ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2320/01 från Torben Lund (PSE) till kommissionen. Gemodifierade organismer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 04/04/2002 s. 0152 - 0152



SKRIFTLIG FRÅGA E-2320/01 från Torben Lund (PSE) till kommissionen (31 juli 2001) Ämne: Gemodifierade organismer Gemenskapslagstiftningen om användning av genmodifierade organismer (GMO) är högst otillräcklig. Kunskaperna om konsekvenserna av dessa produktionsmetoder är fortfarande synnerligen begränsade och osäkra och tar inte tillräcklig hänsyn till försiktighetsprincipen. Fullständig märkning av produkterna är en nödvändig förutsättning för att konsumenterna skall kunna välja bort GMO-produkter. Kommissionen ombeds ge besked om huruvida meningen med gällande bestämmelser för märkning är att se till att konsumenterna kan träffa ett upplyst och verklighetsbaserat val i fråga om GMO-produkter både sådana som producerats inom EU och sådana som importerats från bl.a. Förenta staterna. Kommissionen ombeds också ge besked om huruvida de aviserade nya bestämmelserna för märkning av GMO-produkter innebär att konsumenterna kommer att få verkliga valmöjligheter i fråga om produkter som består av, innehåller eller framställs på grundval av GMO, till exempel genom användning av genmodifierade fodermedel. Kommer de aviserade nya bestämmelserna för märkning att omfatta såväl varor om producerats inom EU som varor som importerats från bl.a. Förenta staterna? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (22 oktober 2001) Kommissionen kan meddela parlamentsledamoten att den 25 juli 2001 antog den ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder(1). Förslaget innehåller bestämmelser om obligatorisk märkning av livsmedel och foder som innehåller eller har tillverkats av genetiskt modifierade organismer. Märkningskraven gäller såväl livsmedel och foder som har tillverkats inom gemenskapen som livsmedel och foder som har importerats från länder utanför gemenskapen. Produkter som kött, ägg och mjölk från djur som utfodrats med genetiskt modifierade organismer täcks inte av förslaget, på grund av att sådana produkter inte direkt har sitt ursprung i genetiskt modifierade organismer. (1) KOM(2001) 425 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2620/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(27 september 2001)

Ämne: Rådets möte den 2526 juni 2001

Kan kommissionen ange om det hölls några omröstningar under rådets (allmänna frågor) möte den 2526 juni 2001 och om så är fallet, hur många och om vilka ärenden?

Kan kommissionen dessutom ange hur alla som deltog i omröstningen röstade om varje ärende som togs upp under mötet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2620/01, E-2622/01, E-2624/01, E-2626/01 och E-2628/01ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(15 oktober 2001)

Enligt artikel 9 i rådets arbetsordning är det rådets sak att offentliggöra omröstningsresultat och röstmotiveringar från rådets medlemmar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2155/01

från Mario Borghezio (TDI) till rådet

(20 juli 2001)

Ämne: Tysk ersättning till före detta fängslade italienska soldater

Den årliga frågan om ersättning till fångar och personer som utförde tvångsarbete i Tyskland under andra världskriget håller på att avslutas i en positiv anda.

På grund av en felaktig rättslig definition av de italienska fängslade soldaterna, vilken inte har tagit hänsyn till att dessa fångar som tvingades arbeta i tyska fabriker inte tillerkändes den status som föreskrivs i Genèvekonventionen, riskerar dessa personer emellertid att utsättas för orättmätig diskriminering i förhållande till före detta fångar och därmed inte få ut något alls av den föreskrivna ersättningen.

Kan rådet, bl.a. med hänsyn till Europaparlamentets resolution B2-1475/86(1) om skadestånden till personer som tvingades arbeta i den tyska industrin, ange vilka åtgärder det avser att vidta gentemot den tyska regeringen för att lösa denna känsliga fråga och förhindra diskriminering av de före detta italienska fängslade soldaterna?

(1) EGT C 36, 17.2.1986, s. 129.

Svar

(27 november 2001)

Rådet har inte behörighet att svara på den ärade parlamentsledamotens fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2626/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(27 september 2001)

Ämne: Rådets möte den 1617 juli 2001

Kan kommissionen ange om det hölls några omröstningar under rådets (allmänna frågor) möte den 1617 juli 2001 och om så är fallet, hur många och om vilka ärenden?

