ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Minimikrav för olika produktionssystem a) ”Ägg från utehöns” skall vara producerade vid fjäderfäanläggningar som minst uppfyller villkoren i artikel 4 i direktiv 1999/74/EG från och med de datumangivelser som anges i den artikeln. Vid fjäderfäanläggningen skall följande gälla: — Hönsen skall under dagtid ha tillgång till en rastgård utomhus, utom i de fall då veterinära myndigheter inför tillfälliga restriktioner. — Rastgården skall huvudsakligen vara täckt med växtlighet och får inte användas för andra ändamål än som rastgård, med undantag för rastgårdar i fruktträdgårdar, på skogsmark eller på betesmark, om de behöriga myndigheterna tillåter detta. — Rastgården skall minst uppfylla de krav som anges i artikel 4.1.3 b ii i direktiv 1999/74/EG vilket innebär att den maximala beläggningsgraden inte får vara mer än 2500 höns per hektar som hönsen har tillgång till eller att varje höna alltid skall ha tillgång till 4 m2. Där 10 m2 finns tillgängligt per höna och där växling tillämpas och hönsen får jämn tillgång till hela området under hela flockens liv, måste varje inhägnat område som används ge varje höna minst 2,5 m2. — Rastgården får inte sträcka sig mer än 150 meter från närmaste öppning. Rastgården kan dock få sträcka sig upp till 350 meter från närmaste öppning under förutsättning att det finns ett tillräckligt antal skydd, minst fyra per hektar, och vattentråg i enlighet med direktivet jämnt fördelade över hela rastgården.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/132

(2004/C 33 E/131)

SKRIFTLIG FRÅGA P-1554/03

från Jean Lambert (Verts/ALE) till kommissionen

(2 maj 2003)

Ämne: Samordningsgrupp för återvändande från Afghanistan

Denna fråga gäller mötet i samordningsgruppen för återvändande från Afghanistan (Afghanistan Coordination Return Group, ACRG) som äger rum den 30 april 2003.

Kunde kommissionen, mot bakgrund av att ordföranden för Afghan Association i Förenade kungariket inte längre inbjuds att delta, meddela oss följande:

— Med vilka organisationer samråder kommissionen och rådet om denna fråga?

— Hur många afghaner eller afghanska organisationer deltar själva i diskussionerna och hur många deltar genom en mellanhand?

— Anser kommissionen att det finns någon möjlighet för andra afghanska sammanslutningar än dem som redan rådfrågats att delta i diskussionen?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(4 juni 2003)

Mötet i samordningsgruppen för återvändande till Afghanistan (Afghanistan Co-ordination Return Group — ACRG) som parlamentsledamoten nämner, ägde rum den 30 april 2003 under deltagande av de medlemsstater som är särskilt intresserade av de afghanska medborgarnas återvändande. Flera internationella organisationer och icke-statliga organisationer som särskilt sysslar med frågor som rör program för de återvändande, övervakning av mänskliga rättigheter och skydd av flyktingar deltog också, bl.a. UNHCR, Amnesty International, företrädare för European Council of Refugees and Exiles (ECRE) och International Organisation for Migration (IOM). Organisationerna informerade ACRG om utvecklingen i Afghanistan och presenterade sina rekommendationer vad gäller de afghanska flyktingarnas återvändande till Afghanistan, vilket också skett vid de flesta av de föregående fyra mötena och vilket gett gruppen värdefulla insikter.

Kommissionen har aldrig inbjudit afghanska företrädare från medlemsstaterna till ACRG, utan har förlitat sig på informella kontakter med dem och ECRE:s presentation av deras åsikter. Vid detta specifika möte cirkulerade uttalandet som kommissionen fått av British Afghan Association i ACRG och kommentarer efterfrågades.

När det gäller afghaner som är direkt inblandade i diskussionerna i denna fråga måste det påpekas att kommissionen till fullo konsulterar företrädarna för den afghanska regeringen i alla frågor som rör afghanernas återvändande. EU:s särskilda representant tillsammans med chefen för kommissionens kontor i Kabul samt generaldirektören för GD Rättsliga och inrikes frågor i Bryssel har sammanträtt med den afghanska flyktingministern i detta ärende. Dessutom har den afghanska EU-ambassadören flera gånger nyttjat sig av vår stående inbjudan att delta vid ACRG:s möten.
1.

