ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3871/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(10 januari 2003)

Ämne: Deponibygge i västra Portugal

Som en följd på kommissionsledamot Margot Wallströms svar av den 12 februari 2001 på min fråga E-3979/00(1) om deponibygget i Cadaval i västra Portugal, uppmanas kommissionen att besvara följande fråga: Vilken bedömning har den sedan dess gjort av detta deponibygge samt av det beslut den fattade, vilket förutsågs i ovannämnda fråga?

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 97.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(24 februari 2003)

Kommissionen vill som tillägg till sitt tidigare svar upplysa ledamoten om att kommissionen vid sitt möte den 30 oktober 2002 beslöt att lägga ner förfarandet i klagomålsärendet 2000/4668 om den västra regionens deponibygge.

Efter att ha jämfört de portugisiska myndigheternas förklaringar och den klagandes argument ansåg kommissionen nämligen att det inte förelåg någon gemenskapsrättslig grund för att ytterligare granska klagomålet.

Deponiprojekt omfattas av bilaga II till rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Enligt artikel 4.2 i det direktivet är det upp till de nationella myndigheterna att göra en miljökonsekvensbeskrivning för projektet i fråga. Denna befogenhet begränsas eventuellt av artikel 2 i direktivet, enligt vilken projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan måste bli föremål för en bedömning av denna påverkan. Likväl är det medlemsstaternas sak att undersöka huruvida ett projekt eventuellt medför en betydande miljöpåverkan. I föreliggande fall har detta undersökts med hjälp av en rad miljökonsekvensbeskrivningar. Enligt undersökningen kommer projektet troligen inte att medföra någon betydande miljöpåverkan.

Dessutom uppfyller deponibygget och deponidriften de bestämmelser om säkerheter och de krav som föreskrivs i det nya deponidirektivet rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall(2) trots att direktivet ännu inte var tillämpligt på projektet. Projektet föregicks således av ett beskrivande memorandum med uppgifter om platsens geologiska, geotekniska och hydrologiska särart, åtgärder för att uppnå vattentäthet, systemet för dränering av regn- och spillvatten, kontroll och övervakning av spill- och grundvatten, dränering och behandling av

biogas samt befolkningens och de anställdas säkerhet. Vattentätheten säkrades genom att man i projektets byggfas lade ut ett 0,5 meter tjockt lager av lera och en syntetisk kompositmembran och på så sätt skapade en geologisk barriär med en total permeabilitet motsvarande kraven i ovannämnda direktiv.

Slutligen bör det påpekas att deponin beviljats ett miljötillstånd av generaldirektoratet för miljö i enlighet med genomförandelagstiftningen för rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar(3). Enligt tillståndet skall operatören under drifts-, avslutnings- och efterbehandlingsfasen följa ett program för övervakning av deponin.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 182, 16.7.1999.

(3) EGT L 257, 10.10.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2968/02

från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Allmänt uttagningsprov KOM/A/6/01 handläggare (A7/A6) på området yttre förbindelser och förvaltningsstöd till icke medlemsstater

Kan kommissionen besvara följande frågor om uttagningsprovet KOM/A/6/01:

- Hur många sökande fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande?

- Hur många medborgare från varje medlemsstat fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande?

- Hur många sökande som har eller har haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen eller någon annan EU-institution kom till intervjun (prov f)?

- Hur många sökande som har eller har haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen eller någon annan EU-institution fördes till sist upp på förteckningen över godkända sökande (per medlemsstat)?

Kompletterande svarfrån Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(11 februari 2003)

Till följd av kommissionens interimistiska svar till parlamentsledamoten den 6 december 2002, kommer här svaren på de två sista punkterna i hans fråga:

- Område 01 (yttre förbindelser)

- 122 sökande kallades till de muntliga proven (f). Av dessa var det 16 som hade eller hade haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen.

- Fördelningen per medlemsstat är följande: Österrike: 2, Italien: 1, Tyskland: 8, Frankrike: 1, Spanien: 1, Förenade kungariket: 1, Irland: 1, Belgien: 1

- Av de 80 sökande som godkändes i proven var det 12 som hade eller hade haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen.

- Fördelningen per medlemsstat är följande: Österrike: 2, Italien: 1, Tyskland: 7, Frankrike: 1, Spanien: 1.

