SKRIFTLIG FRÅGA P-2921/98

från John Iversen (PSE) till kommissionen

(25 september 1998)

Angående: Tillväxtfrämjande antibiotika

En 62-årig dansk kvinna dog nyligen av en infektion av resistenta salmonella DT 104-bakterier. Detta är det första dödsfallet bland människor i Danmark, som har en direkt koppling till antibiotikabehandling av djur.

För närvarande krävs det vetenskaplig dokumentation innan vi kan förbjuda alla tillväxtfrämjande antibiotiska preparat. Men ofta finns det ämnen vars skadlighet den vetenskapliga kommittén inte med säkerhet kan slå fast, och här måste man ta det säkra för det osäkra till konsumentens fördel. Det föreligger nu dödsfall som bevis; hur många ytterligare krävs det innan kommissionen börjar ta konsumenternas krav om rena och hälsosamma livsmedel på allvar?

Vi vet med säkerhet att det finns ett samband mellan tillväxtfrämjande antibiotika och resistenta bakterier. Vi har ännu inte vetenskapligt slagit fast hur skadligt detta samband är för människor. Men oavsett hur stor risken är, är jag säker på att de europeiska konsumenterna anser att det är en onödig risk.

Det är därför ett politiskt beslut om vi vill förbjuda alla tillväxtfrämjande antibiotiska preparat i EU. Anser inte kommissionen att det är på tiden att lägga fram ett förslag om att förbjuda användning av alla tillväxtfrämjande antibiotiska preparat i EU?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(17 november 1998)

Som frågeställaren påpekar dog en 62-årig dansk kvinna nyligen av komplikationer till följd av en infektion av multiresistenta salmonella DT 104-bakterier. Det är känt att denna typ av salmonella är resistent mot sulfonamider, ampicillin, kloramfenikol, streptomycin, trimetoprim, ciprofloxacin och tetracyklin. Det finns skäl att betona att ingen av dessa molekyler hör till de grupper av antibiotika som tillåts som tillväxtbefrämjande preparat i djurfoder. Därför är det svårt att se hur dessa tillsatsämnen skulle ha gett upphov till direkt resistens eller korsresistens mot de olika antibiotika mot vilka den berörda salmonellabakterien har blivit resistent.

Inom gemenskapens pågående fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling (1994-1998)(1) stödjer kommissionen redan projekt avseende antimikrobiell resistens mot tuberkulos, multiresistent salmonella och verocytotoxinproducerande Escherichia coli-bakterier. Kommissionen är medveten om det omdedelbara behovet av mera forskning inom området antimikrobiell resistens och har föreslagit betydande insatser inom det femte ramprogrammet (1998-2002)(2). Sådana insatser ingår i det första verksamhetsområdet "Livskvalitet och förvaltning av bioresurserna", främst inom det andra nyckelområdet "Bekämpning av virus- och infektionssjukdomar", inom vilket man på ett målinriktat och tvär-vetenskapligt sätt skall försöka lösa de centrala problemen inom antimikrobiell resistens hos både människor och djur. Liknande frågor kommer även att behandlas inom den första nyckelåtgärden "Hälsa, kost och miljö" om föroreningar i livsmedel och den tredje nyckelåtgärden "Cellfabriken" om bättre teknik för produktion av antibiotika.

Som frågeställaren framhöll finns det ett samband mellan uppkomsten av resistenta bakterier och bruket av antibiotika oberoende av om antibiotika används för vård av människor eller djur eller som tillsats i djurfoder. Kommissionen har bett Vetenskapliga styrkommittén undersöka hur antibakteriell resistens utvecklas och gett den i uppgift att utreda användningen av antibiotika för vård av människor och djur och som tillsats i djurfoder. Ett första vägledande dokument skall enligt planerna vara klart i slutet av 1998 och kommitténs slutrapport borde stå till förfogande i april 1999.

Kommissionen har redan vid flera tillfällen uttryckligen meddelat parlamentet att den har som avsikt att vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att garantera både läkemedlens effektivitet och livsmedlens säkerhet.

(1) EGT L 117, 8.5.1990.

(2) EGT C 173, 7.6.1997, ändrat genom KOM(98) 8 slutlig.