ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2950/01 från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen. Stöd till regionala församlingar i Förenade kungariket.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 093 E , 18/04/2002 s. 0214 - 0214



SKRIFTLIG FRÅGA E-2950/01 från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen (25 oktober 2001) Ämne: Stöd till regionala församlingar i Förenade kungariket Har kommissionen ställt några medel till förfogande för att stöda kampanjerna för nya folkvalda regionala församlingar i Förenade kungariket? Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar (3 december 2001) När det gäller de program som stöds av Europeiska unionen genom strukturfonderna, är finansiering av kampanjer av det slag som parlamentsledamoten nämner inte en stödberättigande kostnad. Förvaltningen av programsom stöds genom strukturfonderna är ett ansvar som decentraliserats till de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna och regionerna. Dessa myndigheter är ansvariga för urvalet av projekt. De bär även det yttersta ansvaret för ekonomisk förvaltning och kontroll av europeiska program.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2347/01

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(3 augusti 2001)

Ämne: Kambodja

På vilket sätt bidrar Europeiska unionens förbindelser med Kambodja till att få ett slut på den systematiska korruptionen i landet och på regeringens politiska förtryck, i synnerhet när det gäller hotelserna mot Sam Rainsys oppositionsparti som fått flera av sina aktivister dödade under de senaste månaderna?

Vilka politiska åtgärder har kommissionen utvecklat för att förbättra legitimiteten under de lokala val som planeras äga rum den 3 februari 2002?

Visar granskningarna av EU:s utvecklingsprojekt i Kambodja på att korruptionen och bedrägerierna minskar, i synnerhet när det gäller projekten PRASAC 2 och PRASAC 3?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

I förbindelserna mellan EU och länderna i Asien lägger kommissionen stor vikt vid att ta upp behovet av sund förvaltning, respekt för de mänskliga rättigheterna och avskaffande av korruption.

I alla sina förbindelser med Kambodja fortsätter kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna trycka på för effektiv tillämpning av de mänskliga rättigheterna och sund förvaltning. Dessa frågor är centrala för gemenskapens samarbetsstrategi med Kambodja och ligger, liksom för andra bidragsgivare, till grund för alla samarbetsprojekt. I samband med dess pågående bilaterala kontakter med de kambodjanska myndigheterna tar kommissionen alla tillfällen i akt att betona behovet av att stärka respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna i Kambodja, samt att ge uttryck för eventuell oro i särskilda anseenden.

Den 26 juli 2001 bekräftade kommissionen att den är beredd att stödja de lokala valen i februari 2002, eftersom de utgör ytterligare ett viktigt steg för att stärka demokratin i Kambodja. Kommissionen kommer att ställa tekniskt stöd till förfogande för den nationella valkommissionen och för de icke-statliga organisationerna och efter det att en expertgrupp besökt landet håller nu de exakta detaljerna för detta stöd på att slutgiltigt utformas. Kommissionen undersöker för närvarande också tillsammans med medlemsstaterna möjligheterna att sända en observatörsgrupp från EU med uppdrag att övervaka valet. I kontakterna med de kambodjanska myndigheterna i denna fråga har kommissionen betonat vikten av att det inte förekommer våld och hotelser före och under valet, samt att den nationella valkommissionen intar en objektiv, opartisk och professionell hållning under hela processen.

Granskningarna av unionens utvecklingsprojekt i Kambodja, i synnerhet Prasac-projekten (Rehabilitation and Support Programme for the Agricultural Sector of Cambodia) syftar inte till att bedöma det allmänna läget i landet beträffande korruption och bedrägerier. Deras syfte är begränsat till att avgöra om projektmedlen använts på ett korrekt sätt med hjälp av effektiva system för finansiell förvaltning och kontroll. I många av projekten tillämpas dock sund förvaltning och sund och effektiv förvaltning inom det område där de pågår. Revisorerna har dessutom inte upptäckt några fall av bedrägeri eller korruption i samband med genomförandet av Prasac-projekten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2196/01

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(17 juli 2001)

Ämne: BSE

Den 5 juli 2001 upptäcktes ett fall av BSE-smitta i Aostadalen. Det smittade djuret, som var en 14-årig ko av den brokiga rasen Brown Swiss, kom ursprungligen från Schweiz. Det är inte första gången som man i EU konstaterar att kreatur från Schweiz bär på denna smitta.

