ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0806/98 från Frederik Willockx (PSE) och Anne Van Lancker (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Olagligheter i samband med ansökningar om stöd

De senaste tiden har vi erhållit alltfler frågor från allehanda organ och organisationer om de administrativa förfarandena inom European Businesss Service (EBS).

Detta företag, som är etablerat i Belgien, Nederländerna och Förenade kungariket, utger sig för att vara rådgivare i frågor som rör nationella stöd och EU-stöd. Företaget debiterar BEF 20 000 (exkl. mervärdesskatt) för ett möte. Detta belopp återbetalas till kunden om denna inte erhållit något stöd inom 6 månader. Den kund som däremot erhåller stöd är skyldig att erlägga 10 % av beloppet till EBS.

Det strider fullständigt mot alla gemenskapsbestämmelser att företaget lägger beslag på en del av det utbetalade stödet. Enligt våra uppgifter känner Uclaf-avdelningen till detta förfaringssätt. Kan kommissionen redogöra för hur fallet utvecklas och vilka åtgärder den avser att vidta?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (28 april 1998)

Kommissionens enhet för bedrägeribekämpning (Uclaf) bedriver för närvarande utredningar i Belgien om stöd som utbetalats av gemenskapen. Det är ännu för tidigt att uttala sig om resultatet av dessa utredningar, särskilt när det gäller de uppgifter som parlamentsledamoten tar upp. Parlamentet, eller närmare bestämt budgetkontrollutskottet, kommer att hållas informerat enligt det förfarande som nyligen föreslogs för utskottet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1017/98 från Rolf Berend (PPE) till rådet (3 april 1998)

Ämne: Bidrag till europeiska kulturstaden Weimar 1999

Staden Weimar i fristaten Thüringen kommer att vara ¨europeisk kulturstad¨ 1999. Hittills har de europeiska kulturstäderna finansierats genom Kalejdoskop-programmet. Weimar kommer att bli ett undantag eftersom Kalejdoskop-programmet löper ut i december 1998. Det råder därför osäkerhet om i vilken form den europeiska kulturstaden Weimar kommer att erhålla stöd 1999. Staden Weimar och delstaten Thüringen är beroende av att erhålla klarhet i denna finansieringsfråga snarast.

Hur och med hur mycket skall den europeiska kulturstaden Weimar finansieras inom ramen för ett pilotprojekt eller planeras i detta fall en engångsförlängning av Kalejdoskop-programmet?

När kan man räkna med ett definitivt besked?

Svar (13*14 juli 1998)

Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att stödja sig på det svar som kommissionen gav sistlidna 14 maj på hans fråga om samma ämne (skriftlig fråga E-1018/98).

Kommissionen förklarade i sitt svar, att den under 1999 avsåg att fortsätta ge det ekonomiska stöd som gemenskapen av tradition beviljar arrangemanget ¨Europeisk kulturstad¨.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1244/98 från Eolo Parodi (PPE) och Guido Viceconte (PPE) till rådet (28 april 1998)

Ämne: Järnvägslinjer för höghastighetståg och med stor kapacitet i Italien

Trots de beslut som fattats redan för ett antal år tillbaka om genomförande av de 14 prioriterade projekten om transeuropeiska nätverk för transport har arbetena med moderniseringen av linjen Turin-Milano-Genua-Venedig och utbyggnaden av denna linje till fyrspårig ännu inte satt i gång. Om detta allvarliga dödläge får fortsätta finns det risk för att Italien kommer att hamna på sidan om axeln mellan öst och väst som då kommer att löpa norr om Alperna och utanför italienskt territorium och detta kommer att leda till att Italien utestängs från kärnländerna i Europa samt från integrationsprocessen och från den gemensamma marknaden. Därför ville jag rikta följande frågor till rådet:

1. Vilken är rådets ståndpunkt i fråga om järnvägsstrukturen i Italien och om att den italienska delen av prioritetsprojektet med en höghastighetsjärnväg med stor kapacitet på linjen Turin-Milano-Genua-Venedig lagts på framtiden?

