ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1498/01

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Nya landningsbanor på flygplatsen Barajas (Madrid)

Den ekologiska gruppen Jarama Vivo har vänt sig mot byggande av nya landningsbanor på flygplatsen Barajas, som på ett irreparabelt sätt kommer att påverka växtplatser av stort värde och skyddade på det nationella och gemenskapliga planet. Mer konkret: byggandet av banan 18L/36R, kommer dels att innebära att floden Jarama leds bort på en sträcka av 2000 meter, dels att påverka områden med växtlighet som har förklarats som livsmiljö av gemenskapligt intresse enligt ett dekret 1997/1995 av den 7 december. Denna inventering har varit skälet till att Madrids kommun förklarade hela Jaramaflodens lopp som område av gemenskapligt intresse (LIC), och därmed en del av Natura 2000-nätet. De sju livsmiljöer som förstörs är skogar med pil, svartpoppel, medelhavsängar med högt gräs och säv, och våtmarker, alla sammanhängande med Jaramas flodområde och med bäckarna i Las Zorreras och La Vega.

Skadorna på växtligheten beror både på byggverksamheten och på torrläggningen av Jarama. Arbetet kommer att orsaka en röjning och avverkning av terrängen som helt kommer att förinta växtligheten. Mer exakt kommer 16 ha uppväxt skog, 3 ha buskmark, 4 ha våtmark 40 ha ängsmark och 35 ha nyplanterad skog att förstöras.

Känner kommissionen till de fakta som Jaramo Vivo har vänt sig mot?

Anser kommissionen att detta projekt för utbyggnad av flygplatsen Barajas (Madrid) är förenligt med rådets direktiv 92/43/EEG(1) av den 21 maj 1992, rörande bevarande av livsmiljöer för skogens fauna och flora?

Planerar kommissionen några åtgärder för att skydda det nämnda området?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(5 juli 2001)

Kommissionen känner inte till de uppgifter frågeställaren lämnar. Den har emellertid kontrollerat att området har föreslagits av Spanien som ett område av gemenskapsintresse, ES 3110001 Cuencas de los ríos Jarama y Henares, som bör ingå i Natura 2000-nätet i enlighet med livsmiljödirektivet 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Området i fråga har en yta på 36 084 hektar.

Området hyser den europeiska uttern (Lutra lutra) som ingår i bilaga II till livsmiljödirektivet. Området innehåller också upp till 13 olika livsmiljötyper som ingår i bilaga I till samma direktiv, varav två är prioriterade (6220 och 3170).

Kommissionen kommer att vända sig till de spanska myndigheterna för att begära information om vilka förfaranden som har använts för att se till att artikel 6 i direktiv 92/43/EEG följs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1308/01

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: Beviljande av offentligt stöd från regeringen i regionen Valencia till temaparken Terra Mitíca (Benidorm, Alicante)

Enligt uppgifter i den valencianska pressen har den regionala turismmyndigheten i Valencia godkänt ett samarbetsavtal med temaparken Terra Mitíca, i vilken föreskrivs att 6 000 miljoner pesetas skall utbetalas till sagda temapark. Avtalets exakta innehåll har ännu inte offentliggjorts men det har ändå tolkats som direkt stöd till vissa sektorer.

Kommissionen överväger för sin del möjligheten att inleda ett förfarande mot Generalitat Valenciana med avseende på det offentliga stöd som har beviljats temaparken i fråga.

Anser inte kommissionen att det är lämpligt att den får reda på innehållet i avtalet mellan den valencianska turismmyndigheten och Terra mítica för att bedöma om det utgör en form av offentligt stöd?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(27 juni 2001)

Kommissionen har också fått kännedom om den information som ledamoten nämner och anser att denna aspekt bör täckas in i den analys som kommissionen håller på att avsluta i detta ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0928/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Avskedanden och pensionsutbetalningar

En dansk TV-dokumentär som visats i svensk TV upprörde många medborgare. Ett flertal problem med EU:s administration och organisation togs upp.