Kan kommissionen dessutom ange hur alla som deltog i omröstningen röstade om varje ärende som togs upp under mötet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2620/01, E-2622/01, E-2624/01, E-2626/01 och E-2628/01ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(15 oktober 2001)

Enligt artikel 9 i rådets arbetsordning är det rådets sak att offentliggöra omröstningsresultat och röstmotiveringar från rådets medlemmar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1624/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Förslag om verksamhet till förmån för ökad användning av biobränslen

Gång på gång har kommissionen tillkännagivit sin avsikt att arbeta för att det skall användas mera biobränslen. Oljeväxter är i själva verket en viktig källa till sådana bränslen och om det odlades mera oljeväxter skulle detta ha många fördelar med sig. Man skulle till exempel få både miljövänlig energi och proteinrika pressrester, som uppstår vid framställningen av biodiesel ur oljeväxtfrön och dessutom skulle priserna på oljeväxter över hela världen påverkas i positiv riktning och detta kunde på det internationella planet användas som styrmedel för balansen på marknaden.

Kan kommissionen tala om varför kommissionen ännu inte lagt fram något förslag enkom med tanke på verksamhet till förmån för ökad användning av biobränslen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 oktober 2001)

Kommissionen står fast vid sin avsikt att främja användningen av biobränslen för transporter.

Ett meddelande om en medellång- och långsiktig strategi för alternativa motorbränslen förbereds för närvarande, tillsammans med två direktivförslag; ett om minimimängden biobränsle av den totala mängden bränsle som säljs på den europeiska marknaden, och det andra om möjligheten av en skattereducering på biobränslen.

I enlighet med dess arbetsprogram för 2001, bör meddelandet antas av kommissionen i slutet av oktober 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2168/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(19 juli 2001)

Ämne: Upphandling av ambulanstransport i Norrland

En upphandling av ambulanstransporter skedde för några år sedan i Norrland. I Lycksele konkurrerade militären med ett civilt bolag (Norrlandsflyg) när ambulanstransporten skulle upphandlas. Det slutade med att militären fick kontraktet, men det civila bolaget har hävdat att det inte var konkurrens på lika villkor. Ärendet anmäldes till kommissionen. När vi senast undersökte frågan i maj 1999 var ärendet inte färdigutrett. Kan kommissionen redogöra för hur det har gått med detta ärende?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(25 oktober 2001)

Till följd av en rad olika klagomål som inkommit från svenska privatföretag som erbjuder lufttransporter med helikopter har kommissionen sedan 1995, mot bakgrund av EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd, granskat de villkor på vilka upphandlingen av helikoptertransporter försiggått när det svenska försvaret fått kontrakt i olika anbudsförfaranden.

Efter en ingående granskning har kommissionen i detta sammanhang inte kunnat finna några element av statligt stöd enligt bestämmelserna i första stycket i artikel 87 (f.d. artikel 92) i EG-fördraget. Däremot kommer kommissionen att fortsätta att undersöka frågan huruvida den svenska staten kan inneha en operativ licens för lufttrafik enligt bestämmelserna i artikel 4 och följande artiklar i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag(1).

(1) EGT L 240, 24.8.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2180/01 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Trafikolyckor och mopeder/motorcyklar.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 04/04/2002 s. 0127 - 0127



SKRIFTLIG FRÅGA E-2180/01 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (23 juli 2001) Ämne: Trafikolyckor och mopeder/motorcyklar Enligt det grekiska hälsoministeriets program På väg 20012005 är trafikolyckor den främsta dödsorsaken bland moped- och motorcykelförare i åldrarna 18-44 år. I detta program sägs det även att Grekland är det land som har haft den högsta ökningstakten av antalet döda i trafikolyckor under perioden 19801997 och den uppgår till 60 %. Trots detta har Grekland inte några särskilda utbildningsprogram för moped- och motorcykelförare eller några särskilda utbildningsanläggningar för mopeder och motorcyklar. Vidare ges moped- och motorcykelkörkort vid högre ålder än för bil, även om moped- och motorcykelförarna generellt är yngre personer. Kommer det att finnas några åtgärder inom ramen för den tredje gemenskapsstödramen som är avsedda för att täcka utbildningsbehovet för moped- och motorcykelförare eller några åtgärder för att förebygga trafikolyckor? Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar (8 oktober 2001) Under programperioden 20002006 skall man enligt gemenskapens stödram för Grekland utarbeta och genomföra en integrerad handlingsplan för bättre säkerhet på vägarna. Planen innehåller åtgärder på platser med hög olycksfrekvens, vägbeläggning som motverkar sladdar, bättre skyltar, markeringar och belysning, bättre förarutbildning, utbildning i det allmänna skolväsendet och på särskilda anläggningar, fler och striktare poliskontroller, samt bättre beredskap för att ingripa vid olyckor. Planen kommer att genomföras genom åtgärder och projekt som i första hand medfinansieras via de operativa programmen Större vägar, hamnar och utveckling i städer och Järnvägar, flygplatser, kollektivtrafik i städer. I dessa ingår också en satsning på bättre säkerhet på vägarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2674/01

