ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3189/01

från Willi Rothley (PSE) till kommissionen

(13 november 2001)

Ämne: EU-språk

Den 27 september 2001 berättade den tyska veckotidskriften Die Zeit att kommissionen står fast vid att native English skall gälla vid uttagningsprov för tekniska stödkontor. De berörda programmen sträcker sig från studentprogrammen Sokrates till biståndsprogrammen för Östeuropa, Tacis/Phare.

Denna typ av diskriminering av medborgare som inte har engelska som modersmål strider tydligt mot fördragen.

Jag frågar kommissionen följande: Stämmer det ovan nämnda?

Är kommissionen beredd att avskaffa detta tillvägagångssätt i samband med uttagningsprov?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(10 december 2001)

Vi ber parlamentsledamoten bekanta sig med innehållet i det gemensamma svar som kommissionen givit på Bart Staes skriftliga frågor E-2901/01 och E-2944/01(1).

(1) Se s. 141.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3049/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(5 november 2001)

Ämne: Kontroll av hälsa och säkerhet för arbetstagare

Kommissionens svar på min fråga E-0906/01(1) om kontrollerna för att förbättra säkerhet och hälsa för arbetstagare åtföljdes av en tabell där det framgick att det i Grekland gjorts det lägsta antalet övervakningsinsatser och att man inlett sanktionsförfaranden mot 55 företag.

Eftersom frågan fortfarande är högaktuell och kontrollerna fortfarande bristfälliga vill jag fråga:

1. Mot vilka kategorier har klagomål riktats i dessa företag? Har det utfärdats några sanktioner? Av vilken typ?

2. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att öka omfattningen av och förbättra innehållet i övervakningen i Grekland?

(1) EGT C 340 E, 4.12.2001, s. 119.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3049/01 och E-3050/01ingivet av Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(6 december 2001)

Kommissionen är angelägen om att framhålla att den komplicerade frågan om en ändamålsenlig kontroll och tillsyn som medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa, enligt artikel 4.2 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet(1), inte kan avgöras utan tillgång till detaljerade och fullständiga uppgifter om de påstådda bristerna i de grekiska kontroll- och tillsynsåtgärderna.

Kommissionen har därför skickat en skrivelse till den grekiska regeringen med en begäran om upplysningar om de åtgärder som vidtagits för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. Som svar på denna skrivelse har den grekiska regeringen lämnat viss information, som dock måste kompletteras med annan information för att kommissionen skall kunna granska de kontroll- och tillsynsåtgärder som de grekiska myndigheterna vidtagit. Ytterligare en skrivelse skickades därför till den grekiska regeringen den 2 augusti 2001. Bland de uppgifter som begärdes var statistik över antalet rättsliga förfaranden som genomförts när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet och de påföljder som utdömts, ytterligare uppgifter om arbetsmiljöinspektionens arbetsmetoder (t.ex. hur de företag som inspekteras väljs ut, hur inspektionerna utförs och huruvida det finns ett system för uppföljning av inspektionerna och de åtgärder som vidtas efter dessa inspektioner) samt en detaljerad beskrivning av arbetsmiljöinspektionens internkontroll. Parlamentsledamotens frågor om vilken typ av klagomål som riktats mot företagen, om det utdömts några sanktioner och av vilken typ besvaras i den information som kommissionen begärde i skrivelsen till de grekiska myndigheterna.

De grekiska myndigheterna besvarade frågorna i en skrivelse av den 9 november 2001. Kommissionen granskar för närvarande denna skrivelse och kommer inte att underlåta att vidta lämpliga åtgärder beroende på resultatet av denna granskning.

Den klagande informerades om ärendets gång i den skrivelse av den 1 augusti 2001 som parlamentsledamoten hänvisar till. I denna skrivelse uppmanades även den klagande att lämna eventuella kompletterande upplysningar.

(1) EGT L 183, 29.6.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3022/01

från Anne Van Lancker (PSE) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Kommissionens politik för lika möjligheter

Skulle kommissionen kunna svara på följande frågor som berör kommissionens politik för lika möjligheter:

- Skulle kommissionen kunna förklara varför man som en chef för enheten TAXUD A3, med ansvar för hantering av överträdelseförfaranden, och där det krävdes kunskap om hantering av överträdelser och förfaranden, utnämnde en man utan någon yrkeserfarenhet på området medan det fanns tre kvinnliga kandidater som hade de kvalifikationer som krävdes?