2. Ämnar inte det kommande rådet (transporter) (eller det kommande europeiska rådet) anse det ovannämnda projektet såsom av stor vikt, med beaktande av hur det fortskridit med genomförandet av de 14 prioriterade projekten?

3. Vilka konkreta åtgärder ämnar rådet vidta så att Italien fullt ut skall uppfylla de ¨parametrar¨ som gäller för transporter och prioriterade projekt och om vilka det överenskommits i Essen?

Svar (13*14 juli 1998)

1. I artikel 19 i beslut 1692/96/EG ((EGT L 228, 9.9.1996, s. 1 + rättelse, EGT L 15, 17.1.1997, s. 1. )) av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet anges det att:

¨I bilaga III återfinns upplysningsvis de projekt som fastställs i bilagorna I och II och av övriga bestämmelser i detta beslut, vid vilka Europeiska rådet i Essen lade särskild vikt.¨ I den ovan nämda bilaga III, som innehåller en lista över de fjorton projekt som beslutades av Europeiska rådet i Essen den 9 och 10 december 1994, sägs följande om projekt nr 6:

¨Höghastighetståg/kombinerad transport Frankrike/Italien

Lyon-Turin

Turin-Milano-Venedig-Trieste¨.

Det finns också skäl att erinra om att det i artikel 18.3 i det nämnda beslutet anges att: ¨Kommissionen skall vartannat år till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén rapportera om genomförandet av de riktlinjer som beskrivs i detta beslut¨.

Rapporten väntas komma till hösten 1998.

2. Europeiska rådet i Bryssel i december 1993 bad kommissionen att framlägga en årlig lägesrapport om utvecklingen inom de transeuropeiska näten. 1997 års rapport återfinns i dokument KOM(97) 654 slutlig.

3. Det är kommissionen som har befogenhet att följa upp utvecklingen inom de transeuropeiska näten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0986/98 från Anita Pollack (PSE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Export av levande djur

Den 18 december 1997 samtyckte rådet till att ändra förordning EG nr 805/68 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött. Förändringarna av villkoren för hur levande djur exporteras till tredje land omfattade införandet av veterinärbesiktning vid införselorten i tredje land. Man beslutade medvetet att inte ge djurskyddsorganisatoner tillstånd att utföra sådana besiktningar, trots att detta varit de enda organisationer som varit beredda att avslöja vanvård av exporterade djur. Kan rådet säga vilka förfaranden som införts för att genomdriva kraven i den ändrade förordningen och hur många kontrollanter som skall anställas för denna uppgift?

Svar (29 juni 1998)

Rådet antog den 18 december 1997, efter att ha erhållit Europaparlamentets yttrande, förordning (EG) 2634/97 ((EGT L 356, 31.12.1997, s. 13. )) om ändring av förordning (EEG) 805/68 som innebär att bidragen vid export av levande djur skall betalas ut på villkor att bestämmelserna om djurens välfärd iakttas.

I artikel 13.12 i den ändrade förordningen fastställs att det ankommer på kommissionen att i enlighet med förvaltningskommittéförfarandet utfärda tillämpningsföreskrifter för att garantera en tillfredsställande kontroll av de nya kraven, särskilt i tredje land.

Det ankommer därför på kommissionen att ge den ärade parlamentsledamoten ett exaktare svar på hennes frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0880/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Problem med den fria rörligheten vad gäller läkarutbildning inom EU

Direktiv 93/16 ((EGT L 165, 7.7.1993, s. 1.)) skapar problem vad gäller läkarutbildningen inom EU:s medlemsstater. Innan detta direktiv trädde i kraft (april 1993) var det möjligt att i Grekland godkänna den examen som någon t.ex. tog i Österrike och följaktligen kunde denna person få tillstånd att utöva yrket för att skaffa sig sin specialisering i Grekland, men genom detta direktiv förhindras denna ordning. Även om jämbördigheten mellan olika examina medges, så tillhandahålls inte tillståndet att utöva yrket, vilket måste förvärvas i det land där man har studerat, samtidigt som förhållandena varierar beroende på bestämmelserna i den nationella lagstiftningen i varje land. Hela regleringen skapar enorma problem för dem som har studerat i ett EU-land och vill skaffa sig sin specialisering i ett annat.

