SKRIFTLIG FRÅGA E-1672/02

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till rådet

(12 juni 2002)

Ämne: Förbindelserna mellan EU och Colombia presidentkandidaten Ingrid Betancourts frigivning

Den fortsatt osäkra situation som uppkom när fredsprocessen i Colombia avbröts och ett antal senatorer och andra politiker kidnappades bland andra presidentkandidaten Ingrid Betancourt skadar allvarligt demokratins fungerande och respekten för de mänskliga rättigheterna i landet.

Nyligen uttryckte Europaparlamentet i sin resolution av den 14 mars 2002 sin ståndpunkt i frågan genom att fördöma dessa händelser och uppmana EU:s institutioner att vidta åtgärder för att bryta dödläget. Vilka initiativ avser rådet att ta och vilken strategi kommer rådet att, i samråd med den nya presidenten, anta gentemot gerillarörelsen FARC-EP? Avser rådet att agera medlare för att försöka åstadkomma att förhandlingarna återupptas och bryta dödläget i landet? Tänker rådet vidta omedelbara åtgärder för att få Ingrid Betancourt frigiven?

Svar

(19 december 2002)

1. Rådet har vid flera tillfällen upprepat att det avvisar och fördömer människorov, utpressning och andra brott som begås av väpnade grupper i Colombia och har flera gånger vädjat att internationell humanitär rätt skall respekteras och civilbefolkningen skyddas.

2. I december i fjol beslutade rådet som svar på upprepade kränkningar av de mänskliga rättigheterna att för tillfället inte utfärda några nya viseringar eller uppehållstillstånd till medlemmar av väpnade grupper i Colombia. Detta var ett politiskt beslut som syftade till att ge nödvändigt manöverutrymme åt de av EU:s medlemsstater som deltar i gruppen med kontaktpersoner (dialogen med Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombias FARC) och gruppen Colombias vänner(dialogen med Ejército de Liberación ELN). I sitt uttalande från februari meddelade rådet också att det [förbehåller sig] rätten att eventuellt ändra sin politik gentemot de väpnade grupperna.

3. I juni i år beslutade rådet att uppta FARC och UAC (Unidades de Autodefensa de Colombia) i EU:s förteckning över terroristorganisationer som ett led i sin politik mot terrorism.

4. Då Alvaro Uribe den 26 maj valdes till Colombias president lyckönskade rådet honom. Rådet ansåg att detta val utgör ett bevis på colombianernas fasta stöd och förtroende för hans person och hans framtidsplaner för landet.

5. Rådet uttryckte också sin övertygelse om att Colombias nye president utifrån den fasta rättsstatsprincipen och fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna fullt ut kommer att kunna motsvara hela folkets strävan efter fred och välstånd.

6. Rådet bekräftade dessutom att det stöder strävandena att genom förhandlingar finna en lösning på den konflikt som Colombia dragits in i. Rådet upprepade att det är beslutet att stödja det colombianska folket och dess regering i denna strävan efter rättvisa, socialt framåtskridande och försoning mellan alla colombianer samt i deras kamp mot terrorismen, straffriheten och brotten mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt.

7. Rådet kommer även i fortsättningen att följa händelserna i Colombia och de initiativ som Alvaro Uribe tog i augusti.