SKRIFTLIG FRÅGA E-1697/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Främjande vätedrivna bilar

Väte har sedan generationer använts som råvara för industrin och som energibärare. Inom bilindustrin har vätedrift testats ända sedan 1970-talet och visat sig vara ett verkligt alternativ till vanliga förbränningsmotorer som drivs av oljebaserade bränslen. En mer utbredd användning av denna teknik skulle kraftigt kunna minska växthuseffekten som till tio procent orsakas av vägtrafiken världen över.

På vilket sätt främjar kommissionen denna utveckling genom forskningsverksamhet eller andra program på området förnybara energikällor?

Arbetar kommissionen också för att skapa juridiska, ekonomiska och organisatoriska förutsättningar för försäljning av väte till konkurrensmässiga priser och i tillräcklig mängd där trafiken är som intensivast?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Kommissionen insåg för många år sedan potentialen och möjligheten av ett utbyte av fossila bränslen till väte. Framförallt vägtrafiken är nästintill fullständigt beroende av oljebaserade bränslen (mer än 98 %), och därför har debatten om alternativa bränslen satts igång genom grönboken Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning(1). Dessutom förbereder kommissionen nu ett offentligt meddelande om alternativa motorbränslen och fordon. Just nu är det inte speciellt troligt att vätet kommer att bidra till energiförsörjningen med en betydande del före år 2001, men för att nå de ambitiösa målen som satts för år 2020, måste vätedriften spela en stor roll.

Vätet skulle på en och samma gång kunna bidra till att lösa problemen med luftkvalitet, drivhusgasutsläpp, energiförsörjningssäkerhet och beroendet av olja.

Således har ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, speciellt programmet för icke-nukleär energi, främjat ett stort antal projekt för produktion och lagring av väte samt utveckling av bränsleceller. Redan nu uppgår stödet från kommissionen inom det femte ramprogrammet till mer än 95 miljoner euro. Stödet har framförallt gått till utveckling av bränsleceller, produktion och lagring av väte från olika källor, utarbetande av regler och normer, säkerhet, infrastruktur för distribution, samt utveckling och demonstration av bränslecelldrivna fordon.

Kommissionen stöder för tillfället flera omfattande projekt inom forskning och teknisk utveckling:

- I FUERO-projektet (total kostnad 38 miljoner euro, varav 21,3 miljoner euro i gemenskapsbidrag) utvecklas delar och system för bränsleceller, samt för vätedrivna fordon. 67 europeiska organisationer från 13 länder (Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Sverige, Storbritannien, Norge, Tjeckiska republiken och Israel) och flera europeiska biltillverkare deltar aktivt i FUERO,

- CUTE- och ECTOS-projekten: 10 europeiska städer (Amsterdam, Barcelona, Hamburg, London, Luxemburg, Madrid, Porto, Reykjavík, Stockholm, Stuttgart) kommer att införa väte som motorbränsle för bussar (bränsleceller) i kollektivtrafiken. Varje stad kommer att producera väte lokalt, bygga vätestationer samt ha tre bussar för kommersiell verksamhet i kollektivtrafiken under två år,

- Kommissionen håller på att starta flera projekt som skall undersöka möjligheten att införa en infrastruktur för väte som bränsle på europeisk nivå, samt rättsliga, ekonomiska, miljömässiga, sociala och organisationsmässiga frågor runt en gränsöverskridande infrastruktur.

(1) KOM(2000) 769 slutlig.