Kan kommissionen redogöra för:

1. För dem som var inskrivna på universitet inom EU innan direktiv 93/16 trädde i kraft, skulle de regler som gällde före direktivet kunna gälla under en övergångsperiod?

2. Eftersom de examina som förvärvats inom EU är jämbördiga, skulle det kunna inrättas en bestämmelse som tillåter att en läkare förvärvar tillstånd att utöva yrket i det land han eller hon har för avsikt att arbeta, och inte obligatoriskt i det land där examen tagits?

3. Eftersom examina är jämbördiga, finns det någon möjlighet att en läkare kan skaffa sig sin specialisering i ett annat av EU:s länder än det där han eller hon tagit sin examen om denna specialisering är en del av läkarens utbildning?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (5 juni 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1089/98 från Graham Mather (PPE) till rådet (6 april 1998)

Ämne: Avskaffande av den skattefria försäljningen inom EU

Vid rådets möte (transport) den 17 mars 1998 cirkulerade ett dokument där man föreslog att det skulle utföras en undersökning om de ekonomiska följderna av att den skattefria försäljningen avskaffas. I diskussionen som följde var majoriteten av de transportministrar som yttrade sig för att en undersökning skulle göras.

Kommer en liknande diskussion att äga rum på Ekofin-mötet?

Svar (13*14 juli 1998)

Beslutet om att avskaffa den skattefria försäljningen för resande inom gemenskapen fattades enhälligt av Ekofin-rådet den 30 juni 1991. Sedan dess har frågan om rådet trots allt bör uppmana kommissionen att genomföra en undersökning av följderna av detta avskaffande diskuterats av rådet flera gånger. Frågan togs senast upp vid Ekofin-rådets möte den 19 maj 1998. Det framgick tydligt av dessa diskussioner att det inte finns någon enighet bland finansministrarna om att ta beslutet från 1991 under omprövning och inte heller om att uppmana kommissionen att lägga fram en sådan undersökning. Kommissionen är emellertid beredd att i ett arbetsdokument förklara vilka möjligheter medlemsstaterna har att komma till rätta med följderna av att den skattefria försäljningen inom EU avskaffas den 30 juni 1999.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA P-0964/98 från David Thomas (PSE) till kommissionen (18 mars 1998) Ämne: Förbud mot specificerade riskprodukter av nötkreatur i samband med BSE Anser kommissionen att den föreslagna regionaliseringen av reglerna om specificerade riskprodukter är förenliga med de grundprinciper för en gemensam marknad som bland annat återfinns i artiklarna 2 och 3 i fördragen? I hur hög grad skulle dessa regler kunna ge ett effektivt skydd åt konsumenterna när det är omöjligt att kontrollera de åtgärder som föreslagits? Svar avgivet av Franz Fischler på kommissionens vägnar (22 april 1998) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans muntliga fråga nr H-0282/98 ställd under frågetiden vid parlamentets möte i mars II 1998 ((Parlamentsdebatter (Mars 1998). )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1110/98 från Otto von Habsburg (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Trojkans inställda besök i Zagreb

Rådsordförandens, utrikesminister Cooks, planerade besök i Zagreb den 5 mars 1998 inställdes helt plötsligt. Ett annat högt uppsatt besök som skulle vara en ersättning för det första besöket inställdes också, eftersom president Tudjman, efter det att rådets ordförande oväntat inställt besöket, i sin tur inte var beredd att ta emot de personer som föreslagits I stället hade han utsett en grupp lika högt uppsatta ledamöter av den kroatiska regeringen, inklusive premiärministern och utrikesministern.