Vilka avtal har ingåtts mellan Europeiska unionen och Schweiz för att se till att de kontrollåtgärder och förebyggande insatser som tillämpas för de schweiziska kreaturen överensstämmer med EU:s säkerhetsnormer? Vilka garantier har härvidlag getts från de schweiziska myndigheterna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(2 oktober 2001)

I de avtal på olika områden som slöts mellan Schweiz och Europeiska gemenskapen den 21 juni 1999 ingår ett avtal om handel med jordbruksprodukter. Bilaga 11 till detta avtal innehåller bestämmelser om sanitära och zootekniska åtgärder som skall

vidtas vid handel med levande djur och animalieprodukter. För närvarande finns i tilläggen till bilaga 11 inga särskilda bestämmelser för bovin spongiform encefalopati (BSE). Sådana bestämmelser skall dock införas genom beslut i den gemensamma veterinärkommitté som inrättas genom artikel 19. Bestämmelserna kommer att införas när avtalen har trätt i kraft.

I kampen mot BSE har dock de schweiziska myndigheterna sedan 1990 infört en rad viktiga bestämmelser, som under våren 1999 kompletterades med ett system för aktiv kontroll av BSE grundat på snabbtester för upptäckt av BSE. Detta system har också införts inom gemenskapen för att förbättra de befintliga kontrollsystemen. Kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor gör regelbundna inspektionsbesök i Schweiz för att kontrollera det system som de schweiziska myndigheterna infört och för att bedöma dess effektivitet.

Liksom för alla andra länder utanför EU regleras importen från Schweiz av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati(1). För import av animalieprodukter föreskrivs i denna förordning bland annat att dessa produkter skall åtföljas av ett hälsointyg som styrker att produkterna inte innehåller något specificerat riskmaterial eller något maskinurbenat kött från idisslare. Vid import av levande nötkreatur skall också ett hälsointyg uppvisas. Detta intyg skall styrka att det finns ett förbud mot att använda protein som härrör från däggdjur vid utfodring av idisslare, att detta förbud har trätt i kraft, att nötkreaturen identifieras med hjälp av ett kontinuerligt identifikationssystem samt att djuren inte härstammar från moderdjur som misstänks ha smittats med BSE.

(1) EGT L 147, 31.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2046/01

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: EU:s program för tekniskt bistånd (Phare och Tacis) i Ukraina

Kan kommissionen uppge vilka åtgärder den har vidtagit för att genomföra rekommendationerna i rapporten om Ukraina och utvärdering av EG:s länderprogram som offentliggjordes i juli 1998 samt för att lära av misstagen från Tacis- och Phare-interventionen i Ukraina?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(18 september 2001)

I samband med utvärderingen av programmet för Ukraina 1998 drogs slutsatsen att projekt för tekniskt bistånd inom Tacis inte alltid lett till en verklig förbättring av den ukrainska politiken, vilket huvudsakligen berodde på bristande enighet när det gällde i vilken riktning reformerna borde göras. Verkningarna har varit störst när det gäller utbildning och institutionell uppbyggnad där individuella projektpartner haft avsevärda fördelar, medan utvecklingen inom den privata sektorn uppvisat blandade resultat, särskilt när det gäller omstrukturering av företag. I de utvärderingar som gjorts rekommenderas att stödet inriktas på ett mera begränsat antal prioriterade områden och att programmet baseras på en politisk dialog med de ukrainska myndigheterna.

