ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2176/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - metoder för påvisande

Skall endast påvisandet av det protein som bildats av den nyinförda genen användas för att skilja mellan en produkt som framställts genom genetisk modifiering och en produkt som inte framställts på detta sätt?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 och E-2186/97 (28 oktober 1997)

I enlighet med vad som anges i artikel 8.1a i förordning (EG) nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997. )) bör en relevant analys i förekommande fall visa på att vissa egenskaper hos ett livsmedel eller en livsmedelsingrediens ¨skiljer sig i jämförelse med traditionella livsmedel eller livsmedelsingredienser, med hänsyn till erkända gränser av naturliga variationer avseende sådana egenskaper¨. Det kan också påpekas att eventuella tillämpningsföreskrifter beträffande artikel 8 kommer att antas i enlighet med det (kommitté)förfarande som anges i artikel 13.

Frågornas lydelse gör det inte möjligt att veta vilka kontroller den ärade parlamentsledamoten avser. Under alla omständigheter tillämpas de allmänna föreskrifterna i gemenskapslagstiftningen beträffande kontroll av livsmedel.

Vad beträffar de utvärderingar som skall företas i enlighet med artiklarna 4 och 6 i förordning 258/97 anges föreskrifterna för dessa, och särskilt den roll som medlemsstaterna skall ha i förhållande till utvärderingsorganen, i artikel 4.3 och i artikel 6.2-6.4, vilka i förekommande fall kompletteras av artiklarna 7 och 9. Det kan noteras att artikel 4.4 föreskriver att kommissionen skall offentliggöra rekommendationer om de vetenskapliga aspekterna av utarbetandet av de första utvärderingsrapporterna. Dessa bestämmelser kompletteras i förekommande fall av tillämpliga föreskrifter i direktiv 90/220/EEG ((EGT L 117, 8.5.1990. )).

När det gäller analysmetoderna erinras om att artikel 4 i direktiv 93/99/EEG ((EGT L 290, 24.11.1993. ))föreskriver att medlemsstaterna skall se till att valideringen av de analysmetoder som används för offentlig kontroll av livsmedel i möjligaste mån överensstämmer med vissa kriterier i direktiv 85/591/EEG ((EGT L 372, 31.12.1985. )) om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2286/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Genetiskt modifierad raps

Måndagen den 9 juni godkände Europeiska kommissionen att en genetiskt modifierad rapssort som är motståndskraftig mot växtgifter får introduceras på marknaden. Rapsen som är motståndskraftig mot växtgifter har tillverkats av det belgiska företaget Plant Genetic System.

Vilka studier, om några, har kommissionen låtit genomföra för att utvärdera de hälso- och miljö-konsekvenser som frisläppandet av denna genetiskt modifierade organism kan få? På vilka grunder beslutade kommissionen att i detta fall inte följa försiktighetsprincipen?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (18 september 1997)

Den 6 juni 1997 antog kommissionen två beslut som rör medgivande att på marknaden släppa ut frön av genetiskt modifierade hybridsorter av raps, anmälda av företaget Plant Genetic Systems ((EGT L 164, 21.6.1997. )).

Efter att dessa beslut har antagits kommer Frankrike att ge medgivande till att dessa produkter släpps ut på marknaden, så att de kan användas på samma sätt som de olika rapssorter som har tagits fram med traditionella metoder. Saluföring av sådana livsmedel eller ingredienser till livsmedel som innehåller, består av eller erhålls från de genetiskt modifierade organismerna i fråga regleras i förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser ((EGT L 43, 14.2.1997. )).

I linje med försiktighetsprincipen, som direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön ((EGT L 117, 8.5.1990. )) grundar sig på, lämnade den sökande all den information som behövdes för att bedöma de potentiella effekterna för människors hälsa och miljön av att släppa ut dessa produkter. I det material som lämnades in ingick undersökningar av fröernas groningsförmåga hos den transgena rapslinjen B94-2, transgena vårrapslinjers svar på olika odlingstekniska prov, övervakning av kvarstående effekter i tidigare fältförsök med transgen raps, noggranna observationer av insekter som har ätit företagets transgena rapsväxter, ett experiment rörande digestion av rapsen, analysen av kvaliteten på rapsfröerna B94-2, en detaljerad karakterisering av olja och kaka från en laboratorieodlad transgen rapshybrid, den detaljerade analysen av fröer från transgen och icke-transgen raps, ett fosfoaminotransferas-test (PAT-test) som utfördes på oljefria transgena rapsfröer samt förtäring av honung från honungsbin som ätit transgen raps.