Av vilka välgrundade skäl inställdes rådsordförandens besök hos statsöverhuvudet i en vänskapligt sinnad regering?

Har rådet för avsikt att isolera Kroatien samtidigt som talrika ministrar reser till Belgrad för att träffa Milosevic?

Är detta ett sätt att tvinga Kroatien, en traditionellt sett västlig stat, att ansluta sig till Balkanländerna, något som vissa ledande tjänstemän vid kommissionen uppenbarligen önskar?

Svar (6 juli 1998)

Rådets ordförande tvingades att med kort varsel ställa in sitt planerade besök i Zagreb för att kunna resa till Belgrad och för president Milosevic lägga fram unionens ståndpunkt om situationen i Kosovo. De kroatiska myndigheterna har i vederbörlig ordning underrättats om orsaken till detta inställda besök.

Rådet skulle välkomna att Kroatien, i enlighet med sina internationella förpliktelser, vidtar konkreta åtgärder, särskilt i fråga om flyktingarnas återvändande.

Rådets inställning till Kroatiens Europaambitioner styrs av den regionala strategin och villkorlighetspolitiken.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0588/98 från Josu Imaz San Miguel (PPE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Händelser i Ekvatorialguinea

Jag ställer denna fråga med anledning av händelserna på morgonen den 21 januari i år i Luba, på ön Bioko (Ekvatorialguinea), med tanke på den förvirring som omgett händelserna, den knappa och partiska information som lämnats och den brutala och repressiva reaktionen från Obiangs diktaturregim i form av arresteringar, våldtäkter, tortyr, massplundringar och mord mot Bubi-folket och den organisation som representerar dem, MAIB,

och med anledning av att en delegation från Europeiska kommissionen nyligen besökte Ekvatorialguinea. Vad anser kommissionen om denna mycket allvarliga attack och de ständiga brotten mot mänskliga rättigheter som drabbar Bubi-folket och dess representanter i MAIB

och vilka åtgärder har kommissionen vidtagit mot Obiangs regim för att den skall upphöra med sitt förtryck mot Bubi-folket och MAIB:s representanter?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit gentemot övriga världssamfundet, såväl regeringar som representationer, för att de skall vidta de åtgärder som krävs för att sätta stopp för denna situation?

På vilket sätt kommer kommissionen att stödja Bubi-folket och MAIB för att se till att de kan arbeta under samma förutsättningar som andra för en demokratisering av den ekvatorialguineanska staten och för att försvara Bubi-folkets överlevnad?

Tror Europeiska kommissionen att de nuvarande förutsättningarna motiverar frigörandet av Europeiska unionens samarbetsstöd till Ekvatorialguinea?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (2 april 1998)

Kommissionen har, i nära samarbete med medlemsstaterna, inlett en dialog med regeringen i Ekvatorialguinea om de händelser som frågeställaren tar upp. Inom ramen för denna dialog har kommissionen delgivit de berörda myndigheterna sin oro inför ordningsmaktens allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i samband med dessa händelser.

Till följd av de olika initiativ som tagits, har myndigheterna i Ekvatorialguinea meddelat kommissionen att de personer som gjort sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna kommer att ställas inför rätta och dömas. Vidare kommer de personer som står åtalade för den väpnade attacken mot ordningsmakten den 21 januari 1998 att dömas vid en öppen rättegång, vid vilken observatörer från gemenskapen kan närvara.

Minoritetsgruppers skydd ombesörjs i första hand genom upprättandet av en effektivt fungerande demokrati. Kommissionen erinrar om att de mänskliga rättigheterna måste respekteras, oavsett om de berörda personerna tillhör en minoritetsgrupp eller ej, och att det är viktigt att respektera minoritetsgruppernas kulturella identitet samt att skydda individernas rättigheter i dessa grupper som de gemensamt kan utöva tillsammans med andra medlemmar av gruppen.