Ett delikat ärende gällde tjänstemannen Hubert Onidi som tidigare arbetat vid ECHO. Denne blev avskedad från kommissionen på grund av inblandning i bedrägerier med ECHO:s projekt. Biståndspengar återfanns, enligt TV-programmet, på hans hustrus bankkonto i Luxemburg.

Onidi får dock trots att han blev sparkad för oegentligheter pension från kommissionen. Många arbetsgivare drar in pensionsutbetalningar om den anställde får gå på grund av oegentligheter. Varför har inte kommissionen samma princip?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(5 juni 2001)

I det fall som parlamentsledamoten hänvisar till, har tillsättningsmyndigheten beslutat att avsätta tjänstemannen från dennes tjänst och minska hans pensionsrättigheter.

Dessa två påföljder ansåg de ansvariga myndigheterna motsvara omfattningen av de överträdelser som tjänstemannen begått. Överträdelserna omfattar inte bedrägeri, vilket påstås i frågan, utan avser olika brister vad gäller att uppfylla de krav på oberoende och hederlighet, som tjänstemännen enligt tjänsteföreskrifterna är förpliktigade till.

Då målet fortfarande är anhängigt vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt, kan kommissionen inte ge några ytterligare uppgifter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0721/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2001)

Ämne: Tunnelbanan i Athen

I Grekland talas det om att man vid byggandet av vissa tunnelbanesträckor i Athen kommer att använda sig av självfinansieringsmetoden.

1. Har Grekland lagt fram några planer på att bygga vissa tunnelbanesträckor enligt denna metod?

2. Vad anser kommissionen om detta?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(11 maj 2001)

Inom gemenskapens stödram för Grekland för programperioden 20002006 godkände kommissionen den 19 mars 2001(1) det operativa programmet huvudleder, hamnar, stadsutveckling, i vilket byggande av följande förlängningar av tunnelbanan i Aten ingår:

- MonastirakiEgaleo: 4,7 km med 4 stationer,

- SepoliaThivon: 2,5 km med 3 stationer,

- National DefenseStavros: 5,4 km med 5 stationer,

- DafniIlioupolis: 1,1 km med 1 station.

Dessa förlängningar skall utföras i form av offentliga arbeten som uteslutande finansieras med allmänna medel.

Det operativa programmet omfattar även anläggning av knutpunkter med anslutande parkerings- och körmöjligheter nära vissa tunnelbanestationer, med hjälp av privata medel inom ramen för koncessionssystem.

Kommissionen anser att den ovannämnda investeringsplanen för utvidgningen av tunnelbanan i Aten är sund.

(1) K(2001) 534.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1271/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(2 maj 2001)

Ämne: Privatiseringar i de östeuropeiska kandidatländerna

Samtidigt som betydande framsteg görs i förhandlingarna om de östeuropeiska ländernas anslutning till EU och det kan förväntas att en sådan kan komma till stånd inom en inte alltför avlägsen framtid, återstår i dessa länder fortfarande den svåra uppgiften att på ett så tillfredsställande sätt som möjligt fullfölja privatiseringsprocessen.

Den ekonomiska utvecklingen i dessa länder är avhängig av att man har den investeringskapacitet som krävs för att att man skall kunna genomföra privatiseringarna samt att man får tillgång till den teknik som behövs för att göra de privatiserade företagen konkurrenskraftiga, även om man ibland har svårt att hitta privata investerare vid dessa privatiseringar.

Kan kommissionen redogöra för om den bedriver någon mer betydande verksamhet för att underlätta privatiseringarna i de östeuropeiska kandidatländerna, i form av särskilda stimulansåtgärder riktade till företagen i de nuvarande medlemsländerna i EU för att stärka ekonomin i dessa kandidatländer och underlätta en allmän integrering i EU?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 juni 2001)

På det ekonomiska planet finns det två anslutningskriterier, nämligen förekomsten av en livskraftig marknadsekonomi och förmåga att möta konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom gemenskapen.

