ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3501/00

från Chris Davies (ELDR) och Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Dödande av skyddade fågelarter i Cypern

Den brittiska dagstidningen The Times rapporterade i oktober 2000 att Peter Cosgrove, en brittisk fågelskådare som var på semester i Cypern, hade anklagats för spionage efter att ha fotograferat personer ur lokalbefolkningen som fångade in och brutalt (genom att slita av dem benen) dödade tusentals flyttfåglar, bland annat sydnäktergalar och törnskator, som är skyddade fågelarter enligt gemenskapslagstiftningen.

Har kommissionen, i samband med anslutningsförhandlingarna med den cypriotiska regeringen, tagit upp frågan om att direktivet om livsmiljöer skall respekteras, och i så fall, vilka åtaganden har gjorts när det gäller att vidta åtgärder för att stävja dessa missförhållanden?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 december 2000)

Kandidatländernas förberedelser för att genomföra gemenskapens naturskyddslagstiftning (direktivet om livsmiljöer(1) respektive vilda fåglar(2)) följs noga av gemenskapen inom ramen för miljökapitlet i anslutningsförhandlingarna. Vid utarbetandet av gemenskapens ståndpunkter angående

detta kapitel och vid uppföljningen av kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning har kommissionen löpande kontakt med kandidatländerna i alla frågor som rör gemenskapens regelverk på miljöområdet. I fråga om ovannämnda direktiv har kommissionen haft samråd med kandidatländerna i syfte att göra de nödvändiga tekniska anpassningarna av förteckningarna över livsmiljöer och arter som ingår som bilagor till direktiven.

Cypern är därför väl medvetet om en medlemsstats skyldigheter i fråga om gemenskapens regelverk på miljöområdet, inbegripet direktivet om vilda fåglar respektive livsmiljöer. Cypern är dessutom part i Bernkonventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. Cypern uppmanas, tillsammans med de övriga kandidatländerna, på det bestämdaste att före anslutningen respektera andan i gemenskapens regelverk på miljöområdet. Kommissionen har särskilt påpekat att det förekommer metoder för att fånga fåglar som exempelvis de metoder som nämns av frågeställaren som är oförenliga med bestämmelserna i direktivet om vilda fåglar. Kommissionen kommer att fortsätta att följa Cyperns framsteg i arbetet att slutföra harmoniseringsprocessen och att inrätta den administrativa förmåga som krävs för att genomföra gemenskapens regelverk.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.

(2) Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar, EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3531/00

från Ioannis Marínos (PPE-DE) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Fredsprocessen i Mellanöstern

Under parlamentets plenarsammanträde i Strasbourg den 5 september 2000 talade Avram Burg, Knessets talman, och Ahmed Qurie, hans motpart i det palestinska lagstiftande rådet, om situationen i Mellanöstern, Jerusalems framtida status och hoppet om en slutgiltig fred i denna konfliktdrabbade region. De två talmännens tal var modeller på konstruktiva attityder, innehöll ett stort antal förslag och idéer och visade tydligt att majoriteten i både Israels och Palestinas lagstiftande myndigheter önskade fortsätta på vägen mot försoning. Ett element av högsta vikt i dessa tal var förslaget om att Jerusalem borde förvandlas till en internationell huvudstad, till ett centrum för de monoteistiska religionerna (kristendomen, judendomen och islam) så att den i stället för att vara känd som hatets stad skulle bli kärlekens stad. Paradoxalt nog verkade varken rådet eller kommissionen vara intresserade av förslaget från Israels och Palestinas lagstiftande organ, trots att de genom att anta det och främja dess genomförande skulle kunna få ett slut på dödläget i samband med Jerusalems status och därmed förbättra Europeiska unionens anseende i regionen och väsentligt bidra till att främja freden.

Kan rådet, med tanke på att Jerusalems framtid utgör kärnan i det palestinska problemet och leder till fanatiska dåd och även till dödsfall på båda sidor, besvara nedanstående frågor. Överväger rådet möjligheten att låta Europeiska unionen stödja förslaget om att förvandla Jerusalem till en internationell stad och en världshuvudstad för de tre monoteistiska religionerna enligt förslaget från parterna i regionen, vilket skulle kunna få ett slut på den oavbrutna blodsutgjutelse som vi beklagligt nog ännu en gång bevittnar i regionen? Om så är fallet, avser EU att använda militär närvaro för att garantera ett friktionsfritt genomförande av förslaget?

