ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0995/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Maceratas utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Macerata, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Macerata lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Macerata beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2052/03

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(20 juni 2003)

Ämne: Europeiska läkemedelsmyndigheten: de anställdas nationalitet

Kan kommissionen ta fram en sammanställning över vilken nationalitet de anställda vid Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) har per lönegrad?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(1 augusti 2003)

En detaljerad förteckning över de anställda vid Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) med angivande av lönegrad och nationalitet har skickats direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Sammanställningen visar situationen den 20 juni 2003.

En allmän förteckning över EMEA:s personal publiceras regelbundet på byråns webbplats http://www.emea.eu.int/pdfs/general/admin/recruit/2697202en.pdf).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0289/03

från Arlindo Cunha (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Nedläggning av skofabriken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal

Det multinationella företaget C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal, meddelade den 10 januari 2003 att den kommer att lägga ner verksamheten. Fabrikens 588 anställda blir därmed arbetslösa.

Enligt ett pressmeddelande från företaget daterat den 10 januari 2003 är skälet till nedläggningen att man kommer att importera ovanläder från Indien och Rumänien för att kunna hålla en konkurrenskraftig prisstruktur.

Clark började tillverkningen i Castelo de Paiva 1988 och mottog då såväl nationellt stöd som gemenskapsstöd. År 2000 skrev företaget på ett protokoll med kommunfullmäktige enligt vilket företaget skulle motta omfattande kommunala investeringar mot att det åtog sig att hålla verksamheten igång tills åtminstone 2007.

Castelo de Paiva är en kommun i Portugals inland med mycket svag ekonomi, och nedläggningen av denna verksamhet kommer därför att få mycket svåra ekonomiska följder.

Nedläggningsbeslutet går stick i stäv mot principen om företagens sociala ansvar. Mot denna bakgrund ombes därför kommissionen svara på följande frågor:

- Hur stora belopp har betalats ur gemenskapsfonderna till C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, och när?

- Vilka villkor ställdes på företaget när man beviljade ovannämnda medel ur gemenskapsfonderna?

- Om det visar sig att företaget är i färd med att frångå de åtaganden som medföljer mottagande av gemenskapsstöd, hur tänker kommissionen agera för att förhindra att verksamheten nedläggs och se till att tillverkningen, och därmed arbetsplatserna, blir kvar i Castelo de Paiva?

- Slutligen, vilka politiska åtgärder tänker kommissionen vidta för att förekomma och i sista instans bestraffa företag som etablerar sig på EU:s territorium, där de åtnjuter stöd ur gemenskapsfonderna, och som efter att de har förbrukat alla de fördelar och resurser som erbjuds, inte minst i form av humankapital, flyttar sin verksamhet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 och E-0441/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(12 mars 2003)

Parlamentsledamöterna hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-0089/03 från Regina Bastos(1).

(1) Se s. 67.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1192/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Carraras utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1000/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pistoias utnyttjande av medlen från det decentraliserade samarbetsprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för åtgärder och initiativ för en hållbar utveckling som genomförs av aktörer i gemenskapen och utvecklingsländerna.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för det decentraliserade samarbetsprogrammet?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 och E-1003/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(6 maj 2003)

EU:s huvudsakliga decentraliserade samarbetsprogram är de som medfinansieras inom ramen för samlade programdokument eller Interregprogram inom Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att i den här frågan ta del av svaren på de skriftliga frågorna E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 och E-1125/03. Inom ramen för samarbete i Interregprogram är det ansvariga organet för nationell samordning Ministeriet för infrastruktur och transporter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1264/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(3 april 2003)

Ämne: Användningen av EU:s solidaritetsfond vid Prestigekatastrofen i Galicien och övriga drabbade områden

Experter har beräknat att kostnaderna för att reparera samtliga skador till följd av Prestigekatastrofen eventuellt kommer att uppgå till nästan 5 miljarder euro. Beloppet är lika högt som den summa, 5 miljarder dollar, som Förenta staterna krävde av företaget Exxon Mobil, ägare till Exxon Valdez, som var ansvarig för katastrofen i Alaska 1989. I förordningen om EU:s solidaritetsfond för katastrofer, framför allt naturkatastrofer, fastställs det att förordningen skall tillämpas om värdet av skadorna uppgår till mer än 3 miljarder euro. Europeiska rådet i Köpenhamn beaktade inte dessa fakta, utan använde endast 5 miljoner euro ur fonden.