De två besluten antogs efter det att den tillsynskommitté som inrättades i direktiv 90/220/EEG hade fattat ett beslut med kvalificerad majoritet om att tillstyrka ansökan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1722/97 från Ana Palacio Vallelersundi (PPE) till rådet (22 maj 1997)

Ämne: Allmänhetens tillgång till rådets handlingar

Enligt uppgifter i pressen nyligen har rådet skickat ett svar till ombudsmannen gällande ett misstänkt fall av dålig myndighetsutövning som anmälts av journalisten Bunyan avseende tillämpningen av beslut 93/371/EEG ((EGT L 340, 31.12.1993, s. 43, och EGT L 325, 14.12.1996, s. 19 (beslut 96/705). )) om allmänhetens tillgång till rådets handlingar. Rådet tycks anse att ombudsmannen inte har befogenhet att behandla detta klagomål eftersom det uteslutande rör sig om dokument som har samband med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen. Eftersom detta är en fråga som intresserar Europaparlamentet undrar jag om rådet skulle kunna skicka mig en kopia av sitt svar till ombudsmannen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1722/97 och E-1813/97 (28 oktober 1997)

Ombudsmannens kompetensområde regleras genom artikel 138e i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Detta fördrag skall tillämpas på avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen (FEU) i den utsträckning som det föreskrivs i artikel K 8 i FEU. Men artikel 138e ingår inte i förteckningen över de bestämmelser i EG-fördraget som är tillämpliga på avdelning VI i FEU.

I det nya Amsterdamfördraget föreskrivs att bestämmelserna i artikel 138e i EG-fördraget skall tillämpas på de bestämmelser som rör de områden som avses i avdelning VI i FEU.

Rådet skickade den 26 mars och den 20 juni 1997 brev till ombudsmannen med ett detaljerat svar på Tony BUNYANS klagomål. De ärade parlamentsledamöterna kommer omedelbart att få kopior av rådets två brev till ombudsmannen ((De röstförklaringar som gjordes av några rådsmedlemmar i detta ärende har offentliggjorts. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2801/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Kärnkraftverket Temelin i Tjeckien

Två reaktorer av typ VVER-1000 byggs i Temelin, Tjeckien, nära gränsen till Österrike. Slutförandet åtföljs av enorma tekniska, finansiella, organisatoriska och rättsliga svårigheter. Den ursprungliga tidpunkten för driftsstart, 1992, har skjutits upp officiellt flera gånger och beräknas för närvarande bli kring 1999/2000. De sammanlagda byggkostnaderna som från början beräknades bli 26 miljarder tjeckiska kronor uppgår nu till beräknade 85 miljarder kronor (cirka 5 miljarder DM). Anledningen till detta är den i efterhand planerade installationen av ett styr- och brännelementsystem av företaget Westinghouse från USA. På grund av avsaknaden av ryska grundkonstruktionsritningar och många bevisade brister i kompatibilitet och kvalitet kan man snarare frukta en sänkning än en höjning av säkerhetsstandarden.

1. Vad anser kommissionen om faktum att det, trots betydande projektändringar i efterhand av kärnreaktorn i Temelin och att den VVER-1000-mixreaktor-prototyp som blivit resultatet av detta och som inte testats förut någonstans i hela världen, inte genomförts något tillståndsförfarande, ingen miljökonsekvensbedömning, ingen studie av kostnadsminimering och ingen rådfrågning av medborgarna (public participation process)?