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(24 september 2001)

Ämne: Bedrägerier inom EU

Sextiotre personer har häktats i Kalabrien (Italien) för bedrägeri riktat mot Europeiska unionen: det rör sig om företagare, militärer inom Guardia di Finanza, företrädare för brottssyndikat. Dessutom har enligt pressuppgifter fyrtiotre anställda och tjänstemän inom regionen Calabrien häktats. Bedrägeriet sägs uppgå till sex miljarder (redan utbetalade).

Hur har det italienska budgetministeriet, regionen Calabrien, OLAF, Europeiska unionen i allmänhet, avdelningen för gemenskapspolitik, övervakat ärendet? Vilka åtgärder har avdelningen för gemenskapspolitik och den för regionerna vidtagit? Har det förekommit straffbar underlåtelse? Är det möjligt att fyrtiotre personer samtliga anställda av de regionala myndigheterna är inblandade i bedrägerier utan att de behöriga ledamöterna av regionstyrelsen, tjänstemännen i regionens förvaltning eller övervakningsorganen märkt någonting alls? Vem kommer nu att ersätta den italienska staten, EU och Regione Calabria? Har Europeiska unionen, de regionala myndigheterna eller budgetministeriet vidtagit åtgärder för att skydda allmänintresset? Avser den behörige ledamoten av regionstyrelsen att avgå?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(17 oktober 2001)

Både kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), som underrättade kommissionen om ärendet, känner till det ärende som parlamentsledamoten tar upp.

Enligt de pressuppgifter som parlamentsledamoten nämner tycks ärendet gälla garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), närmare bestämt stöd till citrusfrukter.

Kommissionen tar kontakt med de nationella myndigheterna för att få närmare uppgifter och besluta vilka åtgärder som skall vidtas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1564/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2001)

Ämne: Avskaffande av tvåspråkigheten i Istrien

Den 9 april 2001 godkände landstinget i Istrien den regionala stadga där det fastställdes att italienska och kroatiska är jämbördiga språk i alla regionala institutioner och alla åtgärder som vidtas av administrativa organ.

Den 23 april 2001 upphävde justitieministeriet i Zagreb bestämmelserna i denna stadga.

Kan kommissionen uppge: Om detta verkligen är sant, om den inte anser att det utgör ett hindel för förhandlingarna med Kroatien (ekonomiskt samarbete) och slutligen;

Hur den ämnar reagera på detta brott mot Europeiska unionens principer?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 juli 2001)

Kommissionen bekräftar uppgifterna om att det kroatiska justitieministeriet har upphävt tio bestämmelser i den nya istriska stadgan som antogs av Istriens regionala

församling den 9 april 2001. Till följd av detta har den kroatiska regeringen beslutat att begära ett rättsligt yttrande från Kroatiens författningsdomstol beträffande 13 artiklar i stadgan, däribland de bestämmelser genom vilka fullständig tvåspråkighet införs för kroatiska och italienska. Detta förfarande pågår för närvarande.

Kommissionen har följt utvecklingen i denna fråga. Skydd för minoriteter när det gäller icke-diskriminering, tillgång till utbildning på minoritetsspråk och bevarande av minoritetskulturer har alltid varit ett viktigt inslag i de villkor som gällt i förbindelserna mellan unionen och Kroatien. Denna aspekt har också på nytt hävdats och formaliserats nyligen i det stabiliserings- och associeringsavtal med Kroatien som paraferades den 14 maj 2001.

