ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0818/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(26 mars 1998)

Ämne: Gemenskapsinitiativet Pesca och turismen

Jag skulle vilja be kommissionen att informera mig om det totala beloppet per medlemsstat för alla åtgärder inom gemenskapsinitiativet Pesca under programplaneringsperioden 1994-1999 som särskilt är inriktade på turism.

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(28 april 1998)

När det gäller gemenskapsinitiativet PESCA, som bland annat syftar till att bidra till en diversifiering av verksamheterna i de kustområden som är beroende av fisket, finns flera program som uttryckligen innefattar projekt med anknytning till turism. Härvid kan följande exempel lämnas:

- Projektet "Seafront" - havskulturcentret i fiskehamnen Zeebrugge (Belgien), total kostnad omkring 2,2 miljoner ecu, PESCA:s deltagande omkring 550 000 ecu.

- Omvandling av fiskefartyg så att de kan användas för turiständamål i Danmark, i Loekken (totalkostnad 125 300 ecu, PESCA:s deltagande 31 3000 ecu) och i Bønnerup (projekt "Refitour") (totalkostnad 285 400 ecu, PESCA:s deltagande 50 000 ecu).

- Havskulturcentret i Bremerhaven (Tyskland), totalkostnad 611 000 ecu, PESCA:s deltagande 305 500 ecu.

- En småbåtshamn i Bere Island, Irland (totalkostnad omkring 158 000 ecu, PESCA:s deltagande omkring 88 000 ecu), utveckling av sportfisket i Clare Islands (totalkostnad onkring 38 000 ecu, PESCA:s deltagande onkring 19 000 ecu) och i Dingle, inköp av nya båtar för turiständamål (total kostnad omkring 398 000 ecu, PESCA:s deltagande omkring 200 000 ecu).

- Det europeiska nätverket av hus vid havet för att bland annat främja turismen i kustområden i flera medlemsstater (total kostnad omkring 283 000 ecu, PESCA:s deltagande 110 000 ecu).

När det gäller Portugal, förutses i gemenskapsinitiativet PESCA inga särskilda åtgärder inriktade på turistsektorn. Inom ramen för åtgärd 2 "Rörlighet mellan olika yrken" kan dock projekt inriktade på omskolning av yrkesverksamma inom fisket eller omvandling av deras fartyg till andra verksamheter, bland annat inom turistsektorn erhålla bidrag. Det belopp som anslagits för medfinansiering av denna åtgärd för hela medlemsstaten (fastlandet, Azorerna och Madeira) och för hela perioden (1994-1999) är 5,76 miljoner ecu inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1743/98

från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen

(5 juni 1998)

Ämne: Icke-konventionell medicin

Eftersom kommissionär Flynn i sitt tal inför Europaparlamentet den 28 maj 1997 om en harmonisering mellan medlemsstaterna av icke-konventionell medicinsk behandling angav att det generella systemet för erkännande av examensbevis, som varit i kraft flera år, redan garanterar fri rörlighet för personer som utövar medicinska yrken mellan medlemsstater som erkänner icke-konventionell medicin som en separat disciplin i förhållande till konventionell medicin, ber vi kommissionen tillhandahålla:

1. en uttömmande förteckning över de medlemsstater som erkänner att icke-konventionell medicin är en separat disciplin i förhållande till konventionell medicin,

2. förteckningar över och beteckning på och/eller beskrivning av, beroende på vad som är tillämpligt, examensbevis beträffande icke-konventionell medicin som erkänns i Europeiska unionens medlemsstater, vilket enligt det generella systemet för erkännande av examensbevis säkerställer fri rörlighet för de yrkesutövare som innehar sådana examensbevis,

3. lagstiftning som hänför sig till icke-konventionell medicin från de medlemsstater i Europeiska unionen som tillåter sådana behandlingsformer.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(28 juli 1998)

Frågeställaren hänvisar till ordningen för erkännande av examensbevis, dvs. rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(1) och rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG(2). Denna ordning syftar inte till att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om yrken, utan medlemsstaterna har behörighet att själva fastställa utbildningen samt villkoren för tillträde till och utövning av dessa yrken. Det finns inga bestämmelser om att medlemsstaterna skall lämna in samtliga nationella lagar om reglerade yrken på de elva gemenskapsspråken. Dessa lagar ändras dessutom löpande i medlemsstaterna och de behöver inte lämnas in för att ordningen för erkännande av examensbevis skall fungera.