Svar

(24 april 2001)

Frågan om Jerusalem och de heliga platserna kommer förmodligen att förbli en av de svåraste frågorna att lösa inom ramen för fredsprocessen i Mellanöstern. Många idéer har framförts från olika håll för att finna en utväg ur den återvändsgränd som Jerusalem befinner sig i, däribland att staden skulle internationaliseras. Rådet är a priori berett att uppmuntra varje lösning som tar hänsyn till legitima förväntningar från respektive part, och den övriga världen. Rådet är redo att ge sitt stöd till utformningen av en sådan lösning om parterna så önskar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-4143/00

från Niall Andrews (UEN) till rådet

(10 januari 2001)

Ämne: Den förvärrade situationen i Sierra Leone

Trots fredsavtalet i Sierra Leone förekommer det rapporter om fortsatt mördande, stympande, våldtäkter, kidnappningar och barnmisshandel.

1. Kan rådet ange vilka åtgärder som vidtas på EU-nivå för att se till att bestämmelserna i fredsavtalet genomförs?

2. Kommer rådet att använda alla medel som står till buds för att utöva påtryckningar på den beväpnade oppositionella revolutionära fronten och dess ledarskap för att stoppa alla kränkningar av de civilas mänskliga rättigheter och för att finna en rättvis lösning på de nuvarande problemen?

3. Kommer rådet att avge ett yttrande där det fördömer våldtäkter och sexuellt våld mot flickor och kvinnor som begåtts endera av rebellstyrkorna eller av polisstyrkorna?

4. Kommer rådet att ta upp frågan om straffrihet för de som kränkt de mänskliga rättigheterna som en prioriterad fråga?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3839/00 och P-4143/00

(12 mars 2001)

Rådet, som med största uppmärksamhet följer utvecklingen i Sierra Leone, godkände vid mötet den 18 september 2000 inslagen i Europeiska unionens strategi i förhållande till detta land. I detta strategidokument fastställs EU:s allmänna hållning när det gäller situationen i landet, inbegripet de frågor som de ärade parlamentsledamöterna ställer och de farhågor som de ger uttryck för.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3347/00

från Paul Rübig (PPE-DE) till rådet

(25 oktober 2000)

Ämne: Viseringsplikt för slovakiska medborgare för inresa i Belgien

Om en slovakisk medborgare vill resa in i Belgien måste han ansöka om visum. Slovakien har med framgång strävat efter att bli medlem av Europeiska unionen och dessa strävanden bör välkomnas och stödas på bred bas.

Av denna anledning är det i samband med EU:s utvidgning österut, som gör ständiga framsteg, av väsentlig betydelse att negativa konsekvenser skall kunna avhjälpas redan innan utvidgningen blivit ett faktum eller förhindras att överhuvudtaget uppstå.

Att slovakiska medborgare tillåts inresa endast mot uppvisande av visum kunde uppfattas som en form av diskriminering.

Innebär inte denna praxis en rasistisk handling mot Sinti-folket?

Svar

(8 mars 2001)

1. Med nuvarande gemenskapslagstiftning och i brist på en fullständig harmonisering av utfärdande av viseringar åligger det medlemsstaterna att avgöra om medborgare i Slovakien, ett tredje land som inte förekommer på den gemensamma förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser, är eller inte är skyldiga att inneha visering.

2. På grundval av artikel 62.2 b i EG-fördraget förelade kommissionen likväl den 26 januari 2000 rådet ett förslag till förordning om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav. Bland de tredje länder vars medborgare kommissionen föreslår skall vara undantagna från viseringskrav finns Slovakien. Europaparlamentet hördes per brev den 16 mars 2000 och lämnade sitt yttrande den 5 juli 2000. Rådet nådde vid sitt möte den 30 november 1 december 2000 en politisk överenskommelse om innehållet i förordningen och förespråkar bland annat att slovakiska medborgare skall undantas från viseringskrav. Rådet enades vidare om att på nytt höra Europaparlamentet, med tanke på att den ursprungliga texten till kommissionens förslag har ändrats i sak.