Ett gradvis återupptagande av utvecklingssamarbetet med Ekvatorialguinea hänger samman med utvecklingen vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättssäkerheten, i enlighet med artikel 5 i den fjärde Lomékonventionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0022/98 från Christian Rovsing (PPE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Ensamrätt på marknaden för naturgas

Det statsägda naturgasföretaget Dansk Naturgas A/S har ensamrätt på export, transport och lagring av naturgas i Danmark.

Anser kommissionen att denna ensamrätt är förenlig med fördragets föreskrifter om konkurrens?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (9 mars 1998)

Kommissionen kan inte ta ställning till abstrakta frågor om huruvida ensamrätt är förenligt med den gemensamma marknaden. Om ett borttagande av ensamrätter medför att företag som svarar för en verksamhet som är av allmänekonomiskt intresse och om det finns en rättslig grund för att företagen skall tillhandahålla vissa tjänster kan ensamrätten vara befogad.

Om det finns någon sådan ensamrätt som ledamoten nämner, bör denna värderas i samband med genomförandet av det kommande direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för gas, på grundval av rådets ståndpunkt av den 8 december 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0861/98 från Ursula Schleicher (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Konsekvenserna av förbudet mot tobaksreklam

Omfattar ¨reklam¨ i det hänseende som avses i direktivet (där termen definieras mycket vagt som ¨kommersiellt meddelande¨) även tillställningar som bolagsstämmor eller presskonferenser som hålls av cigarrettillverkare (eller till och med tillverkare av icke-tobaksvaror med samma märkesnamn)?

Hur överensstämmer förbudet mot affischreklam - ett rent inomstatligt förfarande - med avsikten att avlägsna handelshinder?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 och E-0862/98 (13*14 juli 1998)

Som den ärade parlamentsledamoten känner till godkände Europaparlamentet den 13 maj 1998 efter en längre debatt vid sin andra behandling rådets gemensamma ståndpunkt om Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror. Rådet antog följaktligen detta direktiv vid sitt möte den 22 juni 1998.

I synnerhet beträffande de frågor som den ärade parlamentsledamoten ställer finns det anledning att påpeka att rådet under sina överläggningar om kommissionens förslag har vinnlagt sig om att komma fram till en text som tar hänsyn till dels den inre marknadens effektiva funktion, dels de krav som syftar till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå.

De motiv som har styrt rådets diskussioner om detta förslag till direktiv har förklarats i detalj i ingressen och i rådets motivering som översändes till Europaparlamentet före den andra behandlingen. Det åligger medlemsstaterna att anta lämpliga bestämmelser som kan säkerställa att direktivet tillämpas på ett sådant sätt att de fastställda målen kan uppnås.

Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om att det åligger kommissionen att se till att de bestämmelser tillämpas som institutionerna antar i enlighet med fördraget och att domstolen är behörig att tolka bestämmelserna och säkerställa att de överensstämmer med fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0137/98 från Ilona Graenitz (PSE) till kommissionen (23 januari 1998)

Ämne: Erkännande av teckenspråk i medlemsländerna

Med avseende på Europaparlamentets resolution av den 18 juli 1988 (EGT C 187, s. 236), i vilken parlamentet uppmanade till ett officiellt erkännande av de nationella teckenspråken i medlemsstaterna, och med beaktande av att ett erkännande av denna icke-tekniska språkminoritet utgör en grundläggande och viktig åtgärd för döva människors bevarande av sin kultur, livskvalitet och framför allt utbildningsmöjligheter, ställer jag följande frågor:

1. I vilka medlemsstater har det nationella teckenspråket hittills faktiskt officiellt erkänts eller har man vidtagit andra jämförbara åtgärder?

2. Stöds de länder där detta ännu inte har skett och på vilket sätt stöds dessa ansträngningar?

3. Känner kommissionen till att det beträffande de döva inte bara rör sig om ett intresse på handikappområdet, utan att det handlar om en lingvistisk minoritet, som i flera länder sedan parlamentets resolution för 10 år sedan ännu inte har erkänts?