- Skulle kommissionen även kunna uppge hur många manliga respektive kvinnliga tjänstemän det finns i graderna A2 och A3 i generaldirektoratet för skatter och tullar?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(8 januari 2002)

Nio tjänstemän sökte tjänsten som enhetschef TAXUD A-3 (KOM/224/00), och av dessa var tre kvinnor. En av de tre kvinnliga sökande tog tillbaka sin ansökan.

Ansökningarna bedömdes av:

- En urvalspanel som kom fram till att tre sökande, varav en kvinna, kunde beaktas för den lönegraden;

- den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor som kom fram till att två sökande hade de kvalifikationer som krävdes; den kvinnliga sökanden var inte bland de två (kommittén noterade dock hennes goda, allmänna kvalifikationer);

- den berörde generaldirektören som utnämnde en av de två sökande som bestämts av kommittén i utnämningsfrågor (naturligtvis i enighet med den ansvarige medlemmen av kommissionen).

Med tanke på det ovannämnda förstår inte kommissionen på vilka grunder som parlamentsledamoten bygger sitt påstående att det fanns tre kvinnliga sökande med erforderliga kvalifikationer och att den sökande som slutligen valdes ut inte hade de kvalifikationer som krävdes.

Det finns för närvarande fyra manliga A2-tjänstemän och tio manliga A3-tjänstemän anställda inom Generaldirektoratet för skatter och tullunion. Tre tjänster inom generaldirektoratens organisationschema innehas av kvinnliga tjänstemän. Det finns inga kvinnliga tjänstemän i lönegrad A2 eller A3, men två tjänster som enhetschef innehas av kvinnor.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2706/01

från Harlem Désir (PSE) till kommissionen

(26 september 2001)

Ämne: Blockeringen av förhandlingarna om handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Sydafrika

Kan kommissionen ange vilka förslag den tänker lägga fram för att förhandlingarna med Sydafrika om handels- och samarbetsavtalet med EU skall kunna slutföras? Anser inte kommissionen att det är förkastligt att fördröja genomförandet av detta avtal, som kan innebära stora vinster för utvecklingen i Afrika, enbart på grund av fiskeproblematiken?

Inser inte kommissionen det berättigade i Sydafrikas önskan att bevara sina fiskereserver, liksom det faktum att landet inte på nytt vill engagera sig i den typ av fiskerättsavtal som den förra regimen under apartheidepoken tecknade med Korea och Japan, och som landet inte har för avsikt att förnya, och genomföra ett program för vetenskapligt samarbete och kontroll av fiskeresurserna innan man försöker få till stånd ett avtal?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(29 oktober 2001)

Förhandlingarna om ett avtal om handel, utveckling och samarbete med Sydafrika slutfördes framgångsrikt under 1999. I rådets beslut 1999/753/EG av den 29 juli 1999 om provisorisk tillämpning av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan(1) fastställs det att avtalet skall tillämpas provisoriskt och i vissa delar från och med den 1 januari 2000 i avvaktan på att de avtalsslutande parterna har ratificerat detta.

Förhandlingarna om att sluta ett separat fiskeavtal avbröts tidigare under år 2001 när det stod klart att kommissionen hade mandat att sluta ett avtal som förutom samarbete på en rad områden med anknytning till fiske skulle omfatta tillträde för europeiska fiskefartyg till de sydafrikanska fiskeresurserna. Den sydafrikanska delegationen hade bara mandat att förhandla om ett avtal som inte omfattade detta tillträde.

Kommissionen utesluter inte möjligheten att parterna kan komma att återvända till förhandlingsbordet i ett senare skede. Kommissionen anser att dessa omständigheter inte påverkar vare sig att avtalet om handel och samarbete tillämpas provisoriskt eller att det helt och hållet träder i kraft.

Det är kommissionens uppfattning att förhållandet inte är detsamma när det gäller de pågående förhandlingarna om vin och spritdrycker. Vid mötet i EG-Sydafrika-samarbetsrådet den 26 juni 2001 enades man om att en grupp med sex högre tjänstemän skulle samlas till ett möte i syfte att utarbeta en lösning. Gruppen möttes den 25 juli 2001 och enades kring ett samförståndsavtal om de frågor som återstår att lösa vilket skall ligga till grund för ingåendet av ett avtal om vin och spritdrycker.