Har kommissionen analyserat hur solidaritetsfonden använts i Galicien och i övriga drabbade områden utgående från skadornas verkliga nivå och experternas beräkning som översteg 3 miljarder euro? Har kommissionen lagt fram ett förslag i ärendet för rådet eller ämnar den göra det?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(22 maj 2003)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på hans muntliga fråga H-0221/03(1).

(1) Skriftligt svar av den 13.5.2003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0908/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Gripande av grekisk student i Förenade kungariket

På grundval av den brittiska antiterroristlagen har de brittiska myndigheterna gripit en grekisk student, Charalambos Dousemertzis, och satt honom i häkte. Enligt vad som stått att läsa i pressen gäller anklagelserna innehav och spridande av propagandistiskt material. Den grekiska regeringen har sagt att bristen på information från de brittiska myndigheterna är oacceptabel.

I rådets rambeslut 2002/475/RIF(1) av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism specificeras i artikel 1 vilka brott som anses vara terrorbrott, men de brott som den grekiske studenten anklagas för finns inte med bland dessa. I enlighet med artikel 9 i beslutet hör dessutom det brott som den grekiske studenten anklagas för snarare hemma under en medlemsstats behörighet, eftersom det förmodade stödet till 17 november-rörelsen gäller en organisation som bara har verkat på grekiskt territorium och den anklagade är grekisk medborgare.

På vilket sätt tänker kommissionen ingripa för att rådets beslut skall tillämpas och för att denne grekiske medborgares rättigheter skall beaktas?

(1) EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

I rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism finns en uppräkning av handlingar som skall betraktas som terroristbrott. Rambeslutet utgör inget hinder för att en medlemsstat straffbelägger andra handlingar i enlighet med nationell lagstiftning, förutsatt att den är förenlig med rambeslutet.

När brottet faller under fler än en medlemsstats behörighet föreskrivs i artikel 9.2 i beslutet att de berörda medlemsstaterna skall samarbeta för att bestämma vilken av dem som skall lagföra gärningsmännen för att om möjligt centralisera lagföringen till en enda medlemsstat. I detta syfte kan medlemsstaterna anlita alla de organ eller mekanismer som inrättats i Europeiska unionen för att underlätta samarbetet mellan de rättsliga myndigheterna och samordningen av deras verksamhet. I detta ärende kan de grekiska myndigheterna vända sig till det europeiska rättsliga nätverket eller Eurojust.

Tidsfristen för att införliva rambeslutet gick ut den 31 december 2002. I enlighet med alla relevanta rättsliga instrument skall rätten att försvara sig självfallet respekteras vid genomförandet av rambeslutet, vilket påpekas i artikel 1.2.

Även om kommissionen är mycket uppmärksam på att rättsstatsprincipen och de grundläggande friheterna respekteras är den inte behörig att blanda sig i enskilda rättsfall.

Slutligen bör man understryka följande: den som anser att hans eller hennes grundläggande rättigheter har kränkts kan väcka talan vid Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter sedan de inhemska rättsmedlen har uttömts, vilken ger ännu ett rättsligt skydd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0288/03

från Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Nedläggning av skofabriken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal

Det multinationella företaget C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal, meddelade den 10 januari 2003 att den kommer att lägga ner verksamheten. Fabrikens 588 anställda blir därmed arbetslösa.

Enligt ett pressmeddelande från företaget daterat den 10 januari 2003 är skälet till nedläggningen att man kommer att importera ovanläder från Indien och Rumänien för att kunna hålla en konkurrenskraftig prisstruktur.

Clark började tillverkningen i Castelo de Paiva 1988 och mottog då såväl nationellt stöd som gemenskapsstöd. År 2000 skrev företaget på ett protokoll med kommunfullmäktige enligt vilket företaget skulle motta omfattande kommunala investeringar mot att det åtog sig att hålla verksamheten igång tills åtminstone 2007.

Castelo de Paiva är en kommun i Portugals inland med mycket svag ekonomi, och nedläggningen av denna verksamhet kommer därför att få mycket svåra ekonomiska följder.