4. Har kommissionen för avsikt att lägga fram de absolut nödvändiga förslagen i den här frågan för rådet?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (5 mars 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes muntliga fråga nr H-42/98 ställd under frågetiden vid parlamentets möte den februari 1998 ((Parlamentsdebatter (februari 1998). )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0413/98 från Jan Andersson (PSE) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: EU-stöd till organisationer verksamma inom det narkotikapolitiska området

Enligt vad undertecknad erfar skall EU-stöd utbetalats, såväl under år 1996 som 1997, till organisationer, t. ex. European Cities on Drug Policy (ECDP), som verkar för bl. a. legalisering av narkotika, inrättandet av så kallade coffee-shops och legalförskrivning av heroin. Däremot skall European Cities Against Drugs (ECAD), vilket är en sammanslutning av 180 europeiska medlemsstäder som motsätter sig narkotikaliberal politik, inte erhålla något stöd alls.

Kan kommissionen redovisa vilka organisationer verksamma inom narkotikapolitikens område som erhållit stöd, vilka grunderna varit för att bifalla dessa organisationers ansökningar, vilka grunderna varit för att stöd till ECAD uteblivit, samt även förklara vilken narkotikapolitisk strategi som ligger bakom fördelningen av stödresurserna och medgivandet av stöd till organisationer som motverkar möjligheten för medlemsländer att leva upp till tillämpliga FN-konventioner?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (3 april 1998)

EU:s handlingsplan för kampen mot narkotika (1995-1999) ((KOM(94) 234 slutlig. )) utgör referensramen för den verksamhet som gemenskapen och medlemsstaterna bedriver på detta område och innebär inte att man särskilt gynnar strategier för legalisering av narkotika.

Kommissionen vill framhålla att förebyggande av tillhörande risker ingår i målen för gemenskapens handlingsprogram för att förebygga narkotikamissbruk. De projekt som i detta sammanhang föreslogs av ECDP-nätverket (European Cities on Drug Policy) har granskats i enlighet med tillämpliga regler, kriterier och förfaranden för urval och finansiering av projekt och har, efter samråd med den kommitté som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut 102/97/EG av den 16 december 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga narkotikamissbruk inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000) ((EGT L 19, 22.1.1997. )) genom vilket programmet upprättades, beviljats stöd eftersom de överensstämde med vissa prioriterade åtgärder inom programmet.

Kommissionen anmodar alla organisationer som verkar för att minska efterfrågan på narkotika att lämna in förslag till projekt av gemenskapsintresse. Förslagen granskas sedan för att avgöra i vilken utsträckning de bidrar till att uppnå programmets mål och prioriteringar.

Kommissionen vill upplysa parlamentsledamoten om att man inte har mottagit någon ansökan om ekonomiskt stöd från ECAD-nätverket (Europe Cities Against Drugs).

Kommissionen anser inte att de projekt som för närvarande ges stöd innebär en överträdelse av FN-konventionerna och vill erinra om att narkotikalagstiftningen är ett område där enbart medlemsstaterna har befogenhet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1085/98 från Jannis Sakellariou (PSE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Genomförande av associationsavtalet med Tunisien

De nationella parlamenten och Europaparlamentet har ratificerat samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Tunisien som trädde i kraft den 1 mars 1998. Trots detta har den del av avtalet som innebär åtaganden från EU:s sida inom jordbrukssektorn, framför allt beträffande olivolja, ännu inte börjat tillämpas på grund av att rådet inte antagit den nödvändiga tillämpningsförordningen. Finns det inte risk att denna situation kan skada det partnerskap som vi hittills konsekvent har främjat?

Svar (8 juni 1998)

Det förslag till förordning om olivolja som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till lades fram av kommissionen den 20 februari 1998 och antogs av rådet den 27 april 1998.

Rådet vill även informera den ärade parlamentsledamoten om att till följd av att associeringsavtalet trätt i kraft är det första mötet i associeringsrådet EG-Tunisien planerat att äga rum under andra hälften av 1998.