ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1181/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(19 april 2001)

Ämne: Projektet med en enhetlig europeisk auktorisation

Projektet med en enhetlig europeisk auktorisation är ett pilotprojekt som för närvarande genomförs av den brittiska tullen och dess partner på kontinenten. Målet för projektet är att göra det möjligt för en affärsman att göra alla tulldeklarationerna i ett enda land.

Det finns emellertid fortfarande ingen gemensam genomförandeplan, vilket har lett till att varje land i EU förhandlar fram separata avtal med sina partner och sålunda skapar olika normer i Europa.

Var ämnar kommissionen göra för att främja/genomföra bättre samarbete och samordning av detta projekt?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 juni 2001)

Kommissionen är väl medveten om affärsmännens önskemål om förenkling och harmonisering, och särskilt önskemålet att kunna göra alla tulldeklarationer i ett enda land (och en central enhet för huvudredovisningen; enhetstillstånd) i stället för upp till 15 i de fall då de bedriver verksamhet i mer än ett medlemsland.

Enhetstillstånd är en följdriktig konsekvens av den inre marknaden, och kommissionen stödjer denna tanke. Det har redan gått flera år sedan kommissionen först lade fram förslag inom detta område. I bestämmelserna om slutanvändning och tullförfaranden som har ekonomiska effekter omnämns uttryckligen enhetstillstånd.

Situationen vad beträffar övergången till fri omsättning (vid användande av så kallade förenklade förfaranden) är emellertid mera komplex, eftersom den väcker frågor som till exempel tullskuld, moms, statistik och fördelningen av uppbördsavgifter (den summa medlemsstaterna får behålla för att täcka de administrativa kostnaderna).

Det finns en allmän rättslig grund för enhetstillstånd i gemenskapens tullkodex, men det krävs även praktiskt erfarenhet. Det finns ett avtal med medlemsstaterna om att de stater som erhåller ansökningar om enhetliga tillstånd har möjlighet att bevilja dem (med övriga berörda myndigheters samtycke). Kommissionen övervakar för sin del utvecklingen och säkerställer ett regelbundet informationsutbyte inom ramen för tullkodexkommittén. Dessa projekt benämns pilotprojekt, och till dem hör det projekt som genomförs av Storbritannien.

Framstegen inom pilotprojekten har tyvärr gått mycket långsammare än väntat. De projekt som för närvarande pågår tycks dock fungera väl, och kommissionen hoppas att de i framtiden kommer att bli rutin.

Kommissionen kommer att fortsätta att ge allmänt stöd till pilotprojekten och fullfölja informationsutbytet med tullkodexkommittén. Denna fråga kommer också att behandlas vid ett seminarium för tullar och handel som planeras äga rum i Sverige i juni 2001.

Kommissionen är beredd att föreslå lagstiftning inom ramen för sina befogenheter om det skulle visa sig nödvändigt, antingen för att lösa problem beträffande lagstiftningen, eller som en garanti för enhetlighet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1531/01 från Roger Helmer (PPE-DE) till kommissionen. Sjätte ramdirektivet.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 350 E , 11/12/2001 s. 0181 - 0181



SKRIFTLIG FRÅGA P-1531/01 från Roger Helmer (PPE-DE) till kommissionen (15 maj 2001) Ämne: Sjätte ramdirektivet Kan kommissionen redogöra för matematikforskningens ställning inom det sjätte ramdirektivet? Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar (26 juni 2001) Kommissionen är mycket medveten om matematikens betydelse för den vetenskapliga forskningen och dess inverkan på innovation. Den matematiska forskningen kommer att ha sin plats inom det nya ramprogrammet genom sitt bidrag till de olika tematiska prioriteringarna samt i samband med planerade åtgärder för att möta nya vetenskapliga och tekniska behov.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1627/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Stödprogram för att ersätta tobaksodling med annan odling

I många delar av Grekland har tobaksproducenterna fått mycket allvarliga problem på grund av EU:s politik för stöd till tobaksodlingen, särskilt när det gäller tobakssorter som anses vara av lägre kvalitet och ha lågt kommersiellt värde. Ett karaktäristiskt exempel är områdena i Södra Aitoloakarnania, där man odlar mavro och tsembeli, sorter som EU planerar att upphöra med produktionen av under de närmaste åren.

