SKRIFTLIG FRÅGA E-3000/02

från Sir Robert Atkins (PPE-DE), Guido Bodrato (PPE-DE)och Malcolm Harbour (PPE-DE) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Illojal konkurrens på marknaden för aluminiumskrot

Den europeiska branschorganisationen för sekundäraluminium, med 175 medlemsföretag som 2001 framställde 2 290 000 ton aluminium, har slagit larm om illojal konkurrens. Aluminiumskrot har en i stort likvärdig prissättning på hela världsmarknaden. I Ryssland och Ukraina ligger priset emellertid inte på samma nivå som världsmarknadspriset. 2000 införde Ukraina ett totalförbud mot export av aluminiumskrot, och Ryssland har infört allt högre exportavgifter. Detta har gjort det omöjligt för europeiska producenter att handla upp aluminiumskrot på dessa marknader, och i praktiken skapat illojala konkurrensförhållanden. De ukrainska producenterna kan få tag på billig skrot på den inhemska marknaden utan någon som helst konkurrens. De legeringar som framställs i Ryssland och Ukraina beläggs med en avgift på 6 procent när de importeras till EU.

Branschorganisationens oro är berättigad. Vad tänker kommissionen göra för att få ett slut på de här illojala konkurrensförhållandena?

Borde man inte föreslå att Ryssland och Ukraina tar bort sina handelshinder för skrot eller jämställer exportavgifterna för skrot (Ryssland har en exportavgift på 30 procent) med de befintliga importavgifterna för den färdiga produkten på EU-marknaden (6 procent), eller på motsvarande sätt som Förenta staterna införa en importavgift på 100 procent för import av aluminiumlegeringar för gjutgods från Ukraina och Ryssland?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(23 december 2002)

Kommissionen är liksom frågeställarna oroad över de snedvridningar av konkurrensen som orsakas av de exportbegränsningar för skrot av andra metaller än järn som införts av Ryssland och Ukraina.

Den ryska exportskatten på andra metaller än järn, vilken ursprungligen fastställdes till 10 % år 1999, har gradvis ökats och uppgår för närvarande till 50 %. Den avskräckande nivån på denna skatt har helt följdriktigt lett till en kraftig minskning av den ryska exporten av detta slags skrot, vilket i sig motsäger det budgetargument som de ryska myndigheterna använt sig av för att motivera denna skatt. Denna skatt gör det möjligt för de ryska producenterna att köpa sina sekundära råvaror på sin inhemska marknad till priser som är markant lägre än priserna på världsmarknaden. Denna fördel leder till att deras halvfabrikat och färdiga produkter blir mycket konkurrenskraftiga på marknaderna i tredjeland.

Frågan om de ryska exportskatterna är en av huvudfrågorna på dagordningen för de bilaterala handelsdiskussionerna. Den togs bl.a. upp vid det möte som samarbetskommittén gemenskapen-Ryssland nyligen höll i Bryssel den 23 oktober 2002. Avskaffandet av exportskatter är dessutom ett av gemenskapens krav inom ramen för förhandlingarna om Rysslands anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO).

En liknande situation föreligger när det gäller Ukraina som sedan augusti 2000 tillämpar ett exportförbud för skrot av andra metaller än järn, officiellt i syfte att bekämpa den brottslighet som förekommer inom den ukrainska sektorn för skrot av andra metaller än järn.

Kommissionen anser att denna åtgärd från Ukrainas sida, som inte åtföljs av liknande åtgärder på den inhemska marknaden, utgör ett uppenbart brott mot bestämmelserna i avtalet rörande partnerskap och bilateralt samarbete.

I båda fallen avser kommissionen att försvara gemenskapens intressen, antingen med åberopande av de åtaganden som gjorts eller genom tillämpning av de tvistlösningsförfaranden som anges i de respektive avtalen rörande partnerskap och samarbete.

Kommissionen kan för närvarande således inte ansluta sig till det förslag som framförts av vissa aktörer som innebär att ytterligare tullar införs ensidigt utöver den gemenskapstull på 6 % som är tillämplig på import av aluminium i obearbetad form med ursprung i Ryssland och Ukraina.