- Område 02 (förvaltning av stöd till länder utanför gemenskapen)

- 357 sökande kallades till de muntliga proven (f). Av dessa var det 86 som hade eller hade haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen.

- Fördelningen per medlemsstat är följande: Italien: 16, Frankrike: 8, Belgien: 12, Tyskland: 7, Spanien: 14, Förenade kungariket: 8, Finland: 4, Grekland: 5, Nederländerna: 5, Sverige: 1, Österrike: 4, Irland: 2.

- Av de 250 sökande som godkändes i proven var det 59 som hade eller hade haft ett kontrakt med Europeiska kommissionen.

- Fördelningen per medlemsstat är följande: Italien: 10, Grekland: 3, Spanien: 12, Förenade kungariket: 7, Österrike: 4, Belgien: 6, Frankrike: 4, Irland: 2, Nederländerna: 4, Tyskland: 5, Sverige: 1, Finland: 1.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3905/02

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(6 januari 2003)

Ämne: Återuppbyggnad av en rättsstat i Demokratiska republiken Kongo

Nu när åtta kongolesiska partier har slutit ett avtal om maktfördelning finns det en chans till fred och återuppbyggnad i Kongo.

Den kongolesiska staten är i praktiken icke-existerande i stora delar av Kongo, även i delar som inte är ockuperade av främmande makt, och i de delar som är ockuperade regerar i praktiken grannstaterna Uganda och Rwanda. I det läget måste den internationella gemenskapen ta sitt ansvar. Konflikten har krävt 3 miljoner dödsoffer, och därför kan man inte anförtro landets återuppbyggnad åt den lokala regeringen som saknar medel, och inte heller åt en eller ett par enskilda europeiska medlemsstater. För att fylla det vakuum som skapats av de utländska truppernas tillbakadragande, är en FN-insats nödvändig, nämligen genom FN-styrkan Monuc, som har uppgiften att bistå med uppbyggnaden av landets strukturer; här är också EU:s medverkan oumbärlig.

På vilket sätt kommer EU att bistå med återuppbyggnad av rättsstaten?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(3 februari 2003)

Kommissionen är medveten om att återuppbyggnaden av rättsstaten i Demokratiska republiken Kongo är en fråga av högsta prioritet för att fred och utveckling åter skall råda i landet och i området kring de stora sjöarna.

I detta syfte pågår ett gemensamt initiativ mellan Belgien och FN:s utvecklingsprogram (UNDP) i syfte att utvärdera behoven, fastställa en gemensam strategi och skapa en ram för samordning av de olika biståndsgivarnas insatser för uppbyggnad av den institutionella kapaciteten och reform av den offentliga förvaltningen i Kongo.

Kommissionen deltar redan i återuppbyggnaden av rättsstaten genom ett stödprojekt för rättsväsendet som uppgår till 28 miljoner euro och som nu håller på att genomföras.

När det gäller kapacitetsuppbyggnad godkände kommissionen i december 2002 dessutom ett första program för institutionellt stöd till ett belopp av 16 miljoner euro.

Syftet med detta program är att stödja verksamheten vid vissa viktiga ministerier och inrättandet av övergångsinstitutioner, såsom den nationella valkommissionen och den nationella människorättskommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3717/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Tonga

Kan kommissionen avseende Tonga sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3579/02

från Toine Manders (ELDR) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Statligt stöd till professionella fotbollsklubbar

Tidigare i år mottog kommissionen en skrivelse från det nederländska inrikesministeriet i vilken det konstaterade att det inte betraktar offentligt ekonomiskt stöd till professionella fotbollsklubbar som statligt stöd. Som svar på detta konstaterade kommissionen att yrkesmässiga fotbollsorganisationer skall betraktas som företag, och för dessa skall samma bestämmelser om statligt stöd gälla som för det egentliga näringslivet.

Det har nyligen kommit till vår kännedom att kommissionen till följd av ett formellt klagomål inleder en undersökning om förmodat statligt stöd från den nederländska kommunen Alkmaar till den lokala professionella fotbollsorganisationen AZ Alkmaar. Kommissionens svar kan eventuellt också medföra att den inleder en mer omfattande undersökning om praxis med statligt stöd i hela Nederländerna. Offentligt stöd till professionella fotbollsklubbar förekommer enligt min mening dock också i EU:s andra medlemsstater.