Trots att tobaksproducenterna i dessa regioner ständigt ser sina inkomster minska har de ingen möjlighet att övergå till annan odling utan lämpligt stöd. Detta leder till att folk flyttar från dessa områden, särskilt de yngre, och att trakten till slut kommer att bli helt avfolkad. Dessutom drabbas även de som arbetar med förädling (tobaksarbetarna), som inte har något annat än arbetslöshet att vänta sig.

Det stöd som krävs gäller projekt för att ta itu med bristen på bevattningsvatten, insatser för att minska kostnaderna för bevattning, tillhandahållande av tekniska kunskaper, utveckling av studier för nya alternativa odlingar, skapande av en kommersiell infrastruktur för de nya produkter som skall ersätta tobaken, tillräcklig stödnivå, m.m. Detta kan inte göras på ett effektivt sätt endast genom insatserna inom den tredje gemenskapsstödramen för Grekland eller programmen för utveckling inom jordbruket (unga jordbrukare, balanserade skadestånd osv.) och den gemensamma organisationen av tobaksmarknaden (uppköp av kvoter).

Med tanke på att kommissionen tidigare har antagit och finansierat särskilda program för krisområden som krävt en omstrukturering (Retex, Rechar), vill jag fråga kommissionen om den har för avsikt att utreda möjligheten att anta och finansiera ett särskilt program (Retob?), som genom infrastrukturprojekt och utbildningsinsatser skulle göra det möjligt att omstrukturera odlingen i de problemdrabbade tobaksproducerande regionerna och ge stöd till tobaksproducenterna och tobaksarbetarna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Kommissionen har närvarande inga planer på att föreslå och genomföra ett sådant särskilt program som parlamentsledamoten tänker sig.

Kommissionen gör bedömningen att befintliga instrument inom ramen för landsbygdsutveckling räcker till för att ge en lösning på problemen för tobakssektorn i Grekland. Det ankommer faktiskt hädanefter på nationella och regionala myndigheter att koncentrera resurser i programplaneringen för perioden 20002006 för att främja diversifiering av produktionen och integrerad landsbygdsutveckling genom att gynna mångsidig verksamhet i landsbygdsmiljö i de svaga delarna av sektorn och i de landsbygdsområden som är mest beroende av tobaksproduktion.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0073/01

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(22 januari 2001)

Ämne: Kärnsäkerhet

Planerar Europeiska kommissionen att skära ned på antalet inspektörer för kärnsäkerhet vid Euratom?

Om så är fallet, instämmer inte kommissionen med att en sådan nedskärning skulle kunna äventyra säkerheten och leda till lägre standard i en tid då allmänheten och politikerna blir allt mer medvetna om risken med att uran och plutonium används på det militära i stället för det civila området?

Instämmer inte kommissionen också med att en sänkning av standarden skulle kunna innebära att EU överträder internationella avtal och europeisk lagstiftning?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(19 mars 2001)

Inom ramen för reformprocessen gör kommissionen en omfattande översyn av all verksamhet som utförs inom dess tjänstegrenar, inbegripet Euratoms kontor för säkerhetskontroll. Den avser att inrätta en expertgrupp på hög nivå för att analysera kontorets verksamhet jämfört med dess skyldigheter enligt Euratomfördraget samt utfärda rekommendationer beträffande målen för verksamheten.

Kommissionen tar tillfället i akt att klargöra att verksamheten vid Euratoms kontor för säkerhetskontroll härrör från kommissionens rättigheter och skyldigheter beträffande kärnsäkerhetskontroll, enligt kapitel 7 i Euratomfördraget, snarare än kärnsäkerhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1782/01

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Rapport om öregionerna

I januari 2001 meddelades det att det höll på att genomföras en bred studie av samtliga öregioner i Europeiska unionen för att ställa en objektiv diagnos på situationen i dessa regioner omfattandes en klassificering och en utvärdering av de problem som hör samman med ökaraktären och av öarnas specifika behov. Förhoppningen var att slutföra rapporten under innevarande år.

1. I vilken fas befinner sig rapporten?

2. När kommer rapporten att avslutas och överlämnas till parlamentet?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 juli 2001)

Till följd av meddelandet om upphandling för undersökningen Analys av öregionerna i Europeiska unionen(1) valde kommissionen ut en anbudssökande efter internt urval och medgivande från den rådgivande kommissionen för inköp och kontrakt. Förfarandet för budgetåtagande har nyss avslutats och kontraktet kommer att tecknas inom de närmaste veckorna.