2. På vilket sätt kommer kommissionen att beakta detta faktum med tanke på Tjeckiens framtida EU-tillträde?

3. Känner kommissionen till det österrikiska parlamentets beslut av den 9 juli 1997 enligt vilket bland annat upprättandet av modeller för stängning av kärnkraftverk samt skapande av motsvarande EU-finansieringsinstrument eftersträvas inom ramen för de kommande EU-anslutningsförhandlingarna med Central- och Östeuropeiska stater? Hur bedöms detta - i samband med kärnkraftverket i Temelin och Tjeckien?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (24 september 1997)

1. Gemenskapen finansierar inte till någon del de ändringar som för närvarande utförs vid kärnkraftverket i Temelin och saknar därför information om detaljerna i det arbete som utförs vid kraftverket. Vidare - och mer allmänt - vill kommissionen framhålla att den genom Phare-programmet ger stöd till den tjeckiska myndighet som ansvarar för kärnkraftssäkerheten, statens myndighet för nukleär säkerhet. Detta stöd omfattar överföring av erfarenheter i metodfrågor och rörande kärnkraftverket i Temelin förbereds ett avtal om stöd till statens myndighet för nukleär säkerhet under godkännandeprocessen.

2. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att stöda den tjeckiska statens myndighet för nukleär säkerhet för att säkerställa att ett självständigt och kompetent organ ansvarar för godkännande av kraftverket.

3. Kommissionen känner till det österrikiska parlamentets beslut. Kommissionen hänvisar på denna punkt till relevanta delar av kommissionens yttrande om Tjeckien av den 16 juli 1997 ((KOM(97) 2009. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2285/97 från John Iversen (PSE) och Kirsten Jensen (PSE) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Pesticider på listan över tillåtna preparat

Kan kommissionen bekräfta att man är i färd med att ge klartecken för användningen av bekämpningsmedlet Paraquat som används vid besprutning?

Om detta är fallet skulle kommissionen då vilja förklara hur man utvärderar dessa kemiska medel?

Vilka säkerhetsåtgärder förutsätter kommissionen vad gäller användningen Paraquat, speciellt vad gäller miljö- och arbetsmiljöproblem?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (12 september 1997)

Paraquat är mycket riktigt ett av de verksamma ämnen som för närvarande håller på att utvärderas i enlighet med bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG ((Rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991). )) och förordning (EEG) nr 3600/92 ((Kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av en första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (EGT L 366, 15.12.1992). )) för att eventuellt tas upp i gemenskapens lista över tillåtna ämnen.

Som framgår av artikel 5 i direktivet kan ett verksamt ämne endast tas upp i direktivets bilaga 1 om det med beaktande av aktuell vetenskaplig och teknisk kunskap kan antas att växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, när medlet används i enlighet med god växtskyddssed, inte medför skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller en oacceptabel inverkan på miljön.

Dessutom skall medlemsstaterna, efter det att det verksamma ämnet tagits upp i direktivets bilaga 1, ompröva godkännandet av det växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet i fråga i enlighet med villkoren för att tas upp i listan och i enlighet med de enhetliga principerna (bilaga VI) inom en viss fastställd tidsfrist.

Utvärderingen av paraquat fortsätter och rapporter om slutsatserna rörande paraquat håller fortfarande på att utarbetas. Det kommer därför att dröja något innan ett utkast till beslut kan diskuteras med medlemsstaterna i Ständiga kommittén för växtskydd och ett beslut därefter kan fattas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2421/97 från Joan Vallvé (ELDR) till kommissionen (11 juli 1997)

Ämne: Härdar av svinpest i området kring Lleida

På grund av de härdar av klassisk svinpest som nyligen upptäcktes i området kring Lleida, och till följd av det besök som ansvariga från Ständiga veterinärkommittén senare gjorde offentliggjorde kommissionen gemenskapsbeslut 97/285/EG ((EGT L 114, 1.5.1997, s. 47. )) som fastställer särskilda villkor för handel inom gemenskapen med svinkött och svin som uteslutande kommer från de uppräknade områdena.

Till följd av detta har de olika medlemsstaterna anpassat sin svinhandel med Spanien utifrån innehållet i detta beslut, med undantag för Portugal som ensidigt har stängt sina gränser för all handel med svinkött och svinköttsprodukter från inte bara de uppräknade områdena utan från hela Katalonien, vilket skadar den fria rörligheten för varor.

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller kommer den att vidta för att återupprätta respekten för denna grundläggande princip på vilken Europeiska unionen bygger?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (9 september 1997)

Genom kommissionens beslut 97/285/EG ((EGT L 114, 1.5.1997. )) infördes vissa skyddsåtgärder för att förhindra spridning av virus för klassisk svinpest från ett område i Spanien som består av Urgell, Noguera, Segrià och Garrigues.