3. Det finns anledning att framhålla att i viseringspolitiken görs det inte någon skillnad mellan etniska grupper utan den grundas på medborgarskap i det berörda landet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3041/00

från Joachim Wuermeling (PPE-DE) till rådet

(29 september 2000)

Ämne: Harmonisering av kontrollbestämmelser för produkter av ädelmetall

Sedan några år blockerar ministerrådet godkännandet av Europaparlamentet och rådets direktiv om en tillnärmning av lagstiftning och förvaltningsföreskrifter i medlemsstaterna vad avser arbeten av ädelmetall (COD 93/0472). Särskilt de bestämmelser om kontrollstämpling som fortfarande är olika i vissa medlemsstaterna hämmar avsevärt handeln med produkter av ädelmetall inom EU, eftersom de föreskriver tids- och kostnadskrävande certifieringsförfaranden för att produkterna skall kunna marknadsföras.

Trots att dessa hinder för det fria utbytet av varor är känt sedan länge förhindrar vissa medlemsstater tydligen strävandena efter den harmonisering som snarast bör genomföras.

1. Vilka skäl ligger enligt rådet nu fortfarande i vägen för ett snabbt godkännande av den gemensamma ståndpunkten?

2. Är rådet berett att under det franska ordförandeskapet ta sig an denna fråga och verka för ett snabbt godkännande av den sedan 1994 emotsedda gemensamma ståndpunkten?

Svar

(22 december 2000)

1. Som framgår av den ärade parlamentsledamotens fråga lade kommissionen år 1993 fram ett förslag om arbeten i ädelmetall.

Förslaget har flera gånger granskats i rådet i syfte att nå fram till en gemensam ståndpunkt.

Någon lösning har dock inte hittats, eftersom granskningen har stött på två stora problem, nämligen märkningsbestämmelser och certifieringsförfaranden.

2. För närvarande planeras ingen ny granskning av förslaget i rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3098/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(4 oktober 2000)

Ämne: Kommissionens språkpolitik: att slå vakt om och att främja minoritetsspråk och regionala språk

I sitt svar på min fråga E-1730/00 refererar kommissionen till att tidsplanen för genomförandet av en specifik studie av unionens minoritetsspråks och regionala språks behov mldr beror på om man kan lösa de juridiska svårigheter som gäller genomförandet av den berörda budgetposten (B3-1000).

Kan kommissionen mer konkret uppge vad dessa juridiska svårigheter består i och vilket budgetår som åsyftas?

Kan kommissionen precisera vad som krävs för att undanröja dessa juridiska svårigheter och inom vilken tidsram detta skulle kunna ske?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Frågan om det finns några budgetposter utan rättslig grund som bl.a. rör insatsen om regionala språk och minoritetsspråk och deras kulturer har undersökts i detalj av kommissionen inom ramen för budgetåret 2000 och mot bakgrund av tolkningen av den interinstitutionella överenskommelsen av den 6 maj 1999(1) mellan parlamentet, rådet och kommissionen.

När det gäller den studie parlamentsledamoten hänvisar till, har den lett till en förslagsinfodran som offentliggjordes den 16 september 2000.

Anbudsinfordran för denna studie offentliggjordes den 20 oktober 2000.

(1) EGT C 172, 18.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2680/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Amning

Det har kommit klagomål till kommissionen på hur ett antal europeiska bolag sköter sin marknadsföring av barnmat/mjölk i u-länderna. Än så länge ser det dock inte ut som om det vidtagits några åtgärder mot dem.

Kan kommissionen ange hur den ser på amning och på barnmatsindustrin med hänsyn till u-länderna?

Kan kommissionen även ange vad den gjort för att uppmuntra amningen i u-länderna, framför allt efter det att Unicef rapporterat att om nedgången i fråga om amning kunde hejdas så kunde 1,5 miljoner spädbarn runtom i världen räddas till livet?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(24 oktober 2000)

Kommissionen fortsätter att framhålla att det är viktigt att skydda, uppmuntra och stödja amning. Denna metod är fortfarande helt klart och utan några som helst tvivel den absolut bästa metoden när det gäller att mata spädbarn, i synnerhet för seronegativa mödrar eller mödrar som inte känner till sin status när det gäller det humana immunbristviruset (HIV). Kommissionen fortsätter sina ansträngningar när det gäller att få barnmatsproducenterna att godta och respektera denna politik gentemot utvecklingsländerna.