Kommissionen bedömer att sockerproduktionens överlevnad är viktig för Azorernas jordbruksekonomi. Produktionen av sockerbetor har en lång tradition i ögruppen och tillgång till bearbetning av betorna är nödvändig för att dessa betor skall kunna få avsättning. På grundval av dessa konstateranden har kommissionen agerat, antingen på egen hand eller genom att föreslå rådet specifika åtgärder, för att säkerställa kontinuitet i produktionen av sockerbetor och socker på Azorerna. De senaste åren har kommissionen gjort följande: — Under 1997 ökades stödet till Sinaga från 100 till 270 euro/ton för bearbetning av de azoriska betorna till socker. — Under 2000 föreslog kommissionen rådet att öka stödet till arealer besådda med sockerbetor med 60 % från 500 till 800 euro per hektar; rådet antog kommissionens förslag genom förordning (EG) nr 1453/2001 (2).
1.

Denna skriftliga fråga gäller ett projekt med namnet ”Reform of Asylym” (reform av asylförfarandena), finansierat via Cards 2001-programmet för Kroatien, som har till syfte att stärka förmågan hos den offentliga förvaltningen i Kroatien med ansvar för asylärenden, huvudsakligen inrikesministeriet. Det bör leda till att förfarandena för att fastställa flyktingstatus förbättras och att kvaliteten på besluten blir förenliga med internationella normer. Den första delen av detta projekt är ett program för partner-samverkan för stärkt förmåga och institutionell uppbyggnad på asylområdet. Den andra delen av detta projekt rör Kroatiens behov av ett mottagningscenter för asylsökande. Handläggningen av asylansökningar skulle underlättas om ändamålsenlig logi erbjöds. Den samlade budgeten för renovering av den plats som har valts ut för detta ändamål är 700 000 euro (byggkostnader). Ytterligare 300 000 euro har avsatts för att anskaffa utbildningsmaterial och utrustning till dokumentations- och resurscentrumet (leveranser). Upphandlingen för dessa delar av projektet håller på att förberedas. Den första fasen för att ta Trstenikanläggningen i bruk som mottagningscenter för asylsökande omfattar åtgärder i följande delar av anläggningen: — Anläggningens inhägnad, även den inre inhägnad som kommer att skilja den första fasen från den senare andra fasen. — Ytterbelysning. — Inredning av fyra byggnader (av totalt åtta) som skall användas för förvaltning, medicinsk mottagning och inkvartering av asylsökande, samt tillhörande utrustning. — Restaurang och kök. — Panncentral. — Tillfartsväg. — Installation av första fasens infrastruktur (yttre vattenledningssystem, avloppssystem, däribland en ny bioregenerator, yttre värmeledning, yttre elförsörjning, däribland en transformatorstation, yttre telefoninstallationer m.m.) och förberedelser inför andra fasens installationer. Anläggningen har stått outnyttjad en tid. Arbetet under första fasen med att ta Trstenikanläggningen i bruk som mottagningscenter för asylsökande omfattar en total nettoareal på 2 500 kvadratmeter. Trstenikcentret ligger vid sidan om ett grustag mellan Otok Nartski och Novaki Nartski, 35 km från Zagrebs centrum i sydostlig riktning. Projektet finansieras uteslutande med gemenskapsmedel och således ingår ingen samfinansiering av något slag. Det finns ingen koppling mellan projektet och bilaterala initiativ från Förenade kungariket. Det bör noteras att det kroatiska parlamentet den 12 juni 2003 antog en asyllag. Det faktiska genomförandet av lagen har skjutits fram till den 1 juli 2004, när mottagningscentret för asylsökande är operationellt. Det bör emellertid inte finnas någon koppling mellan verkställandet av lagen och att mottagningscentret är i drift.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/444

