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(17 oktober 2001)

Ämne: Marginalisering av det franska språket

Den franska regeringen beslutade nyligen att dra in det statliga stödet till Franska institutet (som i vissa länder, t.ex. i Grekland, är känt under namnet den franska akademin), vilket tvingar institutet att stänga de tiotals kontor det har över hela Europa. Det är ett välkänt faktum att det franska språket och tänkesättet samt den franska litteraturen utgör ett värdefullt arv inom den europeiska kulturen. Den franska regeringens beslut kommer på lång sikt att leda till att bestående verk från det europeiska tänkesätt som har spridning över hela världen till slut faller i glömska. Det är värt att understryka att detta obegripliga beslut öppnar vägen för att det amerikanska tänkesättet skall få bli totalt och definitivt förhärskande, med alla sina fenomen av kulturella sjukligheter som EU självt upprepade gånger har kritiserat.

Hur ställer sig kommissionen till detta beslut? Vilka konsekvenser kommer det att få för det franska språkets ställning och för de amerikanska kulturyttringarnas totala förhärskande, av vilka många sannerligen är av mycket låg kvalitet? Tänker kommissionen stödja undervisning i franska, och i så fall på vilket sätt, med tanke på beslutet från den franska regeringen och det faktum att 2001 av EU har utnämnts till Europeiska året för språk?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(8 januari 2002)

Språk, litteratur och idéer hos alla språksamfund i Europa utgör en viktig del av dess kulturarv.

Kommissionen fortsätter att främja undervisning i och inlärning av unionens alla officiella språk och uppmuntrar nationella myndigheter till att främja ut- och inlärning av sina officiella språk såväl inom som utanför landet.

Vad gäller finansieringen av Institut de France, ligger detta klart inom Frankrikes ansvar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2781/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Nya säkerhetsåtgärder på flygplatser

Den tragiska utbredningen av terrorismen har lett till att man på flygplatser infört nya åtgärder för att garantera säkerheten. Bland dessa åtgärder kan nämnas förbud för passagerare att föra med sig nagelsaxar, mindre knivar och andra vassa föremål ombord på planen.

1. Känner kommissionen till att flygplatsbutiker belägna efter säkerhetskontrollen saluför nagelsaxar, mindre knivar etc., föremål som alltså kan köpas och föras ombord helt fritt?

2. Planerar kommissionen att ingripa i denna fråga?

3. Anser kommissionen att avsaknaden av åtgärder kan förklaras av den ständigt återkommande bristen på information från dem som borde vara ansvariga för säkerhetsåtgärder?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Kommissionen fördömer förbehållslöst sådan försäljning och har rekommenderat att försäljningen av sådana farliga föremål bör stoppas.

Kommissionen föreslog den 10 oktober 2001 att man skulle anta och skärpa de gemensamma säkerhetsbestämmelserna för civilflyget i gemenskapen med hjälp av en förordning från parlamentet och rådet(1). Införandet av dessa bestämmelser i gemenskapslagstiftningen skall göra det möjligt att tillämpa dem på ett effektivt sätt och denna process kommer att kontrolleras kontinuerligt.

De gemensamma bestämmelserna skall grundas på de regler som ingår i Europeiska civila luftfartskonferensens (European Civil Aviation Conference ECAC) dokument 30, och skall syfta till ökad kontroll av både internationella och inrikes flygningar.

Bestämmelserna kommer främst att beröra följande:

- Kontroll av tillträde till känsliga delar av flygplatser och luftfarkoster.

- Kontroll av passagerare och handbagage.

- Kontroll och övervakning av incheckat bagage.

- Kontroll av lastgods och post.

- Utbildning av markpersonal.

- Fastställande av specifikationer för utrustningen för genomförandet av ovan nämnda kontroller.

- Klassificering av vapen och andra föremål som är förbjudna ombord på luftfarkoster och inom flygplatsers känsliga områden.

Frågan hör för närvarande till de nationella flygsäkerhetsmyndigheternas ansvarsområde. Kommissionen har informerats om att de nationella myndigheterna har agerat för att förbjuda försäljningen av sådana föremål i flygplatsbutiker belägna efter säkerhetskontrollen.

(1) KOM(2001) 575 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2859/01

från Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen

(17 oktober 2001)

Ämne: Massaker på barn och ungdomar i Honduras

Är kommissionen medveten om att över 900 barn och ungdomar varav många hemlösa kallblodigt har mördats i Honduras under de senaste två och ett halvt åren? Enligt FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, som öppet försvarar gatubarnen i Centralamerika och som på inbjudan av Casa Alianza besökte Honduras i augusti i år, begås många av morden av polis och andra statliga aktörer. En avgörande faktor för att detta dödande får fortgå anses vara att brotten inte bestraffas. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta med tanke på att ett EU-finansierat projekt för gatubarn nyligen avslutades?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2858/01 och E-2859/01ingivet av Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 november 2001)

Kommissionen känner väl till den allmänna våldsvåg som för närvarande sveper över Honduras. Den drabbar alla samhällsklasser, däribland hemlösa barn och ungdomar, av vilka 66 miste livet under perioden januariaugusti 2001.

FN:s särskilda rapportör, Asma Jahangir, reste till Honduras på regeringens uppmaning. Hon kunde konstatera att säkerhetsstyrkorna i vissa fall var inblandade men snarare såsom privatpersoner än såsom yrkeskår. Ett av rapportörens största bekymmer är att säkerhetsstyrkorna gör så små ansträngningar för att komma till rätta med dessa brott.

Kommissionen delar den speciella rapportörens oro. Kommissionen är också orolig över att våldstendensen förefaller att öka trots den honduranska regeringen uttalade politiska vilja att försöka stävja den.

FN:s rapportör anser att våldsvågen beror på svagheten i landets institutioner, fattigdomen och den låga utbildningsnivån hos befolkningen, en åsikt som kommissionen delar.

Kommissionen tar i sin utvecklingsstrategi för Honduras hänsyn till dessa frågor. 42 % av anslagen för tekniskt och ekonomiskt stöd till Honduras för perioden 20002006 är nämligen direkt avsedda för utbildningssektorn och för en förstärkning av rättsstaten. Därutöver genomförs särskilda projekt, t.ex. genom samfinansiering med icke statliga organisationer.