Nedläggningsbeslutet går stick i stäv mot principen om företagens sociala ansvar. Mot denna bakgrund ombes därför kommissionen svara på följande frågor:

- Hur stora belopp har betalats ur gemenskapsfonderna till C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, och när?

- Vilka villkor ställdes på företaget när man beviljade ovannämnda medel ur gemenskapsfonderna?

- Om det visar sig att företaget är i färd med att frångå de åtaganden som medföljer mottagande av gemenskapsstöd, hur tänker kommissionen agera för att förhindra att verksamheten nedläggs och se till att tillverkningen, och därmed arbetsplatserna, blir kvar i Castelo de Paiva?

- Slutligen, vilka politiska åtgärder tänker kommissionen vidta för att förekomma och i sista instans bestraffa företag som etablerar sig på EU:s territorium, där de åtnjuter stöd ur gemenskapsfonderna, och som efter att de har förbrukat alla de fördelar och resurser som erbjuds, inte minst i form av humankapital, flyttar sin verksamhet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 och E-0441/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(12 mars 2003)

Parlamentsledamöterna hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-0089/03 från Regina Bastos(1).

(1) Se s. 67.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1257/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(3 april 2003)

Ämne: EU:s initiativ om en ändring av FN:s havsrättskonvention så att den skyddar kuststater

I kommissionens meddelande till rådet av den 5 mars 2003(1) om åtgärder för att ta itu med konsekvenserna av Prestigekatastrofen överväger man om det skulle vara nödvändigt att lägga fram förslag om att FN:s havsrättskonvention skall ändras så att den erbjuder bättre skydd för kuststater, även inom den exklusiva ekonomiska zonen på 200 distansminuter, mot de risker som uppkommer när fartyg, som utgör en miljöfara och som inte uppfyller säkerhetsnormerna, passerar.

Vilka resultat har initiativet hittills gett upphov till?

(1) KOM(2003) 105 slutlig.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

Kommissionen har redan vid flera tillfällen (bland annat i de två meddelanden i december 2002 och mars 2003 som följde på Prestiges förlisning) meddelat att den planerar att föreslå en ändring av FN:s havsrättskonvention. Syftet är att öka kustländernas befogenheter vad beträffar förorening till havs. Det är absolut nödvändigt att fullfölja denna ambition eftersom det handlar om att skydda de europeiska kusterna från fartyg som, trots säkerhetsbrister, transporterar farliga eller starkt förorenande produkter och därmed utgör ett hot mot miljön.

Villkoren i FN:s havsrättskonvention gör det emellertid omöjligt med en ändring före november 2004, det vill säga tio år efter det att konventionen trädde ikraft.

För ögonblicket är också Internationella sjöfartsorganisationens reaktion på unionens förslag om att förebygga förorening till havs (förslag till ändring av Marpol-konventionen) av största intresse.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1673/03

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(13 maj 2003)

Ämne: Rörlighet och identifiering av hästdjur

Mot bakgrund av kommissionens svar av den 15 april 2003 på min skriftliga fråga P-0781/03(1) vill jag ställa följande frågor:

- Kan kommissionen meddela om man har för avsikt att fortsätta undersökningen av rörligheten för hästdjur vid en senare tidpunkt, och i så fall när?

- Kan kommissionen förtydliga sitt svar angående en särskild tidsfrist (uttryckt i månader eller år) för att i irländsk och brittisk lagstiftning fastställa att hästdjur ämnade för avel eller köttproduktion måste identifieras, då detta förfarande har framskridit långt men ännu inte avslutats?

- Kan kommissionen meddela om det finns några planer på att kontrollera om det globala registret över hästar (Universal Equine Life Number, UELN) kunde användas som identifieringsmetod i samband med hästpass?

(1) EGT C 242 E, 9.10.2003, s. 176.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(19 juni 2003)

Som svar på parlamentsledamotens fråga skulle kommissionen vilja anknyta till sitt svar på Avril Doyles skriftliga fråga P-0781/03(1).

Ett besök för att kontrollera hur Irland och Storbritannien genomfört beslut 2000/68/EG(2) kan bli aktuellt först 2004, eftersom Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor redan har fastställt sitt program för veterinärinspektioner under 2003, inkl. frågor om djurs hälsa och välbefinnande vid import av hästar för slakt från tredje land.