Beträffande de framsteg som hänför sig till det andra ekonomiska kriteriet konstaterades det i kommissionens dokument Agenda 2000(1) att privatiseringsprocessen, som har fortskridit med varierande hastighet, ännu inte är avslutad.

Under den senaste tiden har privatiseringstakten ökat i ett flertal av kandidatländerna. De stora privatiseringarna, särskilt inom den tunga industrin och energisektorn, och de omstruktureringar som dessa medför utgör en komplex process med många olika konsekvenser, i synnerhet i socialt hänseende.

De utländska direktinvesteringarna lockades till en början dit av privatiseringspolitiken, och i ett senare skede av nyetableringarna. Då förhållandena för de utländska direktinvesteringarna blev säkrare, medförde detta ett finansiellt flöde till länderna i Central- och Östeuropa. Vissa länder, som Polen och Tjeckien, drar nu till sig betydande summor i form av utländska direktinvesteringar. I vissa andra länder, som exempelvis Ungern, är det snarare de investeringar som påbörjas från noll (greenfields) som lockar de utländska direktinvesterarna, än de privatiseringar som redan genomförts.

Det finns biståndsprogram, särskilt inom ramen för Phare-programmet, i syfte att underlätta den påbörjade återuppbyggnads- och privatiseringsprocessen (till exempel Ricop-programmet i Rumänien).

Av de partnersamverkansprojekt som för närvarande pågår finansierar gemenskapen stödåtgärder för privatisering av små och medelstora företag i Tjeckien och inom energisektorn i Litauen.

(1) Agenda 2000: En förstärkt och utvidgad union - KOM(1997) 2000 slutlig - Bilaga till Europeiska unionens bulletin nr 5/97.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0199/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) och Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Uppföljning av uranföroreningen i Strymona och Nestos

I maj 1998 bekräftade Europeiska kommissionen i sitt svar på frågan H-0438/98(1) (frågestunden) rapporterna om uranförorening i de grekiska floderna Strymona och Nestos och påpekade samtidigt att denna förorening inte förorsakats av det bulgariska kärnkraftverket Kozloduy utan av tidigare gruvverksamhet för utvinning av uran i närheten av dessa floder.

Har de grekiska myndigheterna officiellt informerat kommissionen om att det finns ett omfattande och tillförlitligt nätverk för att mäta uranföroreningen i dessa floder? Vilka eventuella resultat har nyligen utförda tester gett angående urannivåerna i floderna och exakt varifrån kommer denna förorening?

(1) Skriftlig svar den 12 maj 1998.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 april 2001)

Medlemsstaterna skall regelbundet informera om övervakningen av radioaktivitetsnivån i luft, vatten och jord så att kommissionen hålls underrättad om den radioaktivitetsnivå som befolkningen utsätts för (artikel 36, kapitel 3, Hälsoskydd i Euratomfördraget).

Kommissionens rekommendation (2000/473/Euratom) om tillämpningen av artikel 36 i Euratomfördraget antogs den 8 juni 2000(1). I rekommendationen åläggs medlemsstaterna att övervaka ytvatten i fråga om Cs 137 och restbetaaktiviteten. I fråga om dricksvatten skall en särskild övervakning av naturliga radionuklider utföras i enlighet med rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten(2).

Samtliga uppgifter om radioaktivitet i gemenskapen lagras i REM-databasen vid Gemensamma forskningscentrets anläggning i Ispra. Med de uppgifterna som underlag offentliggör kommissionen regelbundet en översikt av informationen på gemenskapsnivå.

I enlighet med artikel 36 har kommissionen mottagit uppgifter om betaaktiviteten i floderna Nestos och Strymona i Grekland. Mot bakgrund av förseningen av det officiella överförandet av sådana uppgifter, uppmanades de grekiska myndigheterna att inkomma med den aktuellaste informationen. Kommissionen har mottagit månatliga uppgifter för perioden 19962000, vilket bekräftar övervakningsprogrammets kontinuitet och omfattning.