(1) EGT L 311, 4.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2632/01

från Hans Karlsson (PSE) till kommissionen

(27 september 2001)

Ämne: Anställdas rätt till information

För arbetstagare är det väldigt viktigt att i god tid få information om vilka förändringar som planeras i en verksamhet där man själv är anställd. Ansträngningarna har under lång tid inriktats på att förbättra rätten till information. Senast var detta aktuellt under det svenska ordförandeskapet i år.

Nu finns det uppenbarligen en trend där arbetsgivare inte uppfyller informationsskyldigheten till arbetstagarna när det gäller förändringar i företagens verksamhet. Det finns skäl att misstänka att ägarna medvetet undanhåller viktig information. Senast detta inträffade var när Avesta Polarit beslutade lägga ner Järnverket i Degerfors och Carrier att flytta sin produktion från Arvika till Ungern.

Är detta en utveckling som kommissionen uppmärksammat?

Vilka återgärder kan kommissionen vidta för att säkerställa att arbetstagare får information om förändringar som planeras på en arbetsplats?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 november 2001)

Kommissionen håller med parlamentsledamoten om att det är viktigt att arbetstagare i god tid får information om förändringar som planeras i den verksamhet där de är anställda. Det är just för att garantera att så sker som kommissionen 1998 lade fram ett förslag till ett rådsdirektiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen(1).

Syftet med förslaget är att kompensera brister i nationell lagstiftning när det gäller information och samråd för att säkerställa att arbetstagare får information och möjlighet till samråd, innan det fattas beslut som får konsekvenser för dem. För att bemöta de problem som uppstår när arbetsgivaren inte uppfyller sin informations- och samrådsskyldighet, t.ex. sådana problem som parlamentsledamoten tar upp, föreslog kommissionen att vissa beslut som fattas av arbetsgivaren, och som innebär att arbetsgivaren grovt åsidosätter direktivets bestämmelser, inte skulle få någon rättsverkan.

Kommissionen vill uttrycka sin stora tillfredsställelse med att rådet slutgiltigt antog en gemensam ståndpunkt till förslaget under det svenska ordförandeskapet(2). Parlamentet håller nu på med den andra behandlingen av förslaget, och kommissionen kommer att ge allt det stöd som behövs för att parlamentet och rådet skall kunna nå fram till en slutlig överenskommelse om direktivet före utgången av år 2001.

(1) EGT C 2, 5.1.1999.

(2) Pressmeddelande nr 9397/01.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1594/01

från Luckas Vander Taelen (Verts/ALE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Gare de Luxembourg (Luxemburgstationen) i Bryssel och fri rörlighet för tjänster

Utredningen gällande Gare de Luxemburg (Luxemburgstationen) i Bryssel, som ingår i projektet för byggnaderna D4 och D5 vid Place de Luxembourg, har av SNCB, Société Nationale des Chemins de Fer Belge (det statliga belgiska järnvägsbolaget), anförtrotts den för projektet inrättade företagsgruppen AEL-GROUP T-Tractabel. SNCB är som ägare huvudansvarig för renoveringen av järnvägsstationen och det är SNCB som begärt byggnadstillstånd av regionen Bryssel Ixelles-kommunen för renovering av stationen (begäran inlämnad den 28 april 1998).

Rådets direktiv 92/50/EEG(1) av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster skall tillämpas av alla upphandlande enheter som avses i direktiv 71/305/EEG(2) och alla hinder för den fria rörligheten för tjänster bör undanröjas.

Kan kommissionen kontrollera om SNCB har genomfört sin anbudsinfordran för tjänster vad beträffar utredningen av Gare de Luxembourg och dess renovering i enlighet med bestämmelserna i direktiv 92/50/EEG?

(1) EGT L 209, 24.7.1992, s. 1.

(2) EGT L 185, 16.8.1971, s. 5.

Kompletterande svarfrån Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 januari 2002)

Enligt de uppgifter som lämnats av de belgiska myndigheterna och berörda parter visar det sig att SNCB inte har undertecknat projekteringsavtalet om renoveringsarbetena på Gare de Luxembourg i Bryssel, eftersom detta har slutits mellan SA Forum Leopold (en privat byggherre) och Tractabel. Det stämmer att SNCB var närvarande då avtalet slöts. SNCB deltog emellertid som markägare för

att lämna projekteringsfirman vissa tekniska upplysningar om tillträdet till stationen. SNCB uppträdde således varken som upphandlande enhet eller som byggherre och kommer inte heller att bidra till projekteringskostnaderna.