Kommissionen har nyligen informerats om de ensidiga åtgärder som Portugal vidtagit på grund av sjukdomssituationen i Lerida. Kommissionen kommer att undersöka frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2144/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - föreskrifter för märkning

På vilket sätt skall övervakningsmyndigheterna pröva om föreskrifterna för märkning följs?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2144/97, E-2146/97 och E-2152/97 (20 oktober 1997)

Med undantag för tillämpningen av artikel 8.3 så föreskrivs inte särskilt i förordning nr 258/97 att det skall inrättas någon kontroll- eller övervakningsmyndighet av den typ som den ärade parlamentsledamoten nämner.

Det är medlemsstaterna som skall svara för hur kontrollen av tillämpningen av förordningen på nationell nivå skall gå till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2442/97 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: EU:s program för skolmjölk

Har kommissionen jämförande statistik över den mängd mjölk som fördelas i alla medlemsländer genom programmet för skolmjölk?

Hur mycket mer eller mindre mjölk distribueras i länder med privata distributionssystem?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (10 september 1997)

Tabellen nedan visar den totala kvantiteten mjölk och mjölkprodukter som distribuerades enligt gemenskapens skolmjölksprogram under läsåret 1995/1996 i varje medlemsstat. Dessa kvantiteter har påverkats av ett flertal faktorer, såsom antalet berättigade elever, mjölkkonsumtionen per capita i medlemsstaten, tradition av mjölkdrickande i skolan, programmets praktiska organisation och särskilda initiativ som tagits av leverantörer eller lokala myndigheter och skolmyndigheter för att gynna programmet. Eftersom det finns så många faktorer som påverkar programmet, har kommissionen inte möjlighet att bedöma effekten av privatiserade distributionssystem för upptagandet av skolmjölk.

>TABLE>
SKRIFTLIG FRÅGA E-2204/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - öppenhet gentemot allmänheten vad gäller tillstånd för nya livsmedelsprodukter

1. På vilket sätt skall allmänheten i längden garanteras öppenhet och information?

2. Skall konsumentrådgivningarna informeras om alla tillstånd?

3. På vilket sätt säkerställs att denna information är fullständig och aktuell?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2192/97 och E-2204/97 (28 oktober 1997)

Utan hinder av nationella bestämmelser på området är det redan beslutat att en sammanfattning av underrättelsen skall publiceras, exempelvis genom artikel 5 i den förordning som den ärade parlamentsledarmoten hänvisar till. Det förehåller sig likadant med de beslut som skall fattas enligt artikel 7.3 i samma förordning.

Dessa bestämmelser skall göra det enklare för en medlemsstat att vid behov genomföra artikel 12 i förordningen i syfte att på det egna territoriet begränsa eller stoppa handeln med eller användningen av ett livsmedel eller en livsmedelsingrediens som kan medföra risker för hälsan.

Utan hinder av bestämmelserna i artikel 10 i förordningen, de nationella bestämmelserna på området och i förekommande fall bestämmelserna i artikel 22 i direktiv 90/220/EEG ((EGT L 117, 8.5.1990. )) föreskrivs i artikel 14 att en rapport från kommissionen om genomförandet av förordningen skall överlämnas och ¨dess inverkan på information till konsumenterna¨ granskas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2188/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - överlåtande av instrument för påvisande genom den som anmäler en produkt

Planeras även fortsättningsvis producenterna förbli skyldiga att överlämna också de system för påvisande som finns och är etablerade hos dem, inklusive prover, antikroppar som behövs för att kunna påvisa, motsvarande genetiska sonder, extraktionsprotokoll och så vidare, till övervakningsmyndigheterna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2188/97, E-2190/97 och E-2194/97 (28 oktober 1997)

Artikel 4.4 i den förordning som citeras av den ärade parlamentsledamoten, eventuellt kompletterad i enlighet med artikel 4.5 eller i förekommande fall artikel 3.4 eller artikel 9.1 i samma förordning, avser den information som skall tillhandahållas som stöd för ansökningar om utsläppandet av produkterna på marknaden.