Alltsedan utvärderingen gjordes har kommissionen arbetat på att förbättra inriktningen av Tacis-stödet till Ukraina genom att fördjupa dialogen med de ukrainska myndigheterna inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet med gemenskapen. Att åstadkomma

en bättre inriktning av Tacis är också ett centralt mål i den nya rådsförordning som antogs år 2000 och i det vägledande programmet för perioden 20002003, i vilket tre prioriterade områden fastställdes, nämligen institutionella, rättsliga och administrativa reformer, utveckling av den privata sektorn och de sociala följderna av övergången. Genom denna nya fleråriga strategi för enskilda länder kan kommissionen koncentrera gemenskapsbiståndet på viktiga områden av gemensamt intresse, där det finns en tydlig vilja till reformer, såsom när det gäller perioden 20022003 att förstärka gränsförvaltningen med anledning av EU:s utvidgning, regelverket för företag och reformera rättsväsendet. Samtidigt har samordningen med andra gemenskapsfinansierade program och samarbetet med andra givare förstärkts, både när det gäller programplanering och genomförandet av program. Detta gäller särskilt samarbetet med internationella finansiella institutioner och program för att främja investeringar i små- och medelstora företag och kommunala samhällsnyttiga företag.

Ukraina omfattas inte av stöd från Phare-programmet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1873/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Finland)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Finland som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Finland som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(18 september 2001)

Databasen för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) används som källa vid fastställandet av antalet jordbruksföretag vars areal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor är över respektive under 50 hektar. Även om denna databas består av resultaten av en utredning av jordbruksföretagens strukturer (Eurostat), är det allmänt känt att de stora företagen är överrepresenterade. Siffrorna nedan kan därför betraktas som maximital. Uppgifterna är från 1997, det senaste året för vilket det finns uppgifter från alla medlemsstaterna i databasen ISJR.

I kolumnerna A och C i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksföretagen som brukar en jordbruksareal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som är över respektive under 50 hektar.

I kolumnerna B och D i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som drivs av jordbruksföretag som brukar en jordbruksareal som överskrider respektive underskrider 50 hektar.

I kolumn F anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som skulle uteslutas, om alla andra faktorer förblev oförändrade, och om ett tak på 50 hektar skulle tillämpas.

I kolumn I anges vilka summor uttryckta i miljoner euro som skulle sparas in per medlemsstat om ett tak på 50 hektar spannmål, oljehaltiga växter och proteingrödor tillämpades. Den angivna avkastningen är den referensavkastning som medlemsstaterna uppgivit. Gemenskapens totala utgiftsbesparingar skulle uppgå till 4 miljarder euro.

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-2139/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(20 juli 2001)

Ämne: Massakrer på civila i Tjetjenien

Två år efter de ryska truppernas invasion i Tjetjenien, som skett mot ett helt folks och dess lagligt valda regerings vilja, fortsätter 80 000 ryska militärer att utföra massakrer på civila tjetjener och 200 000 flyktingar befinner sig fortfarande i grannrepubliken Ingusjetien, där de inte besparas något umbärande.

Avser rådet, med hänsyn till Rysslands grymma och kolonialistiska handlande, att i likhet med det danska parlamentet anmäla sagda stat till Europarådets domstol för de mänskliga rättigheterna?

Svar

(29 november 2001)

Rådet har med största uppmärksamhet följt situationen i Tjetjenien alltsedan konfliktens början. Rådet har inte tvekat att öppet och med största eftertryck fördöma de brott mot de mänskliga rättigheterna som har begåtts i området. Vid upprepade tillfällen har rådet krävt att full insyn skall ges i dessa frågor. Nyligen gjorde EU en de marsch hos de ryska myndigheterna efter de ryska truppernas grava övergrepp mot civilbefolkningen i början av juli.

Dessutom har rådet krävt att situationen i Tjetjenien skall diskuteras vid alla lämpliga sammankomster mellan EU och Ryssland och på alla nivåer. Toppmötet EURyssland den 3 oktober i Bryssel kommer att bli nästa tillfälle att på högsta nivå bekräfta den oro EU hyser när det gäller Tjetjenien och tvinga Ryssland att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera snabba och effektiva utredningar av brotten mot de mänskliga rättigheterna.