Eftersom det handlar om ett avtal som slutits mellan två privaträttsliga juridiska personer och inte undertecknats av SNCB, gäller i det här fallet inte rådets direktiv av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster(1).

(1) EGT L 209, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3259/01

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(23 november 2001)

Ämne: Användning av det occitanska språket vid vinterolympiaden i Turin 2006

Chambra Economica Europèa Dels Paìses Occitans Chambra d'Oc har i enlighet med italiensk lag nr 482/99 om bestämmelser till skydd av språkliga minoriteter med historisk förankring i landet framlagt ett förslag till organisationskommittén för den 20:e vinterolympiaden Turin 2006 (TOROC) om att lagen i fråga tillämpas vid detta arrangemang och att det occitanska språket används i alla officiella sammanhang och i synnerhet vid öppningsceremonin. Chambra d'Oc har samtidigt begärt att behöriga myndigheter vid EU:s institutioner stöder detta förslag.

Det occitanska språket talas av ett stort folk som är utbrett i tre europeiska länder Italien (Padanien), Frankrike och Spanien och är talspråket i de occitanska dalarna (Valli Occitane) där vintersportspelen 2006 skall hållas.

Vilka initiativ avser kommissionen att ta, även med hänsyn till Europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, för att den occitanskspråkiga befolkningens rättmätiga krav efterlevs av TOROC? Skulle det inte vara av stort symboliskt värde, som uttryck för EU:s erkännande och konkreta beskydd av Europas alla minoritetsspråk, att förslaget genomförs?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(20 december 2001)

Kommissionen gratulerar Piedmonte till att regionen blivit utsedd till värd för vinter-OS 2006, och är övertygad om att regionen kommer att utnyttja detta enastående tillfälle för att göra omvärlden bättre bekant med de kulturella attraktionerna och särdragen i detta område som ligger i Europas hjärta.

Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk är en text som utarbetats av Europarådet, och den har föreslagits för ratificering för de europeiska stater som är medlemmar i Europarådet. Även om Italien ännu inte undertecknat stadgan har den använt den som utgångspunkt för utarbetandet av lag nr 482/99 om skydd för historiska språkminoriteter.

Varken på detta områden eller inom idrott har unionen den särskilda behörighet som behövs för att agera i den riktning som parlamentsledamoten föreslår.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3036/01

från Franz Turchi (UEN) till rådet

(25 oktober 2001)

Ämne: Mordet på den afghanske befälhavaren Ahmed Shah Massoud

Mordet på den afghanske oppositionsledaren Ahmed Shah Massoud utfördes av två självmordsbombare som var ackrediterade som journalister från en fiktiv arabisk TV-kanal, ANI-TV (Arabic News International), som påstods tillhöra Islamic Observation Center med säte i London.

De så kallade journalisterna hade två äkta pass från EU, utfärdade i Belgien, varav det första hade nummer EB616967 och var utfärdat i Dilbeek för Karim Touzani, född i Oujda (Marocko) den 12 september 1963. Det andra passet hade nummer EB880773 och var utfärdat i Ixelles för Kacem Bakkali, född i Tanger (Marocko) den 22 oktober 1973.

Bägge passen visade sig ha stulits från de belgiska konsulaten i Strasbourg (Frankrike) respektive Haag (Nederländerna).

Ackrediteringsbrevet som de båda självmordsbombarna hade i sin ägo bar Islamic Observation Centers brevhuvud och stämpel. Centrumets ansvarige, Yasser Al Siri, har visat sig vara en karismatisk ledare för det egyptiska Jihad. Han är dödsdömd i sitt hemland eftersom han var inblandad i attentatet på vice premiärministern 1993, och är misstänkt för att ha legat bakom attentatet i Luxor 1997 som krävde 58 turisters liv. Yasser Al Siri, som har ansökt om att få betraktas som politisk flykting i Förenade kungariket, bedriver sin verksamhet från en bokhandel vid Edgware Road i London. Verksamheten har vare sig något säte eller några lokaler, utan han utnyttjar till fullo ny teknik för sin indoktrinering och cyberpropaganda på adressen http://www.Ummah.org.