Ett uttömmande svar på frågorna skulle kräva långa och arbetsintensiva efterforskningar som kommissionen inte har möjlighet att genomföra.

(1) EGT L 19, 24.1.1989.

(2) EGT L 209, 24.7.1992.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0094



SKRIFTLIG FRÅGA E-1213/98 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) Ämne: Konkurrenskraft I parlamentets betänkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till rådet om genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tjänster om en europeisk kvalitetsfrämjande politik för att stärka den europeiska konkurrenskraften (SEK(96)2000) ombeds kommissionen lägga fram slutsatser om varför vissa bestämda europeiska sektorer som till exempel livsmedelssektorn fungerar bättre än sina motsvarigheter i USA och Japan vad gäller industriellt mervärde. När tänker kommissionen presentera sina slutsatser?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1070/98

från Allan Macartney (ARE) till kommissionen

(6 april 1998)

Ämne: Världshandelsorganisationens ministerkonferens och djurskyddets utveckling inom ramen för GATT/ Världshandelsorganisationen

Har kommissionen utrett vad bestämmelserna inom GATT och Världshandelsorganisationen kommer att innebära för djurskyddet? Har Europeiska gemenskapens möjligheter att förhindra djurs lidande och införa förbud mot import om det finns tydliga tecken på oegentligheter eller export av levande djur förknippad med djurplågeri?

Kommer kommissionen att ta upp frågan vid Världshandelsorganisationens ministermöte i maj? Kommer kommissionen att slå vakt om att djurens rätt försvaras effektivt inom EU?

Svar avgivet av Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(8 maj 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-949/98 från Watts(1).

(1) EGT C 354, 19.11.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1557/98 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (19 maj 1998)

Ämne: Etniska minoriteter och gemenskapens institutioner

Vilka planer har kommissionen på att inleda sitt handlingsprogram för att öka antalet personer från etniska minoriteter som arbetar vid gemenskapens institutioner?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1557/98, E-1558/98 och E-1559/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (15 juni 1998)

Anställda rekryteras alltid i enlighet med artikel 27 i tjänsteföreskrifterna där det föreskrivs att rekryteringen skall göras utifrån största möjliga geografiska område bland medborgarna i gemenskapens medlemsstater, utan åtskillnad vad gäller ras-, religions- eller könstillhörighet och oberoende av civilstånd och familjesituation.

Det har därför inte funnits anledning för kommissionen att inrätta åtgärdsprogram för att främja rekryteringen från etniska minoriteter till sina avdelningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1575/98 från Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) till rådet (25 maj 1998)

Ämne: Bild av EU-området på mynt, utan åtskillnad mellan två medlemsstater

Rådet besvarar min fråga P-0169/98 ((EGT C 196, 22.6.1998, s. 120. )) på ett sätt som jag måste betrakta som mycket olyckligt.

Min fråga rörde ett uppenbart misstag på det politiska planet; på bilder av euromynten finns en karta över EU där gränserna mellan EU:s medlemsstater framgår med undantag av Portugal och Spanien.

Rådet svarar inte direkt på min fråga utan försöker kanske till och med göra politik av frågan, eller spela ovetande. Svaret avslutas med en mening som jag anser är oacceptabel, där rådet påpekar att Spanien och Portugal framställs som ¨två skilda geografiska enheter¨. Det är inte det saken handlar om. Det saken handlade och handlar om är inte geografin utan det faktum att Spanien och Portugal på EU:s politiska kartor inte avbildas som skilda politiska enheter.

Kan rådet säga om detta svar förelades och godkändes av företrädare för dessa två medlemsstater, vilka rådet med en omskrivning betraktar som rent ¨geografiska enheter¨?