För övrigt har EU inte tvekat att stödja de internationella organisationernas ansträngningar när det gäller konflikten i Tjetjenien. EU har antagit en resolution i Förenta nationernas 57:e kommission för de mänskliga rättigheterna och framgångsrikt verkat för att OSSE:s stödgrupp skulle återvända samt att tre experter från Europarådet skulle sändas till Vladimir Kalamanovs team i Tjetjenien. Av juridiska skäl kan inte rådet anmäla Ryssland till Europarådets domstol för de mänskliga rättigheterna, utan endast unionens medlemsstater har befogenhet att agera på detta sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1807/01

från Christos Zacharakis (PPE-DE) till rådet

(21 juni 2001)

Ämne: Turkiet förstör det assyrisk-syranska kulturarvet och förbjuder tillträde till assyrisk-syrianska byar

Genom en lag som lagts fram av det turkiska inrikesministeriet bryter Turkiet mot en grundläggande mänsklig rättighet genom att förbjuda europeer av assyrisk-syriansk härkomst att besöka sina födelsebyar och sina familjer i södra Turkiet. Dessutom fortsätter den systematiska förstörelsen av det assyrisk-syrianska kulturarvet genom att man förstör kloster och kyrkor och bygger om dem till moskéer och stall.

Med tanke på dessa ytterligare överträdelser mot de internationella åtaganden Turkiet har, som skall läggas till de många andra liknande angreppen mot kurderna, grekcyprioterna m.fl., och mot bakgrund av de reaktioner som denna turkiska inställning har framkallat internationellt, bland annat hos det svenska ordförandeskapet, vill jag fråga rådet:

1. Vilka åtgärder har rådet för avsikt att vidta för att skydda rättigheten för europeer av assyrisk-syriansk härkomst att besöka sina födelseplatser och sina familjer?

2. Vilka konsekvenser kommer dessa ytterligare brott som Turkiet begår mot de mänskliga rättigheterna få för landets väg mot en EU-anslutning?

Svar

(27 november 2001)

Rådet har i Turkiets partnerskap för anslutning fastställt följande prioriteringar som rör i synnerhet religionsfrihet och kulturell mångfald:

Garantera alla individer full rätt att utan diskriminering och oberoende av språk, ras, hudfärg, kön, politiska åsikter, filosofisk övertygelse eller religion fritt utöva alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Ytterligare förbättra förutsättningarna för att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet skall kunna utövas.

Sörja för kulturell mångfald och garantera alla medborgare, oavsett ursprung, kulturella rättigheter. Alla rättsliga bestämmelser som förhindrar utövandet av dessa rättigheter bör avskaffas, även på utbildningsområdet.

Rådet noterar att flera EU-medlemsstater med de turkiska myndigheterna har tagit upp de svårigheter som människor i Europa av assyriskt och syriskt ursprung möter när vill besöka sin födelseort och sina familjer i Turkiet. Enligt det turkiska utrikesministeriet har de behöriga lokala myndigheterna i Turkiet fått instruktioner att upphäva restriktionerna för sådana besök. Den turkiske premiärministern, Bulent Ecevit, har gjort ett pressuttalande med samma innebörd. Rådet ser fram emot ett snabbt genomförande av de åtgärder som nämns ovan och kommer även i fortsättningen att övervaka situationen noga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1887/01

från Ilka Schröder (GUE/NGL) till rådet

(21 juni 2001)

Ämne: Enfopol 29-planerna för kvarhållande av uppgifter om kommunikationer

I uppgifter som nyligen framlagts av den londonbaserade icke-statliga organisationen Statewatch (http://www.statewatch.org/news/2001/may/03Benfopol.htm) liksom av en artikel i tidningen Guardian (den 18 maj 2001) diskuteras de utökade krav som kommer att ställas på tjänsteleverantörerna och nätverksoperatörerna inom området telekommunikationer, nämligen att täcka mobiltelefoner, satellittelefoner och användningen av Internet. Enligt vad som berättas ingår det också i dessa planer, som omtalas såsom Enfopol 29, att de lagövervakande myndigheterna skall ha rätt att få tillgång till personliga uppgifter om användare, såsom e-postkonton, lösenord, adresser och detaljer om kreditkort, förutsatt att myndigheterna uppvisat ett tillstånd att bedriva avlyssning. Enligt Guardian försöker Europeiska unionen mjuka upp de strikta reglerna för dataskydd för att garantera polisen och övriga lagövervakande myndigheter tillträde till privata telefonsamtal och e-post.