1. Instämmer kommissionen i att statligt stöd till professionella fotbollsorganisationer borde förekomma i hela Europa?

Om inte, kan kommissionen klargöra vad den baserar sin ståndpunkt på?

Om så är fallet, vilka åtgärder ämnar den vidta i framtiden avseende denna fråga?

2. Är kommissionen med tanke på principen om likhet inför lagen i Europa beredd att inte begränsa denna undersökning till Nederländerna, utan organisera och genomföra en gemenskapsomfattande undersökning för att utförlig information skall kunna samlas in och väl övervägda politiska beslut fattas om denna fråga?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(27 januari 2003)

Kommissionen har mottagit ett klagomål där det påstås att staden Alkmaar har beviljat stöd till såväl ett fastighetsutvecklingsbolag som till fotbollsklubben AZ Alkmaar. Kommissionen har bett de nederländska myndigheterna att överlämna upplysningar om de påstådda åtgärderna, men har ännu inte inlett någon formell undersökning.

Eftersom det i dessa fall rör sig om komplexa frågor på grund av stödtyperna och de uppställda målen går det inte att ta generell ställning till om stöd har beviljats enligt artikel 87 i EG-fördraget eller om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden eller inte. Detta måste bedömas i varje enskilt fall.

När det gäller undersökningens omfattning är det nödvändigt att påpeka att ingen allmän undersökning om stöd som eventuellt beviljats i Nederländerna pågår för närvarande. Kommissionen har hittills endast gjort en preliminär bedömning av klagomålet. Kommissionen har inte för avsikt att inleda en allmän undersökning i hela EU.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3697/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Togo

Kan kommissionen avseende Togo sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2796/02

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Östtimor värdering av ekonomiskt stöd

På senare år har EU lämnat ekonomiskt stöd till Östtimor i avsikt att stärka självstyret och demokratin samt att bidra till landets återuppbyggnad.

Världssamfundet och i synnerhet EU kan inte annat än glädjas över de framsteg som har gjorts i Östtimor sedan landets invånare, med världssamfundets hjälp, fick möjlighet att styra över sitt eget öde. Här har EU spelat och fortsätter att spela en mycket viktig roll.

Kan kommissionen, mot denna bakgrund, ge svar på följande frågor: Hur stort var det ekonomiska stöd som EU lämnade till Östtimor år 1999, 2000 och 2001? Vilket genomslag menar kommissionen att detta stöd har haft? Betraktar kommissionen den politik som har förts på europeisk nivå gentemot detta unga land som en framgång?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

En tabell med det sammanlagda belopp som getts i bistånd till Östtimor genom tillgängliga gemenskapsinstrument 1999, 2000 och 2001 (både i form av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden) kommer att sändas direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat. Sammanlagt har mer än 110 miljoner euro anslagits och mer än 90 miljoner euro betalats ut under den ovannämnda perioden.

Kommissionen anser att gemenskapens bistånd bidragit positivt till att möta befolkningens grundläggande behov sedan krisen bröt ut 1999 och har hjälpt landet både att återuppbygga de strukturer och den kapacitet som försvann under krisen och att skapa nya sådana. Gemenskapens bistånd kan anses ha fungerat i den mån som det hjälper Östtimor att uppnå självständighet.

De åtgärder som finansierats hittills har huvudsakligen varit inriktade på att avhjälpa krissituationer och situationer efter en kris.

De kan indelas i tre huvudkategorier, nämligen

a) humanitärt katastrofbistånd,

b) förstärkning av demokratin och det civila samhället och

c) återuppbyggnad och institutionell uppbyggnad.

Det bör nämnas att de första, direkta och omfattande insatserna genomfördes av Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO), under det att kommissionens senaste insatser har skett i form av gemenskapsbidrag till den förvaltningsfond för Östtimor som förvaltas av Världsbanken, vilka kommer att uppgå till sammanlagt 56 miljoner euro i slutet av 2002. Kommissionen har i överenskommelse med andra givare och Världsbanken tagit initiativet till att utföra en fullständig utvärdering av denna betydande investering. Resultatet kommer att föreligga under loppet av 2003.