Svar (20 juli 1998)

Rådet har inget att tillägga till sitt svar på skriftlig fråga P-0169/98.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1039/98 från Nel van Dijk (V) till kommissionen (6 april 1998)

Ämne: Tjuvlyssning av MI6 och Echelon

1. Spionerar den brittiska underrättelsetjänsten MI6 på EU-partner i syfte att samla in information som den brittiska regeringen sedan kan utnyttja till sin fördel vid internationella förhandlingar ((Britse MI6 bespioneert partners in Europese Unie (Brittiska MI6 spionerar på partner i Europeiska unionen), NRC Handelsblad, 2 januari 1998, How to be Foreign Secretary (Hur är det att vara utrikesminister), BBC2-dokumentär, 4 januari 1998. ))?

2. Kan kommissionen bekräfta att det brittisk/amerikanska avlyssningssystemet Echelon existerar? Avlyssnar Echelon regelbundet all telefon-, fax- och e-postkommunikation i Europa? Samlar de berörda underrättelsetjänsterna med hjälp av Echelon bland annat in förtrolig information om olika deltagares position vid förhandlingar inom GATT/WTO, i syfte att stärka det egna landets förhandlingsposition ((Steve Wright, ¨An appraisal of technologies of political control¨ (En bedömning av tekniker för politisk kontroll), arbetsdokument, Luxemburg, Europaparlamentet, STOA, 6 januari 1998; se även ¨De Groene Amsterdammer¨, 18 och 25 februari 1998. ))?

3. Förfogar kommissionen själv över upplysningar som pekar på att den skulle vara föremål för spionageverksamhet från brittiska, amerikanska eller andra länders underrättelse- eller säkerhetstjänster?

4. Delar kommissionen min uppfattning att en regering i en medlemsstat som med hjälp av sin säkerhetstjänst samlar in förtrolig information om EU-partner och/eller EU-institutioner skadar det förtroende som medlemsstaterna har rätt att kräva av varandra och dessutom handlar i strid med den solidaritet som medlemsstaterna har rätt att förvänta sig av varandra i en ¨allt fastare sammanslutning¨?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (15 maj 1998)

1. och 2. Kommissionen kan inte besvara sådana frågor då de går utöver dess kompetens, så som denna fastställs i EG-fördraget.

3. Kommissionen försvarar emellertid gemenskapens intressen med ständig vaksamhet och fördömer varje hot mot hemligstämplad information som innehas av institutionerna.

4. Se svaren på frågorna 1-3 ovan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0985/98 från Ben Fayot (PSE) till kommissionen (2 april 1998)

Ämne: Järnvägsförbindelser mellan Bryssel, Luxemburg och Strasbourg

Tågförbindelserna mellan de tre EU-huvudstäderna, som också är Europaparlamentets arbetsorter, lämnar mycket övrigt att önska. För den knappt 20 mil långa sträckan mellan Bryssel och Luxemburg tar det två timmar och en kvart till två och en halv timme med tåg, och till Strasbourg går tågen inte särskilt ofta.

Anser inte kommissionen att denna sträcka med stort symboliskt värde mellan de tre EU-arbetsorterna skulle förtjäna särskilda investeringar från berörda medlemsstater och Europeiska unionen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (15 maj 1998)

Järnvägsförbindelserna på sträckorna Bryssel - Luxemburg och Bryssel - Strasbourg hör till de höghastighetståglinjer (TGV) som planeras inom ramen för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T). Detta innebär att gemenskapen erkänner deras strategiska betydelse och att medlemsstaterna åtagit sig att modernisera den nuvarande järnvägstrafiken i den mån det finns resurser. Den franska regeringen har beslutat att sträckan Metz - Luxemburg skall ingå i den första fasen av ¨TGV Est¨, ett av de prioriterade projekten inom TEN-T. Detta och andra moderniseringsarbeten skulle vara berättigade till stöd från TEN-T:s medel om de berörda medlemsstaterna önskar ansöka om det.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0724/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Möjligheter för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico att tillträda tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA

Är det sant att kommissionen vid de allmänna uttagningsproven till tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA antar eller har antagit ansökningar från personer som har ett Fachhochschuldiplom?