Resultaten av övervakningen presenteras som den samlade betaaktiviteten per enhetsvolym (K 40-aktiviteten skall även fortsättningsvis dras ifrån), men det verkar inte föreligga några onormalt höga nivåer. Floderna Strymona och Nestos uppges ligga i närheten av Bulgariens urangruvområde. Det verkar inte ha förekommit någon uranframställning i Bulgarien sedan 1995, men det kan inte uteslutas att rester från den tidigare uranbrytningen kan bidra till att höja nivån av naturliga radionuklider i dessa floder.

(1) EGT L 191, 27.7.2000.

(2) EGT L 330, 5.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1520/01

från Martin Callanan (PPE-DE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: BP Trent-olyckan skyldigheter för tredje land att samarbeta med det europeiska rättssystemet

I juni 1993 omkom nio brittiska sjömän när det Panamaflaggade fartyget The Western Winner kolliderade med den brittiska oljetankern BP British Trent utanför den belgiska hamnstaden Oostende.

Utredningar gjorda av ansvariga sjöfartsmyndigheter visade att ansvaret för olyckan låg hos den koreanska kaptenen och besättningen på The Western Winner, vilka underlåtit att iaktta elementära sjösäkerhetsföreskrifter. Fartygets befälhavare, besättning och ägare har försvårat den rättsliga processen genom sin vägran att delta i de förhör som hållits av åklagarmyndigheten i Brygge. De har också vägrat bistå den brittiska Maritime Accident Investigation Branch (MAIB) som strax efter olyckan företog en utredning åt de lokala myndigheterna på Bermuda.

Idag, nästan åtta år senare, väntar därför ärendet fortfarande på avgörande i brottmålsdomstolen i Brugge. Kommissionen saknar befogenhet att ställa skeppets kapten, besättning eller ägare inför åtal, och de belgiska myndigheterna har heller ingen möjlighet att blanda sig i den rättsliga processen.

Vilka möjligheter har kommissionen att agera i rättsmål som detta, där ansvariga parter från tredje land kan blockera den juridiska processen helt enkelt genom att vägra att samarbeta med det europeiska rättssystemet?

Skulle inte kommission kunna pressa myndigheterna i landet ifråga att begära att de ansvariga för olyckan samarbetar med det europeiska rättssystemet?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Kommissionen beklagar att den inte har någon rättslig behörighet över straffrättsliga förfaranden i medlemsstater, vilka faller under de ansvariga nationella myndigheterna i den aktuella staten.

Europeiska kommissionens vice ordförande som är ansvarig för transport, som svarat på flera brev från ledamoten, har skrivit till den belgiska vice premiärministern och ministern för transport för att informera henne om hur viktig han anser denna fråga vara.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0980/01

från Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Undersökningar av radioaktivitet i miljön

Vilka undersökningar om radioaktivitet i miljön genomförs för närvarande av kommissionen eller dess företrädare?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0884/01, E-0979/01, E-0980/01 och E-0981/01 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(5 juni 2001)

Provtagningar där utarmat uran har använts som ammunition kan utföras både på land och i marin miljö.

När det gäller provtagningar i marin miljö har kommissionen vid ett flertal tillfällen - senast i sitt svar på den muntliga frågan H-0055/01 från Kratsa-Tsagaropoulou vid utfrågningen under Europaparlamentets delsession i februari 2001(1) - konstaterat att det till följd av denna verksamhet inte kommer att uppstå någon förorening av den marina miljön, som kan särskiljas från naturligt förekommande koncentrationer av uran. Kommissionen anser att denna fråga ännu inte har tagits upp inom ramen för Oslo-Paris (OSPAR)-konventionen.

När det gäller provtagningar på land har kommissionen enligt artikel 35 i Euratomfördraget tillträdesrätt till anläggningar som är nödvändiga för att utföra kontinuerliga kontroller av luft, vatten och jord, dvs. i miljön, i verifieringssyfte. Kommissionen har således inte tillträde till kärnkrafts- eller militäranläggningar som sådana, och kommissionen begär tillträde endast i den utsträckning kontroller på stället är nödvändiga för bedömningen av påverkan på miljön utanför själva anläggningen.