Kroatien har, både i de bilaterala kontakterna med kommissionen och genom att godta de skyldigheter som fastställs i stabiliserings- och associeringsavtalet, förnyat sitt åtagande vad gäller skyddet och respekten för minoriteter. Den nya kroatiska regeringen hade redan i maj 2000 antagit en lag om användning av minoritetsspråk i officiella sammanhang och en lag om utbildning på minoritetsspråk. Ett förslag till en ny heltäckande grundlag om skydd för minoriteter bör också komma att läggas fram inom kort.

Kommissionen kommer i sina bilaterala kontakter med Kroatien att fortsätta betona vikten av ett fullständigt skydd för minoriteter och övervaka att lagstiftningen på detta område helt och hållet genomförs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1650/01

från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet

(12 juni 2001)

Ämne: Nigerias deltagande i fredsbevarande uppgifter

Förenta staterna meddelade nyligen att de skulle vilja att Nigeria deltog i fredsbevarande uppgifter i Västafrika. Anser rådet att detta är ändamålsenligt med tanke på att de nigerianska säkerhetsstyrkorna ständigt nonchalerar de mänskliga rättigheterna?

Svar

(8 oktober 2001)

Rådet anser att Nigeria genom sitt politiska och ekonomiska inflytande, sin befolkning och sin storlek spelar en viktig roll på det internationella och regionala planet. Rådet antog därför den 14 maj 2001 en gemensam ståndpunkt om Nigeria(1) som bland annat tar upp att Europeiska unionen inom ramen för sin politik om förebyggande, hantering och lösning av konflikter i Afrika kommer att stödja och uppmuntra en förstärkt nigeriansk fredsbevarande kapacitet.

I övrigt önskar rådet erinra den ärade parlamentsledamoten om, att med avseende på vissa problem som tidigare uppstått i samband med att Nigeria deltog i fredsbevarande uppdrag i västra Afrika, har det visat sig att en central punkt är återuppbyggnaden av den nigerianska armen på ett yrkesmässigt sätt som kräver uppföljning och stöd från Europeiska unionen.

(1) EGT L 132, 15.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2190/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(23 juli 2001)

Ämne: Fiskeavtalet med Marocko

Vilka möjligheter finns det för att återuppta förhandlingarna om ett nytt fiskeavtal med Marocko, efter det att företrädare för fiskerisektorn i Galicien har meddelat att de är beredda att anta ett av Marockos fyra erbjudanden och att de till och med är beredda att lossa lasten i marockanska hamnar? Marockos objektiva intresse av att upprätthålla detta ekonomiska och sociala band med Europeiska unionen måste också tas i beaktande.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 september 2001)

Vid sitt möte den 25 april 2001 och efter en rapport från kommissionen, beslutade rådet att det under nuvarande förhållanden inte är möjligt att göra ett för båda parter fördelaktigt fiskeavtal mellan gemenskapen och Marocko.

Sedan det datumet har kommissionen inte mottagit några formella erbjudanden från Marocko angående förhållandena på fiskeområdet. Om ett sådant erbjudande skulle komma, kommer kommissionen att undersöka dess för- och nackdelar noggrant och snabbt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2198/01

från Struan Stevenson (PPE-DE) till kommissionen

(23 juli 2001)

Ämne: Djurtransporter och slakt i Grekland

Kommissionen har nyligen offentliggjort en rapport från en inspektionsresa i Grekland i november 2000. Slutsatsen i denna rapport är att de grekiska myndigheterna sedan

tidigare inspektionsresor inte har gjort några framsteg med att förbättra kontrollen och tillämpningen av gemenskapslagarna för transport och slakt. Kontrollen och tillämpningen var mycket dålig i två hamnar som används för gemenskapsintern handel. I en av hamnarna upptäckte en kontrollant inte allvarliga brister i de fordon som användes för djurfrakten, exempelvis döda djur, ett döende djur, ett skadat djur, överlastade fordon och ofullständiga färdplaner. Vid de tre slakterier som besöktes var flera djur otillräckligt bedövade vilket innebar att de inte var helt medvetslösa före avblodningen. Andra brister som upptäcktes var elektriska bedövningstänger sattes i fel position och att djur fick flera elchocker före bedövningen.