Denna information påverkar inte genomförandet av utvärderingsförfarandena av de organ som utvärderar livsmedel enligt vad som avses i artikel 4.3 i förordningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2384/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Åtkomst av uppgifter ur Europeiska kommissionens datasystem

Enligt vad som stått att läsa i belgisk press har inget gjorts vad gäller påståendena om att någon kommit över uppgifter ur Europeiska kommissionens datasystem under den period då man förhandlade om ett undertecknande av Gatt-avtalet.

Uppgifterna rörde EU:s officiella inställning i en rad frågor som berörde Gatt, och de dök på något märkligt sätt upp i händerna på de amerikanska representanterna vid förhandlingarna.

Kan kommissionen säga om det verkligen var någon som kom över dessa värdefulla uppgifter och om man har identifierat de ansvariga för detta agerande, som gravt undergrävde den europeiska förhandlingsförmågan?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (24 september 1997)

Kommissionen ber att få hänvisa parlamentsledamoten till svaret på skriftliga frågan E-2471/96 från Johanna Maij-Weggen ((EGT C 11, 13.1.1997. )). Där svarade kommissionen att den inte har några uppgifter, utöver dem som förekommit i pressen, som styrker dessa påståenden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1733/97 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (23 maj 1997)

Ämne: Användning av antibiotika i djurfoder

Kan kommissionen besvara följande frågor om användning av antibiotika i foder till husdjur och fisk som skall användas för köttproduktion:

1. Vilken slags antibiotika anser kommissionen det vara motiverat att använda i foder till husdjur och fisk som skall används för köttproduktion?

2. Vilka åtgärder är kommissionen beredd att vidta för att minska användningen av antibiotika?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (2 juli 1997)

1. Kommissionen informerar den ärade ledamoten om att inga antibiotika är godkända för användning i fiskfoder. Däremot har nio antibiotika godkänts som tillsatser i foder för slaktdjur, nämligen zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin, flavofosfolipol, tylosinfosfat, natriummonensin, natriumsalinomycin, avilamycin och ardacin. Dessa tillsatser uppfyller de krav för godkännande som fastställs i direktiv 70/524 EEG om tillsatser till djurfoder ((EGT L 270, 14.12.1970, )). Vissa av dessa antibiotika är under omprövning på begäran av vissa medlemsstater, däribland Finland.

2. Problemet med minskning av användningen av antibiotika är mycket omfattande och inte nytt. Sedan direktivet om tillsatser antogs 1970 har kommissionen väsentligt minskat antalet godkända antibiotika, eftersom hälften av de substanser som var godkända vid den tidpunkten inte längre är det, som t.ex. tetracyklinerna som emellertid fortfarande är godkända som veterinärpreparat.

F.ö. har direktiv 70/524/EEG ändrats vid flera tillfällen sedan det antogs, bl.a. för att reglera distributionskedjan för antibiotika, för att knyta godkännandet av tillsatserna till tillverkaren och för att förstärka riktlinjerna för utvärdering av tillsatser i djurfoder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2128/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - anmälan

1. Föreligger en skyldighet att anmäla nya eller förändrade produkter som inte behöver tillstånd enligt förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Om så inte är fallet, på vilket sätt får nationella myndigheter och EU-myndigheter kännedom om att dessa introducerats på marknaden?

3. På vilket sätt kan dessa myndigheter kontrollera om det föreligger märkningsskyldighet i enlighet med förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2126/97, E-2128/97 och E-2130/97 (20 oktober 1997)

Enligt artikel 3.4 i förordning 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser skall undantag medges för tillståndsförfarandet enligt samma förordning, om livsmedlen eller livsmedelsingredienserna på grundval av tillgängliga och allmänt vedertagna vetenskapliga rön, eller på grundval av ett yttrande från något av de behöriga organen, har visat sig i huvudsak motsvara livsmedel eller livsmedelsingredienser som redan finns när det gäller sammansättning, näringsvärde etc.

Om det behövs får det, enligt förfarandet i artikel 13 i denna förordning, bestämmas om ett livsmedelsslag eller en livsmedelsingrediens omfattas av undantaget i fråga. Bestämmelserna för anmälan av dess produkter är fastställda genom artikel 5 i förordningen.