Den brittiska regeringen har meddelat att alla hästdjur fr.o.m. den 31 december 2003 måste ha ett pass. De behöriga myndigheterna arbetar på lagstiftningen för att genomföra beslutet och arbetet följer hittills tidsschemat. Nordirland, Skottland och Wales kommer att införa en liknande lagstiftning, även om det just nu är oklart om de kommer att kunna hålla samma tidsgräns.

Det irländska ministeriet för jordbruk och livsmedel har underrättat kommissionen om att samrådet avslutats med olika berörda parter om registreringen av hästar som inte finns upptagna i gällande stamböcker. Det förutsätts att nya bestämmelser kommer att införas inom några månader.

Kommissionen arbetar aktivt på att införa en Universal Equine Live Number (UELN) för identifiering av hästdjur. En inledande expertdiskussion om kommissionens förslag till revidering av beslut 2000/68/EG har ägt rum. Det behövs emellertid ytterligare diskussioner, främst om godkända uppfödarorganisationers gränsöverskridande verksamhet och UELN:s förenlighet med det registreringssystem (life-number system) som vissa uppfödarorganisationer redan tillämpar.

(1) EGT C 242 E, 9.10.2003, s. 176.

(2) Kommissionens beslut av den 22 december 1999 om ändring av kommissionens beslut 93/623/EEG och om identifiering av hästdjur för avel och produktion, EGT L 23, 28.1.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1871/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(6 juni 2003)

Ämne: Återbetalning av lån

Anser kommissionen att det kan förekomma någon märkbar tillväxt i gränsöverskridande utlåning och att en större andel av sådana lån faktiskt kan drivas in utan att åtgärder vidtas för en tillnärmning av medlemsstaternas indrivning av fordringar som gäller lån som förfallit till betalning?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1870/03 och E-1871/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(15 juli 2003)

Svårigheterna att driva in fordringar kan utgöra ett reellt hinder för kreditgivning till kunder i utlandet. Det föreslagna direktivet om konsumentkrediter(1) rör dock huvudsakligen bestämmelser för avtal om konsumentkredit. Det avser inte att harmonisera allmänna indrivningsförfaranden eller nationella verkställighetsförfaranden för fordringar. Därför har kommissionen för närvarande inga planer på att utföra sådana beräkningar som föreslås av frågeställaren.

Eftersom flertalet obetalda skulder som gäller konsumentkrediter utgör obestridda fordringar, tog kommissionen upp denna fråga i 2002 års förslag till rådets förordning om obestridda fordringar(2).

Dessutom utfärdade kommissionen under 2002 en grönbok för att skapa ett enhetligt och harmoniserat europeiskt betalningsföreläggande(3). Syftet är att skapa ett särskilt och snabbt förfarande för handläggningen av obestridda fordringar för samtliga medlemsstater. Samrådet om grönboken avslutades den 31 maj 2003 och den 26 juni anordnades en offentlig utfrågning i Bryssel(4). Resultatet av denna är under granskning.

(1) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter, EGT C 331 E, 31.12.2002.

(2) Förslag till rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, EGT C 203 E, 27.8.2002.

(3) KOM(2002) 746 slutlig.

(4) Bâtiment Charlemagne Rue de la Loi, 170 1040 Bryssel Anmälningsblankett: http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/docs/regis_form_260603_en.doc.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2030/03

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2003)

Ämne: Geografiska vägtullar

De franska myndigheterna har förklarat sin avsikt att ta ut en ny geografisk skatt på alla tunga fordon som trafikerar landets territorium, utöver de vägtullar som man redan nu måste betala för att få köra på de franska motorvägarna.

Detta skulle utan tvekan utgöra ett hinder för den inre marknaden. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta gentemot Frankrike om denna geografiska vägtull införs, för att garantera att den inre marknaden kan fungera?

Inom EU får ju ingen diskriminering på grund av nationalitet förekomma. I vilken utsträckning kan den nya skatten utgöra ett brott mot denna princip?

Hur skulle den nya skatten påverka den fria rörligheten för varor?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av de Palacio

(16 juli 2003)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på muntlig fråga nr H-0383/03 ställd av Perez Alvarez under frågetiden vid parlamentets möte den Juillet 03(1).

(1) Skriftligt svar av den 1.7.2003.