De faktum att Östtimor blev självständigt och att det bildades en regering i år gör det möjligt att godkänna ett landstrategidokument och ett nationellt vägledande program för samarbete mellan gemenskapen och Östtimor. Detta kommer att utgöra ramen för det utvecklingsinriktade gemenskapsbiståndet under de kommande åren.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3682/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Salomonöarna

Kan kommissionen avseende Salomonöarna ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3692/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Saint Vincent och Grenadinerna

Kan kommissionen avseende Saint Vincent och Grenadinerna ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2868/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(11 oktober 2002)

Ämne: Tillväxtprognoser

1. Kan kommissionen redogöra för den eller de prognoser som varje medlemsstat, under vart och ett av de senaste tio åren, har gjort för att bedöma den inhemska reala tillväxttakten av BNP under det påföljande budgetåret?

2. Kan kommissionen även visa konsensusprognosen från de oberoende prognosmakarna (som till exempel publicerats av Consensus economics) vid tiden för publiceringen av den officiella prognosen, och beräkna den genomsnittliga skillnaden mellan den officiella prognosen och den oberoende prognosen för varje enskild medlemsstat?

Kan kommissionen kort meddela vilka eventuella lärdomar som kan dras härav?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2865/02, E-2866/02, E-2867/02 och E-2868/02ingivet av Pedro Solbes Mira för kommissionen

(4 november 2002)

Kommissionen samlar inte systematiskt medlemsstaternas olika årliga prognoser om tillväxt och budgetsaldon. Därför är det svårt att bedöma hur tillförlitliga prognoserna varit.

Mycket stor uppmärksamhet ägnas åt beräkningarna över tillväxt och offentliga finanser i den stabilitets- och konvergensrapport som medlemsstaterna lämnar kommissionen enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1). Dessa beräkningar bedöms mot bakgrund av kommissionens egen uppfattning om den ekonomiska situationen och konjunkturutsikterna, men även med hjälp av bedömningar från andra internationella eller privata organ.

En omfattande studie av hur korrekta kommissionens prognoser varit finns i en ekonomisk rapport från generaldirektoratet för ekonomi och finans från oktober 1999 som kan laddas ner från adress: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/economic_papers/economicpapers137_en.htm

(1) EGT L 209, 2.8.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3087/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 oktober 2002)

Ämne: Statsstöd till tysk massaindustri

Enligt tidningen Dagens Industri den 17 september 2002 har kommissionen godkänt statsstöd och lånegarantier på sammanlagt 6,5 miljarder svenska kronor

till ett jättemassabruk i Stendal i Tyskland. Det svenska företaget Södra hävdar att de tyska statsstöden slår direkt mot deras expansionsplaner. De svenska skogsbolagen får inget statsstöd till sina investeringar och de hävdar därför att de tyska statsstöden snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.

Anser inte kommissionen att det finns en risk för att om kommissionen i framtiden godkänner att ytterligare skogsindustriprojekt startas med hjälp av skattepengar så kommer det att skada de svenska skogsbolagen?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(27 november 2002)

I juni 2002 godkände kommissionen stöd till Zellstoff Stendal för uppförande av ett nytt massabruk. Investeringskostnaderna uppgick till omkring 800 miljoner euro medan stödet uppgick till omkring 250 miljoner euro.

Projektet är lokaliserat till östra Tyskland som anses vara en av de minst utvecklade regionerna inom gemenskapen. I dessa regioner kan stöd beviljas upp till en nivå som fastställs av kommissionen för att främja den ekonomiska utvecklingen genom att stödja investeringar och sysselsättningsskapande åtgärder.

Zellstoff Stendal-projektet har godkänts på grundval av de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt. Vid bedömningen av om stödet är förenligt med de sektorsövergripande rambestämmelserna, har kommissionen också tagit hänsyn till kapaciteten och marknadsläget i branschen. Detta sker genom att man tittar på de senaste fem årens utveckling när det gäller kapacitet och marknadsläge. I Stendal-fallet fann kommissionen att massatillverkningssektorn inte led av någon överkapacitet.

Om en medlemsstat anmäler ett nytt projekt inom denna sektor till kommissionen före den 31 december 2003, kommer kommissionen att granska detta projekt på dess egna meriter. I enlighet med gällande sektorsövergripande rambestämmelser kommer därvid hänsyn att tas till kapacitet och marknadsläge vid tiden för projektets genomförande, men också projektets regionala betydelse kommer att analyseras. Om projektet anmäls efter den 1 januari 2004 är det de nya sektorsövergripande bestämmelserna som skall tillämpas.