Mot denna bakgrund skulle jag vilja veta om kommissionen avser att fortsätta det nuvarande fördragsbrottsförfarandet mot Grekland.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(4 september 2001)

Det nuvarande fördragsbrottsförfarandet inleddes på grundval av resultaten från tidigare inspektionsresor som Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gjort samt vissa upplysningar från en rad djurskyddsorganisationer.

Även om Grekland hävdade att det hade vidtagit vissa åtgärder för att avhjälpa de brister som ursprungligen anfördes i fördragsbrottsförfarandet, är slutsatsen i den inspektionsrapport som parlamentsledamoten nämner att allvarliga brister kvarstår när det gäller genomförandet och tillämpningen av de relevanta direktiven.

I sådana fall fortsätter kommissionen normalt fördragsbrottsförfarandena, om den inte är helt säker på att medlemsstaten i fråga, efter det att rapporten utarbetats, har vidtagit tillfredsställande åtgärder för att garantera att statens skyldigheter enligt gemenskapsrätten fullgörs på ett tillfredsställande sätt.

Kommissionen kommer att fatta ytterligare beslut i detta ärende inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1454/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(17 maj 2001)

Ämne: Försvunna barn på Cypern

Upprepade gånger har frågan om de personer som försvann efter den turkiska invasionen av Cypern 1974 anmälts både till Europeiska unionens olika organ och till internationella organisationer. Vid olika tillfällen har ansträngningar gjorts för att reda ut problemet men dessa försök har slutligen strandat på den turkcypriotiska regimens vägran att samarbeta, trots att små sporadiska framsteg har gjorts. Den 25 april togs frågan upp i Europarådet, vars generalsekreterare tog emot anmälningar om 27 barn i åldern 4 månader till 14 år som kidnappades av de turkiska ockupationsstyrkorna och som fortfarande är försvunna, trots att en del av dessa barn, enligt hörsägen och vittnesmål, fortfarande lever i de ockuperade områdena.

Jag vill, med tanke på att denna fråga är av utpräglat humanitär art och står över politiska eller nationella meningsskiljaktigheter, fråga kommissionen om följande:

1. Känner kommissionen till dessa anmälningar?

2. Har kommissionen för avsikt att ta något initiativ för att hjälpa släktingarna att få upplysningar om de personer som är försvunna, i synnerhet om de försvunna barnen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro vad gäller denna humanitära fråga. Kommissionen känner till att Europarådets generalsekreterare i april 2001 tog emot besök av en cypriotisk delegation som överlämnade dokumentation i fyra volymer innehållande 68 000 namnunderskrifter med en begäran om en undersökning i syfte att spåra de 27 barn som saknas sedan invasionen 1974. Europarådets generalsekreterare lovade att på alla sätt bidra till att klarlägga vad som hänt med de saknade personerna.

Kommissionen skulle också vilja hänvisa parlamentsledamoten till sitt svar på skriftlig fråga E-0506/01 från Chris Davies(1).

(1) EGT C 261 E, 18.9.2001, s. 130.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2278/01

från Herman Schmid (GUE/NGL) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Regler för EU-pass

Rikspolisstyrelsen i Sverige har på förfrågan svarat att att jag inte kan få inskrivet i mitt svenska EU-pass att jag är ledamot av Europaparlamentet. Är detta i överensstämmelse med gällande regler?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(14 september 2001)

I resolutioner den 23 juni 1981(1), 30 juni 1982(2), 14 juli 1986(3) och 10 juli 1995(4) fastställde företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, ett enhetligt utformat pass och gjorde nödvändiga ändringar för att anpassa det till Fördraget om Europeiska unionen.

I det enhetligt utformade passet finns följande uppgifter: efternamn, samtliga förnamn, nationalitet, födelsedatum, kön, födelseort, datum för utfärdande, sista giltighetsdatum, utfärdande myndighet samt innehavarens underskrift.

I princip anges inte passinnehavarens yrke eller ställning.

Resolutionerna lämnar dock ett stort handlingsutrymme för medlemsstaterna. Medlemsstaterna får till exempel själva bestämma om de vill utfärda pass av samma typ till medborgare och till andra personer. Likaså får medlemsstaterna i särskilda fall utfärda pass av annan typ, exempelvis diplomat- eller tjänstepass.

(1) EGT C 241, 19.9.1981.

(2) EGT C 179, 16.7.1982.

(3) EGT C 185, 24.7.1986.

(4) EGT C 200, 4.8.1995.