Kommissionen följer utvecklingen på nära håll när det gäller strålningsnivåerna i miljön på grundval av den information som erhållits i enlighet med artikel 36 i Euratomfördraget, anläggningsspecifika uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaternas myndigheter och andra informationskällor som kommit till kommissionens kännedom. Kommissionen har inte varit medveten om varken den brittiska studien avseende Solway Firth eller en liknande studie som gjorts i Frankrike.

Ordningar som säkerställer kontrollen av strålning i den omgivande miljön finns redan i befintlig gemenskapslagstiftning. Genomförandet av sådana bestämmelser har inte påvisat att det finns något särskilt behov av att till dessa ordningar lägga provtagningar för upptäckt av utarmat uran som utförs av kommissionen.

(1) Muntligt svar av den 13.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0765/01

från Bill Miller (PSE) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Kapitalinvesteringar

Kan kommissionen, mot bakgrund av min tidigare fråga E-1417/00(1), lämna de begärda uppgifterna, det vill säga: Skulle kommissionen kunna redogöra för de kapitalinvesteringar som gjorts inom varje medlemsstat sedan 1988 inom följande sektorer:

- Olje- och gasutvinning,

- tillverkningsindustri, distribution,

- hotell- och restaurangväsen,

- finansiella tjänster för näringslivet,

- transporter och kommunikationer,

- privata bostäder?

(1) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 54.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(14 juni 2001)

Inom statistiken mäts i allmänhet investeringar i anläggningstillgångar med en makroekonomisk total, fast bruttoinvestering.

De senaste uppgifterna framgår av de två bilagorna, som sänds direkt till ledamoten och Europaparlamentets sekretariat.

Den första bilagan grundar sig på den nuvarande Europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 95, den andra på det tidigare ENS 79. (Europeiska nationalräkenskapssystemet är standardsystemet inom området).

Eftersom uppgifterna enligt ENS 95 ännu inte är tillgängliga i sin helhet bifogas uppgifterna enligt ENS 79 också, men dessa finns bara för tiden fram till 1997.

Ökningen mellan ENS 95 och ENS 79 beror på att täckningsområdet utökats, och särskilt har man tagit med vissa immateriella anläggningstillgångar (mjukvara, databaser, konst osv.), gruvinvesteringar (antingen de varit framgångsrika eller ej), civil utrustning som används av militären (flygplatser, sjukhus osv.) m.m.

Matchningen mellan de branscher som ledamoten nämner och de tillgängliga är följande:

1. Under ENS 95 (NACE-nomenklatur rev. 1 nivå A31):

- Gruvindustri och brytning av energiproducerande material

- Tillverkning

- Byggnadsindustri

- Grossist- och detaljhandel (även reparationer)

- Hotell och restaurang

- Transporter, lagring och kommunikation

- Finansiella förmedlingstjänster.

2. Under ENS 79 (NACE-CLIO-nomenklatur, nivå R25):

- Energiproducerade produkter

- Industriproducerade produkter

- Byggnadsindustri

- Återvinnings- och reparationstjänster, grossist- och detaljhandelstjänster

- Boende och cateringtjänster

- Transport på landsväg

- Sjöfarts- och luftfart

- Mellanhandstransporter

- Kommunikation

- Totalt transporttjänster och kommunikation [kursiverat ovan]

- Tjänster vid kredit- och försäkringsinstitut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0958/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Myndigheterna skiljer mellan olika nationaliteter då de påför böter och avgifter

1. Tycker kommissionen det är rimligt att stater tillämpar andra skalor för böter och avgifter för utländska medborgare än för egna medborgare?

2. Är det inom Europeiska unionen tillåtet för medlemsstater att skilja mellan egna medborgare och medborgare i andra stater när böter och avgifter fastställs?