Undersökningstiden har förlängts från ett halvår till ett år från och med undertecknandet av kontraktet. Rapporten kommer att lämnas in om sex månader, dvs. i början av år 2002, och sedan överlämnas till kommissionen for godkännande. De återstående sex månaderna skall ägnas åt att förbättra och utvidga den databas som upprättats. Kommissionen kommer att underrätta parlamentet om de slutliga resultaten från undersökningen.

(1) EGT S 248, 28.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1052/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(5 april 2001)

Ämne: Klubbyte för fotbollsspelare - handelsvärde

Kan kommissionen bekräfta att förlusten av handelsvärde inte kommer att spela någon roll när man fastställer nivån på den ersättning som betalas som övergångssumma?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1052/01, E-1053/01och E-1054/01 ingivet av Mario Monti för kommissionen

(28 maj 2001)

Den 5 mars 2001 gjorde Internationella fotbollsförbundet (FIFA) ett åtagande om att ändra sina regler gällande internationella spelarövergångar. Enligt de allmänna principer som ligger till

grund för åtagandet skall FIFA bland annat införa ett system med träningsersättning för spelare under 23 år som uppmuntrar och belönar de träningssatsningar som görs av klubbar, särskilt små klubbar och amatörklubbar, utan att spelarnas rörelsefrihet begränsas på ett oproportionerligt sätt. FIFA kommer också att införa ett system för solidarisk omfördelning, där en stor del av inkomsterna kommer att ges till klubbar, däribland amatörklubbar, som tränar och utbildar spelare.

Kommissionen har alltid varit för principen om en solidaritetsfond som skall användas för att främja utbildningen av unga spelare och som skall minska klyftan mellan stora och små klubbar eller mellan amatörfotboll och proffsfotboll.

Hittills har inga detaljerade siffror eller beräkningar lämnats till kommissionen.

Enligt de allmänna principerna för FIFA:s åtagande om att ändra sina regler är förlorade marknadsföringsinkomster ingen faktor som kan beaktas vid beräkningen av träningsersättningar. När det gäller kompensation för ensidiga kontraktsbrott måste frågan i första hand besvaras på grundval av tillämplig nationell lagstiftning.

FIFA har åtagit sig att se över de nya arrangemangen efter erfarenheterna av två spelsäsonger.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0936/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Tidsplan för ombyggnaden av Berlaymont

Enligt uppgift i svenska media är ombyggnationen av kommissionens gamla högkvarter Berlaymont kraftigt försenad och det blir en mycket dyrare ombyggnation än beräknat.

Vem får stå för kostnaderna för dessa förseningar? Har kommissionen skrivit kontakt med leverantörerna så att förseningar bekostas av de sistnämnda? Vem bär ansvaret för förseningarna? När räknar kommissionen med inflyttning i Berlaymont?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(5 juni 2001)

Precis som vice ordförande Neil Kinnock tydliggjorde i ett pressmeddelande den 5 december 2000 och i sitt anförande för budgetkontrollutskottet den 26 februari 2001, erhöll kommissionen detaljerade uppgifter i november 2000 om att renoveringen av Berlaymont-byggnaden

kommer att fortsätta att bli försenad, att renoveringen inte förväntas bli färdig förrän i slutet av 2003 och att förseningarna förväntas medföra ökade kostnader.

Kommissionen har följaktligen genomfört särskilda revisioner och kommer att fortsätta att göra det. Kommissionen har även hänskjutit ett visst ärende till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och intensifierat sina kontakter med den belgiska regeringen, vilket lett till att denna spelar en aktivare roll för att se till att projektet drivs framåt på ett mer tillfredsställande sätt.

Kommissionen har ännu inte undertecknat något kontrakt när det gäller byggnaden. I juli 1997 undertecknade kommissionen ett samförståndsavtal med den belgiska staten och den ideella föreningen S.A. Berlaymont 2000 (70 % ägs av den belgiska staten och 30 % av två banker). Avtalet omfattar en bestämmelse om att kommissionen endast kommer att återvända till byggnaden och stå för relevanta renoveringskostnader om renoveringen är tillfredsställande utfört och det enligt bästa praxis.

Kommissionen har inte givit några bindande löften till de andra parterna när det gäller kostnader, utan den har tydliggjort att den inte kommer att stå för några direkta eller indirekta kostnader som kan uppstå till följd av vanskötsel av S.A. Berlaymont, inbegripet extrakostnader på grund av förseningar.