Anser kommissionen att titeln Fachhochschuldiplom är den högsta examenstiteln i Tyskland, eller att det istället är universitetsexamen Hochschuldiplom som är den högsta titeln i denna medlemsstat?

Anser kommissionen att examenstiteln Fachhochschuldiplom ger högre kompetens än titeln Ingeniero Técnico? Varför?

Varför hävdar kommissionen att den spanska examen Ingeniero Técnico har samma status som en examen som tagits vid en Fachhochshule, trots att den sistnämnda examen godkänns vid de flesta allmänna uttagningsproven till tjänster inom kategorin A/LA?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0673/98 från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Examenstiteln Ingeniero Técnico ger behörighet till doktorandstudier i några medlemsstater. Varför påstår kommissionen ändå att personer med denna titel inte är behöriga att studera på doktorandnivå?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0669/98 från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Är det sant att kommissionen vid de allmänna uttagningsproven till tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA antar eller har antagit ansökningar från personer som innehar yrkeshögskolediplom (Fachhochschuldiplom)?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2038/98 från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen (7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Oberhausen, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Oberhausen i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Oberhausen erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (6 juli 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0906/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Fiske av svärdfisk i Atlanten av fartyg med bekvämlighetsflagg

I Atlanten, särskilt söder om femte norra breddgraden, fångar fiskeflottor som seglar under bekvämlighetsflagg eller flottor från tredje länder svärdfisk på ett regelstridigt och okontrollerat sätt, och denna verksamhet ökar alarmerande. Detta ger upphov till en oåterkallelig minskning av fiskbeståndet och en allvarlig snedvridning på den gemensamma marknaden, där fångsterna säljs, och följaktligen en allvarlig illojal konkurrens för den gemenskapsfiskeflotta som verkar i området, och som på ett samvetsgrant sätt respekterar ICCAT-kommissionens åtgärder och rekommendationer. För att bromsa denna utveckling är det nödvändigt att kommissionen ingriper snarast.

Är kommissionen medveten om allvaret i den situation som här omtalas?

Kan kommissionen redogöra för vilka åtgärder den planerar att vidta för att lindra de allvarliga följderna av denna situation?

Skulle kommissionen vara villig att inom ICCAT föreslå åtgärder och handelssanktioner mot de tredje länder och flottor under bekvämlighetsflagg som okontrollerat fiskar svärdfisk i det berörda området?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (21 april 1998)

Kommissionen är fullt medveten om detta problem som har varit föremål för viktiga diskussioner och beslut i Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT). Alltsedan gemenskapens anslutning till ICCAT i november 1997 ser kommissionen till att gemenskapen är representerad i denna organisation och har aktivt deltagit i dess diskussioner.

Rådet har antagit förordning (EG) nr 65/98 av den 19 december 1997 ((EGT L 12, 19.1.1998. )) som föreskriver en begränsning av svärdfiskfångsten i Nordatlanten, i överensstämmelse med ICCAT:s rekommendationer. Man håller också på att införa en total tillåten fångstmängd (TAC) för svärdfisk i Sydatlanten, vilket också rekommenderats av ICCAT.

När det gäller ett eventuellt antagande av handelssanktioner mot länder som beviljar bekvämlighetsflagg, är kommissionen medveten om att det enligt ICCAT:s handlingsplan för svärdfisk är möjligt att vidta sådana åtgärder. I sinom tid och med hjälp av den information som kommer att läggas fram vid nästa årsmöte (16-23 november 1998) kommer kommissionen att ta ställning i denna fråga. Det bör i vilket fall som helst påpekas att ICCAT redan har rekommenderat handelssanktioner mot vissa tredje länder när det gäller fiske efter tonfisk. Förslagen om åtgärder gentemot Honduras och Belize har redan antagits av kommissionen ((KOM(98) 48 slutlig. )) och översänts till rådet för ett eventuellt antagande.