SKRIFTLIG FRÅGA E-3522/01

från Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) till rådet

(8 januari 2002)

Ämne: Grekland

I dag bor det ett flertal minoriteter i Grekland, framför allt i de norra delarna av landet. Vissa av dem är nationella minoriteter (turkar, makedonier) medan andra är kulturella och språkliga minoriteter (valader, arvaniter och romer).

Grekland vägrar erkänna att dessa minoriteter finns till och frånkänner dem deras mest elementära rättigheter. Det är således strängt förbjudet att offentligt använda deras språk och alla historiska inskrifter på dessa språk suddas ut eller hamras bort liksom också sådana minnesmärken förstörs, som skulle kunna påminna om dessa minoriteters existens.

Dessutom, framför allt när det handlar om grekiska medborgare som är av makedonisk härkomst och bor utomlands, gör Grekland allt för att hindra dem att återvända till sitt hemland, under föregivande av att de begått ofosterländska handlingar och genom att förklara att deras medborgarskap inte längre är i kraft.

Känner rådet till allt detta?

I våra dagar är minoriteters rättigheter en av de grundläggande principerna för Europeiska unionen. Hur avser rådet få Grekland att visa aktning för dessa rättigheter?

Svar

(18 mars 2002)

1. Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om att när det gäller nationell och regional kulturell mångfald har gemenskapen enligt fördraget ansvar för att bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för en sådan nationell och regional mångfald; dess insats skall syfta särskilt till att vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet på de områden som avses i artikel 151.2 i fördraget. Vid sitt möte den 5 november 2001 antog rådet en resolution om kulturens plats i utvecklingen av Europeiska unionen och höll en offentlig debatt om denna fråga som allmänheten kunde följa i direktsändning.

2. I denna resolution anmodade rådet medlemsstaterna och kommissionen att, eftersom de utgår från såväl respekten för den kulturella mångfalden som subsidiaritetsprincipen och viljan att ge kulturen en central roll i den europeiska integrationen:

- utveckla det kulturella samarbetet, det konstnärliga skapandet i Europa och det kulturella utbytet,

- samarbeta för att göra det möjligt för kommissionen att uppdatera utvärderingen av tillämpningen av artikel 151.4 i EG-fördraget och att rapportera om detta till rådet,

Rådet ansåg att det är viktigt att, bland annat på grundval av denna utvärdering, inleda ett arbete för att förbättra tillämpningen av artikel 151.2 och 151.4 i EG-fördraget och uppmanade de kommande ordförandeskapen att utarbeta en verksamhetsplan och en tidsplan för detta ändamål.

3. Vid slutet av debatten om vikten av kulturell mångfald som en grundval för utvecklingen av Europeiska unionen konstaterade ordförandeskapet att det finns en bristande överensstämmelse mellan de uttalade ambitionerna när det gäller europeiskt samarbete på det kulturella området och de resurser som anslås för att genomföra det och att man bör se över frågan igen och överväga nya, effektivare instrument som man eventuellt kan ta hänsyn till vid nästa översyn av fördragen, eftersom att debatten om den kulturella identiteten och dess värden i detta sammanhang inte endast är en abstrakt företeelse.