För närvarande pågår en rättslig tvist mellan S.A. Berlaymont och några av byggnadsentreprenörerna om bland annat ansvar för förseningar och extra kostnader i samband därmed.

Preliminära förhandlingar pågår med den belgiska staten om möjligheten att enas om ett tillfredsställande och säkert avtal om renoveringen av Berlaymont. Som vice-ordförande Neil Kinnock har rapporterat, kommer parlamentet att informeras om utvecklingen av dessa förhandlingar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0315/01 från Daniel Hannan (PPE-DE) till rådet. Arbetsgruppen för utbildning och euron.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 261 E , 18/09/2001 s. 0086 - 0087



SKRIFTLIG FRÅGA E-0315/01 från Daniel Hannan (PPE-DE) till rådet (14 februari 2001) Ämne: Arbetsgruppen för utbildning och euron När hade arbetsgruppen för utbildning och euron sitt senaste sammanträde? När kommer den att hålla sitt nästa sammanträde? Vilket syfte har denna arbetsgrupp haft? Och vilka frågor har den behandlat? Svar (31 maj 2001) Eftersom den aktuella arbetsgruppen bildades 1998 på initiativ av dåvarande generaldirektorat XXII inom Europeiska kommissionen (nuvarande GD Utbildning och kultur) ombeds den ärade parlamentsledamoten att rikta sin fråga till kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1155/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(10 april 2001)

Ämne: Tonfiskfileer

Med utgångspunkt från sin studie av efterfrågan på tonfiskfiléer och utvärderingen av tillgången på tonfiskfileer på gemenskapsmarknaden på kort och lång sikt, har kommissionen tagit beslutet att öppna en årlig kvot på 4000 ton med förmånstull på 6 procent för perioden 20012003 inom WTO för fisk- och akvakulturprodukter.

Kan kommissionen ange hur denna kvot har utnyttjats av de olika medlemsstaterna, dels år 2000 och dels i år?

Svar från Frederic Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 juni 2001)

Kommissionen anser att den information som parlamentsledamoten efterfrågar omfattas av konfidentialitetsbestämmelsen i artikel 308a.12 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen(1), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1427/97 av den 23 juli 1997(2). Följaktligen kan denna information inte lämnas ut.

(1) EGT L 253, 11.10.1993.

(2) EGT L 196, 24.7.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0362/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(14 februari 2001)

Ämne: Xerox omstrukturering - möten med kommissionen

Xerox håller för närvarande på att omstrukturera sin europeiska produktionsverksamhet i Venrey i Holland, Mitcheldean i Förenade kungariket och Dundalk i Irland.

Kan kommissionen mot bakgrund av att Xerox önskar blidka tjänstemän inom kommissionen så att de är beredda på dåliga nyheter på området räkna upp vilka möten man har haft med företrädare för Xerox eller bolag som representerar Xerox de senaste tre månderna och vilka möten som finns inplanerade?

Håller kommissionen med om att för varje möte som Xerox håller bör ett parallellt möte erbjudas företrädare för de anställda vars arbete hotas?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0362/01, E-0363/01 och E-0366/01 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(26 april 2001)

Med hänsyn till arbetstagarnas rättigheter måste beslut som gäller omstrukturering av företag fattas i enlighet med den nationella lagstiftning som omsätter vissa direktiv om arbetsrätt och relationer mellan arbetsmarknadens parter, särskilt rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar(1), rådets direktiv 98/50/EG av den 29 juni 1998 om ändring av direktiv 77/187/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter(2) och rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare(3).

I alla dessa direktiv föreskrivs adekvat och effektiv information till och samråd med arbetstagarrepresentanterna innan det fattas och genomförs beslut som kan påverka arbetstagarna. Xerox är förstås tvungna att iaktta dessa skyldigheter när det gäller alla beslut som omfattas av tillämpningsområdet för ovannämnda direktiv i fråga om de åtgärder som vidtas på europeisk nivå.

Trots att alla de medlemsstater som är inbegripna i den planerade omstruktureringen på ett riktigt sätt har införlivat bestämmelserna i dessa direktiv i sin nationella lagstiftning, vill kommissionen understryka att alla frågor som uppkommer på detta område skall behandlas enligt de nationella förfaranden som gäller för relationerna mellan arbetsmarknadens parter och/eller av de nationella domstolarna i första instans.