Vad seropositiva mödrar och deras spädbarn beträffar är det nödvändigt att ytterligare undersöka, kontrollera eller fastställa hur amningen påverkar deras hälsa och förväntade livslängd. Alternativa lösningar till amning för seropositiva mödrar kan endast beaktas mot denna bakgrund av förbättrade kunskaper och övervägande av behov och genomförbarhet.

Kommissionen stöder i stor utsträckning åtgärder i fråga om mödra- och barnhälsovård, där frågan om amning kan ingå. Merparten av detta stöd täcks för närvarande av de gemenskapsprogram som är inriktade på tillhandahållande av omfattande hälso- och sjukvård eller på hälso- och sjukvårdssystemet i allmänhet. I dessa ingår flera kompletterande instrument, från projektstöd till icke-statliga organisationer till program- eller budgetstöd, som alla har till syfte att på rättvisa villkor ge tillträde till lämpliga hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet hälsoundervisning.

Att sprida kunskap om betydelsen av amning och den därmed förbunda försiktigheten när det gäller olämplig användning eller införande av oönskad barnmat är en integrerad del av det stöd som ges av kommissionen.

En väsentlig del av gemenskapens insatser när det gäller det förvärvade immunbristsyndromet (aids) kanaliseras genom den särskilda budgetposten för hiv/aids och befolkningsfrågor (budgetpost B7-6212).

Särskild forskningsverksamhet som genomförs gemensamt med utvecklingsländer och som är inriktad på reproduktiv hälsa ingår också i gemenskapens program för internationellt samarbete med utvecklingsländer (INCO-DEV), som finansieras via gemenskapens ordinarie forskningsbudget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3229/00

från Olivier Duhamel (PSE) till kommissionen

(17 oktober 2000)

Ämne: Sanktioner mot Österrike

I rapporten från Martti Ahtisaari, Jochen Frowein och Marcelino Oreja om läget i Österrike understryks i punkt 115 att de åtgärder som genomförts av EU:s 15 medlemsstater har stärkt medvetandet om vikten av gemensamma europeiska värderingar. Man tillägger också att det inte råder några tvivel om att i fallet Österrike har de åtgärder som vidtagits av de 15 medlemsstaterna stimulerat den österrikiska regeringens ansträngningar. Enligt rapporten har de dessutom fått medborgarsamhället att försvara dessa värderingar.

I pressen rapporterades det den 16 september 2000 om ett uttalande från kommissionens ordförande i vilket denne tycktes beklaga de åtgärder som iscensattes mellan januari och december 2000. Det framstod också som om han hade en negativ inställning till att sådana beslut i framtiden skulle fattas i ett liknande fall. Ämnar Prodi med dessa uttalanden bestrida de tre vise männens utvärdering av åtgärden?

Menar han att åtgärderna gentemot den österrikiska regeringen, i vilken ett högerextremistiskt parti ingår, inte bara skulle ha hävts så snart de huvudsakliga målen uppnåtts, utan också att de aldrig borde ha vidtagits?

Om svaret är jakande: Vad stödjer kommissionens ordförande sig på när han bestrider ovannämnda utvärdering från de vise männen?

Om svaret är nekande: Hur motiverar han sin radikala kritik mot de demokratiska åtaganden som gjordes av de 15 medlemsstaterna?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(5 december 2000)

Kommissionen har med intresse tagit del av visemannakommitténs rapport om läget i Österrike och välkomnar slutsatserna i denna. Därigenom har de traditionellt vänskapliga förbindelserna mellan medlemsstaterna kunnat återupprättas. Kommissionen understryker vikten av att medlemsstaterna arbetar för att främja gemensamma värden, och detta gäller även de särskilda problemen och framtidsutsikterna i fallet Österrike. Kommissionen är angelägen om att grundläggande rättigheter och demokratiska principer respekteras, i synnerhet i EU:s medlemsstater.