3. Hur ser kommissionen på att åtminstone medlemsstaten Belgien har en särskild skala för utlänningar? Denna skala har stadfästs med kungligt beslut av den 24 oktober 1997 och trädde i kraft den 1 januari 1998. När polisen stannar någon för brott mot trafikreglerna hänvisar den till att dessa skalor kan återfinnas på följande webbplatser, nämligen: http://www.inforcorner.org/verkeer/divers/index.htm och http://www.inforcorner.org/verkeer/divers/boetes2.htm.

4. Borde det bli en ändring på den här situationen, utgående från den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som utgår från att alla människor är lika eller utgående från Europeiska unionens bestämmelser?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Antonio Vitorino

(2 maj 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-0830/01 från Karla Peijs(1).

(1) Se s. 129.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1344/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 maj 2001)

Ämne: Handel med cigaretter

I och med att kommissionen anhängiggjort sak mot två amerikanska tobakstillverkare har importen och exporten av cigaretter kommit att stå i centrum för intresset. Det råder oklarhet om vilken omfattning handeln med (och smugglingen av) cigaretter har.

I svaret på fråga E-3720/00(1) av den 30 november 2000 meddelade kommissionen den 18 januari att den höll på med att samla in upplysningar som behövdes för att frågan skulle kunna besvaras och att kommissionen så snabbt som möjligt skulle meddela resultatet av sina undersökningar.

Därför skulle jag gärna vilja att kommissionen besvarade följande frågor:

1. Hur många cigaretter beslagtogs 1997, 1998 och 1999 i EU:s olika medlemsstater?

2. Vilka var de fem inom EU oftast beslagtagna cigarettmärkena under 1997, 1998 och 1999, ordnade i viktighetsordning?

3. Vilka medlemsstater har under perioden 1997-1999 exporterat cigaretter till Cypern (uppgifter enligt år, medlemsstat och antal cigaretter)?

4. Vilka medlemsstater har under perioden 1997-1999 exporterat cigaretter till Jugoslavien (uppgifter enligt år, medlemsstat och antal cigaretter)?

5. Från vilka länder importerades det under perioden 1997-1999 cigaretter till EU via Antwerpens hamn (uppgifter enligt år, ursprungsland och antal cigaretter)?

6. Till vilka länder utanför Europeiska unionen exporterades det cigaretter från Belgiska federationen under perioden 1997-1999 (uppgifter enligt år, destinationsland och antal cigaretter)?

(1) EGT C 151 E, 22.5.2001, s. 204.

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-3720/00 och E-1344/01 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(22 maj 2001)

Kommissionen vill först och främst lämna följande uppgifter på grundval av tillgänglig statistik (kommissionen kan inte gå i god för uppgifternas riktighet):

- Flera miljarder cigaretter beslagtas varje år.

- 1997 till 1999 var Italien den medlemsstat där flest cigaretter beslagtogs (år 1999 svarade Italien för nästan 35 procent av beslagen av cigaretter i gemenskapen).

- Mellan 1997 och 1999 ökade antalet cigaretter som beslagtogs i gemenskapen med 215 procent. Ökningen skiljer sig åt mellan olika medlemsstater. Under denna korta tid ökade beslagen i Belgien med 2 701 procent, i Nederländerna med 1 899 procent och i Finland med 1 570 procent.

Av de cigarettmärken som tillverkas i medlemsstaterna gjordes flest beslag 1999 av följande märken (i storleksordning): Regal, Superkings, West och Benson & Hedges. Av de cigarettmärken som tillverkas utanför Europeiska gemenskapen gällde de flesta beslagen under 1999 märket Marlboro.

Slutligen vill kommissionen understryka att Antwerpen är en av de hamnar i världen som hanterar emot flest cigarettlaster.

Eftersom sifferuppgifterna till svaren på mer detaljerade frågor om cigarettexport blir så omfattande, skickar kommissionen dem direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Siffrorna är hämtade från olika databaser och är eventuellt inte uttömmande. Kommissionen kan inte heller gå i god för deras riktighet.