Med beaktande av att ett sådant krav helt uppenbart skulle strida mot direktiven 95/46/EG(1) och 97/66/EG(2) samt artikel 8 i Europakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och artikel 8 i Europeiska stadgan om de grundläggande rättigheterna, frågar jag rådet:

1. I vilken utsträckning stämmer det att arbetsgruppen för polissamarbete arbetar med planer som berör avlyssning och kvarhållning av uppgifter om kommunikationer av ett slag som skulle strida mot EU:s gällande lagstiftning om de genomfördes?

2. Hur ställer medlemsstaterna sig till att lagstiftningen på detta område skall uppmjukas så att det skapas en rättslig ram för att avlyssningen och kvarhållningen av sådana uppgifter skall utvidgas?

3. I ett dokument som avslöjats av Statewatch heter det att varje telefonsamtal, varje mobiltelefonsamtal, varje faxmeddelande, varje e-postmeddelande, innehållet på alla webbplatser och all användning av Internet oavsett varifrån och av vem, skall lagras, arkiveras och finnas att tillgå för de lagövervakande myndigheterna? Hur ställer sig rådet till denna begäran?

(1) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2) EGT L 24, 30.1.1998, s. 1.

Svar

(29 november 2001)

1. Rådet antog i januari 1995 en resolution om krav för laglig avlyssning av telekommunikationer(1).

2. Rådets förberedande instanser har diskuterat ett utkast till rådets resolution om operativa behov i fråga om offentliga telekommunikationsnät och telekommunikationstjänster vid brottsbekämpning men det har inte antagits av rådet.

(1) EGT C 329, 4.11.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2258/01

från Mikko Pesälä (ELDR) och Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Verklighetstrogna uppgifter om antalet rovdjur och orsakerna till dödsfall bland renkalvar

Vi har fått åtskilliga meddelanden från renskötselområdet i finska Lappland om att där numera finns alltför många rovdjur med tanke på renskötseln. En bidragande faktor till detta har varit att älgstammen minskat på Rysslands sida om gränsen så att rovdjuren lockats över till Finland på jakt efter älg. Liknande budskap har inkommit från Kajanaland.

Finland är ett undantagsfall bland EU:s medlemsländer i fråga om hur utbredda rovdjursstammarna är, liksom också i det hänseendet att landet har en gemensam gräns med Ryssland. Därför skulle det behövas en grundlig utredning av antalet rovdjur, till exempel medelst undersökningar där man med hjälp av helikopter och radiosändare kan klarlägga orsakerna till att renkalvar dött. Sådana undersökningar kostar dock mycket.

Ett stort antal renkalvar dör av okänd orsak, varför det också med tanke på rättssäkerheten för renskötarna ställer sig nödvändigt med en utredning av dödsfallen bland renkalvar.

Frågan aktualiseras av de anmärkningar om skyddet av varg, björn och lo som kommissionen riktat till Finland. Kommissionen har skriftligen anmodat Finland att införliva målet med livsmiljödirektivet i sin lagstiftning.

Vi ber om upplysningar om vad kommissionen gör för att det i realtid skall finnas att tillgå uppgifter om det faktiska antalet rovdjur och för att de faktiska skador som renskötseln åsamkats skall kunna klarläggas?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 oktober 2001)

Som bakgrund vill kommissionen påpeka att de arter frågeställaren nämner (varg, björn och lodjur) skyddas genom rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Därför är det kommissionens uppgift i enlighet med artikel 211 (f.d. artikel 155) i EG-fördraget att se till att skyddet av dessa arter i Finland uppfyller kraven i direktivet(2), särskilt att bevarandestatusen för dessa arter förblir gynnsam. I enlighet med artikel 11 i det ovannämnda direktivet har Finland övervakat skyddsnivån för de nämnda arterna.

Kommissionen har fått sådan information från Finland och undersöker den för närvarande närmare. I detta sammanhang använder kommissionen all tillförlitlig och aktuell information som finns tillgänglig om antalet djur och hur populationerna ser ut för dessa arter i Finland.

Kompensation för de skador arterna orsakar omfattas inte av bestämmelserna i direktivet och får regleras genom nationell lagstiftning.

(1) EGT L 206, 22.7.1992. Se även kommissionens svar på den skriftliga frågan E-1295/01 från Kyösti Tapio Virrankoski, EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 113.

(2) Särskilt artiklarna 11, 12, 14, 15 och 16.