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på omständigheterna i detta fall, nämligen att åtgärder vidtogs utom ramen för fördragen, i vilka det anges under vilka förutsättningar och på vilket sätt unionen kan ingripa till försvar för grundläggande rättigheter och demokratiska principer. Dessa förutsättningar och tillvägagångssätt kom inte i till användning i detta fall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3160/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 oktober 2000)

Ämne: Försenade arbeten inom andra gemenskapsstödramen

Finansieringen genom andra gemenskapsstödramen för att fullborda uppförandet och förse sjukhusen i Katerini, Pyrgos och på Korfu med medicinsk utrustning har ställts in på grund av olika förseningar i genomförandet. Kan kommissionen därför informera om vilka de huvudsakliga orsakerna är till att arbetena försenats? Har man kunnat avhjälpa dessa hinder? Planerar man att återuppta finansieringen i samband med den nya gemenskapsstödramen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(10 november 2000)

Enligt information från de nationella myndigheterna kan uppförandet av de tre sjukhus som parlamentsledamoten nämner inte fullbordas i enlighet med gemenskapsstödramarna för programperioden 19941999 på grund av förseningar vid genomförandet, vilket bland annat beror på tekniska problem och förseningar som orsakas av entreprenörerna.

För att undvika att anslag inte kommer till användning på grund av dessa förseningar har de anslag som inte kommer att användas för dessa projekt fördelats till andra projekt inom de berörda operativa programmen.

Kommissionen beklagar att projekt som är av sådan betydelse för Greklands socioekonomiska utveckling har drabbats av sådana förseningar. Man kommer att uppmana de grekiska myndigheterna att lämna mer utförlig information om orsakerna samt om utsikterna att slutföra dessa projekt och man kommer inte att undlåta att dra de finansiella konsekvenser som kan bli nödvändiga.

Eftersom de olika operativa programmen ännu befinner sig i förhandlingsskedet är det i dagsläget inte möjligt att förutse om sådana projekt kommer att samfinansieras i enlighet med gemenskapsstödramarna för den nuvarande programperioden 20002006.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2914/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet

(20 september 2000)

Ämne: Sanktioner mot Österrike

Under sitt sammanträde den 10 juli 2000 beslutade EU:s utrikesministrar att frigöra de frysta medlen för Ryssland, trots sin fortsatta oro för situationen i Tjetjenien. I december förra året spärrade unionen finansiellt stöd på 58 miljoner euro för att förmå Ryssland till ett slut på stridigheterna i Kaukasusregionen och för att börja en politisk dialog med frihetskämparna. Denna spärr hävdes dock nu. Följaktligen får Moskva trots den fortsatta brutala repressionen i år ta i anspråk hela summan av biståndet på 90 miljoner euro.

Därmed tar EU:s Rysslandspolitik en ny vändning: Den tar avsked från den sedan länge på grund av EU:s obeslutsamhet resultatlösa sanktionspolitiken, och visar att den är beredd till dialog med ett land, vars politiska åsikter och omänskliga handlingar i Tjetjenien den visserligen inte kan godkänna, men som inte går att undvara som partner för fred och stabilitet på den europeiska kontinenten.

Vad gäller förhållandet EU-medlemsstaterna emellan håller de fjorton fast vid sin sanktionspolitik mot Österrike.

I detta sammanhang riktas följande frågor till rådet:

- Är rådet inte berett att ta ny ställning, det vill säga överge, också sanktionspolitiken mot Österrike i enlighet med sin nya utrikespolitiska position i sanktionsfrågor?

- Vill de fjorton inte återuppta den bilaterala politiska dialogen med sin partner i full omfattning?

Svar

(22 december 2000)

Rådet har inte intagit någon ståndpunkt i de två frågor som den ärade parlamentsledamoten har tagit upp och kan därför inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2711/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Sysselsättningen inom näringslivet, den offentliga sektorn och övriga sektorer

Hur stor var sysselsättningen under varje kvartal under de senaste tio åren i de olika medlemsstaternas

- näringsliv (privat och statligt ägda företag som saluför varor och tjänster),

- offentliga sektor,

- övriga sektorer (exv. frivilligorganisationer)?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(27 oktober 2000)

Sysselsättningsstatistiken på gemenskapsnivå är inte utformad så att det går att skilja ut de sektorer frågeställaren nämner. Statistiken täcker endast avlönat arbete (alltså inte ideellt arbete) och dess uppdelning i ekonomiskt hänseende följer nomenklaturen NACE Rev. 1, där ingen åtskillnad görs mellan kommersiell verksamhet och annan verksamhet.

Statistik där åtskillnad görs mellan kommersiell verksamhet, annan verksamhet och offentlig förvaltning finns tillgänglig tack vare nationalräkenskaperna för åren 19871997. Denna statistik översänds härmed till frågeställaren och till parlamentets generalsekretariat. Uppgifterna finns för närvarande endast tillgängliga på årsbasis.