När det gäller sysselsättningsaspekterna vill kommissionen informera parlamentsledamoten om att kommissionens tjänstemän inte haft några möten eller kontakter med företrädare för Xerox eller företag som representerar Xerox eller deras arbetstagarrepresentanter och att inga sådana möten eller kontakter har planerats i framtiden.

(1) EGT L 225, 12.8.1998.

(2) EGT L 201, 17.7.1998.

(3) EGT L 254, 30.9.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1536/01

från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen

(22 maj 2001)

Ämne: Oberoende TV-bolag

Har kommissionen tagit emot klagomål, och i så fall hur många, från oberoende TV-bolag om statsstödda TV-bolags missbruk av sin monopolställning? Från vilka medlemsstater har klagomålen kommit? Anser kommissionen att de oberoende TV-bolagens ställning i unionen är tillfredsställande ur konkurrenssynvinkel?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(24 juli 2001)

Kommissionen granskar för närvarande ett enda ärende, avseende Österrike, i enlighet med rådets förordning nr 17(1) om eventuellt missbruk av dominerande ställning i strid med artikel 82 (tidigare artikel 86) i EG-fördraget av ett TV-bolag som finansieras med offentliga medel. När det gäller statligt stöd har kommissionen mottagit klagomål från Danmark, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Österrike, Portugal och Förenade kungariket i fråga om statsstödda radio och TV-bolag.

Kommissionen konstaterar att de oberoende TV-bolagens situation varierar mellan medlemsstaterna och den kommer att granska alla fall av konkurrensbegränsning som kommer till dess kännedom.

(1) EGT 13, 21.2.1962.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1366/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(7 maj 2001)

Ämne: Skydd för herrelösa hundar i Rumänien

Av olika tv-reportage framgår att det finns ungefär 200 000 herrelösa hundar som går lösa i Bukarest och som skall avlivas: man har filmat de massgravar som hundarna slängs i. Eftersom hundarna är herrelösa har de förvildats och anses vara farliga av myndigheterna. Särskilda team av icke-professionella hundfångare fångar dem därför på något sätt och transporterar dem till en uppsamlingsplats under förevändning att de skall steriliseras. I själva verket skjuts de utanför staden. Djurvänner som arbetar som volontärer, journalister, veterinärer, till och med Brigitte Bardot, reser till Bukarest för att rädda någon hund från säker död. Men det är ett stort problem och det räcker inte med några människors goda vilja för att lösa det. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommissionen kännedom om det ovanstående?

2. Kan kommissionen samarbeta med den rumänska regeringen för att lösa detta tragiska problem?

3. Har djurskyddsfrågan någonsin berörts under anslutningsförhandlingarna?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(29 juni 2001)

Kommissionen är medveten om den politik Bukarest kommun tillämpar beträffande herrelösa hundar. Även om kommissionen inser att herrelösa hundar utgör ett problem som måste åtgärdas, anser den att denna politik kan leda till att behandlingen av herrelösa hundar blir onödigt grym och illa avvägd.

Den europeiska lagstiftningen om skydd av vilda djur, om skydd av djur som används för försök och i andra vetenskapliga ändamål och om djurskydd på jordbruksföretagen, under transport och på slakterierna, gäller dock inte för herrelösa hundar.

Kommissionen har därför ingen rättslig grund att formellt ta upp denna fråga med de rumänska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2115/01 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen. Den gemensamma fiskeripolitikens framtid.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 350 E , 11/12/2001 s. 0238 - 0238



SKRIFTLIG FRÅGA E-2115/01 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen (13 juli 2001) Ämne: Den gemensamma fiskeripolitikens framtid I EU:s nyutkomna grönbok om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken medges att det finns behov av radikala förändringar i den gemensamma fiskeripolitiken, samt att den nuvarande 6-12-milsgränsen inte på ett tillfredsställande sätt bevarar skaldjursbeståndet. Planerar kommissionen att, för att skydda kustfisket, utvidga den nationella jurisdiktionen över fiskebeståndet till en 12-milsgräns? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (30 juli 2001) I grönboken föreslår kommissionen att kuststatens behörigheter förstärks i territorialvattnet för förvaltningen av resurser och framför allt för lokala skyddsåtgärder. För övrigt verkar det nuvarade systemet med 12-milsgräns perfekt anpassat till nödvändigheten att skydda kustfisket.