Kan rådet, och i synnerhet de belgiska myndigheterna, ange vilka ytterligare skyddsåtgärder man avser att vidta mot bakgrund av det som hänt och det förändrade världsläget?

Kan rådet, och i synnerhet myndigheterna i Förenade kungariket, vidare ange om Yasser Al Siri beviljats status som politisk flykting, och om det inom ramen för samarbetet i kampen mot terrorismen inte vore lämpligt och nödvändigt att i större omfattning och noggrannare kontrollera verksamheten i olika föreningar, såväl icke-religiösa som religiösa, som använder sig av olika former av indoktrinering och proselytvärvning för fortsatt terroristverksamhet?

Svar

(12 februari 2002)

Efter händelserna den 11 september 2001 antog rådet en handlingsplan med 67 åtgärder. När det gäller säkerhetsåtgärderna bör följande åtgärder nämnas: förstärkt samarbete mellan cheferna för antiterrorismenheterna och förstärkt samarbete mellan åklagare/domare som är specialiserade på kampen mot terrorism, upprättande av larmplaner och en skärpning av kontrollerna vid de yttre gränserna.

Av särskilt intresse är uppmaningen till kommissionen att inrätta ett nätverk för utbyte av information om utfärdade viseringar och en bättre inmatning på spärrlistan i Schengens informationssystem.

Prioriterad uppmärksamhet skall ägnas åt att identifiera terrorister som befinner sig i Europa samt de organisationer som stödjer dem för att upprätta en gemensam förteckning över terroristorganisationer. Åtgärderna håller på att genomföras under rådets överinseende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3045/01

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(5 november 2001)

Ämne: Badvakter

Känner kommissionen till en nyligen utförd brittisk studie som visar det antal barn som årligen drunknar i simbassänger och i havet i EU:s medlemsstater?

Skulle kommissionen med anledning av denna studie kunna tänka sig att ta initiativ till en systematisk sammanställning av antalet drunkningsepisoder i alla EU:s medlemsstater?

Planerar kommissionen att utarbeta en förordning om badvakter vid offentliga simbassänger och stränder?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 december 2001)

Kommissionen känner inte till den studie som parlamentsledamoten hänvisar till, men håller på att samla in de uppgifter som behövs för att besvara frågan och kommer att meddela resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3361/01

från Michael Cashman (PSE) till kommissionen

(6 december 2001)

Ämne: Livsmedelsallergier

Är kommissionen medveten om att gluten och laktos är farligt för många människor? Kan kommissionen utförligt redogöra för alla åtgärder den vidtar för att se till att det på behandlade produkter och restaurangmenyer finns information om eventuell förekomst av dessa två ingredienser?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(21 januari 2002)

Kommissionen är medveten om att gluten ger upphov till intolerans hos vissa personer, och att mjölkprodukter, inbegripet laktos, är en av de mest spridda allergenerna.

För personer som lider av allergi eller intolerans mot ett eller flera ämnen är det verkligen viktigt att kunna få reda på om ämnet eller ämnena finns i livsmedlen.

Det är därför som kommissionen, i enlighet med vad den meddelade i vitboken om livsmedelssäkerhet(1), till parlamentet och rådet har överlämnat ett förslag(2) om ändring av direktiv 2000/13/EG om märkning av livsmedel.

Detta förslag innehåller bland annat en förteckning med ingredienser eller ämnen som ger upphov till allergi eller intolerans, och föreskriver att ingredienserna eller ämnena i fråga, eller av dem härledda produkter, utan undantag, skall vara omnämnda på märkningen av de livsmedel där de förekommer.

Sädesslag innehållande gluten och mjölkprodukter förekommer på denna förteckning.

När det gäller livsmedel som säljs utan förpackning, inklusive födoämnen som serveras på restauranger, föreskrivs i parlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000(3) att den efterfrågade informationen skall meddelas kunden och att närmare bestämmelser för detta beslutas av medlemsländerna. Dessa regler skall fortsätta att tillämpas efter antagandet av det ovannämnda förslaget.

(1) KOM(1999) 719 slutlig.

(2) EGT C 332 E, 27.11.2001.

(3) EGT L 109, 6.5.2000.