(2004/C 88 E/0452)

SKRIFTLIG FRÅGA P-2990/03

från Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen

(6 oktober 2003)

Ämne: Benesdekreten (oktober 2002)

På grundval av de underlagsrapporter och utlåtanden från experter som sammanställts i samband med kommissionens officiella ställningstagande när det gäller Benešdekreten (oktober 2002) skulle jag vilja ha svar på följande frågor:

1. Vilka källor användes?

2. Vilka var de viktigaste frågorna?

3. Har kommissionens förvaltning fört överläggningar?

4. Om ja, med vem?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(24 oktober 2003)

Dokumentet ”The Czechoslovak presidential decrees in the light of the acquis communautaire — Summary Findings of the Commission Services” (De tjeckoslovakiska presidentdekreten i ljuset av gemenskapens regelverk — en sammanfattning av kommissionens slutsatser), av den 14 oktober 2002, har gjorts tillgängligt för parlamentet och för allmänheten. Ytterligare exemplar av dokumentet sänds nu direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

1. De viktigaste källorna vid sidan av de berörda ursprungliga tjeckoslovakiska rättsakterna och europeisk och internationell rätt var domar från tjeckiska domstolar, särskilt konstitutionsdomstolen och högsta domstolen, och handlingar som lagts fram av tjeckiska tjänstemän. Samtliga källor finns upptagna i bilagorna 1-3 till dokumentet av den 14 oktober 2002. Kommissionen använde sig även av ett flertal juridiska utlåtanden, från sin egen rättstjänst och från oberoende experter.

2. De viktigaste frågorna tas upp i dokumentet av den 14 oktober 2002. Den huvudfråga som dokumentet skulle ge svar på var huruvida dekreten i ljuset av gemenskapens regelverk utgjorde ett hinder för Tjeckiens anslutning till unionen. Slutsatsen av kommissionens undersökning var att så inte var fallet.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/493

(2004/C 84 E/0570)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2496/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(25 juli 2003)

Ämne: Avvikelser i den internationella bytesbalansen

Kan kommissionen uppskatta hur stora avvikelserna i den internationella bytesbalansen var förra året både i euro och som andel av BNP och göra en prognos för detta år? Kan kommissionen förklara avvikelserna och ange om den anser att oregistrerade valutaintäkter för vissa eller alla medlemsstater är en anledning till dessa? Om så är fallet, hur stor är den andel som troligen inte finns med i statistiken och finns det skäl att tro att andelen kan variera från en medlemsstat till en annan? Vilken effekt skulle den andel som inte tas upp få på den kända bytesbalansen för medlemsstaterna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(3 september 2003)

Kommissionen utarbetar inte uppskattningar av hur stora avvikelserna i den internationella bytesbalansen är. Internationella valutafonden Fund (IMF) är den enda internationella organisation som har tillräcklig information för att utarbeta sådana uppskattningar.

De senaste siffrorna för avvikelsen i den internationella bytesbalansen, som de beräknats av IMF, hänför sig till 2001, och de uppgick till totalt 131 1 miljarder euro. Med Världsbankens uppskattning av bruttonationalprodukten (BNP) för 2001 (34 748 miljarder euro) motsvarar avvikelserna i den internationella bytesbalansen 0,38 % av världens BNP. Den genomsnittliga avvikelsen för perioden 1995-2001 var -49, miljarder euro. Den uppvisade minus under hela perioden 1995-2001 med 1997 som det enda undantaget.

När det gäller medlemsstaternas bidrag till den globala asymmetri är den enda källan som kommissionen (Eurostat) förfogar över storleken på de asymmetrier som noterats i unionens betalningsbalans (1). År 2001 uppgick asymmetrin på EU:s interna betalningsbalans till 34,3 miljarder euro (0,39 % av EU:s BNP). Skillnaden är positiv, vilket betyder att kredit överstiger. De preliminära resultaten för 2002 pekar på en avvikelse på 31,4 miljarder euro. Denna positiva skillnad visar ett strukturellt drag när det gäller EU:s interna betalningsbalans under perioden 1995-2001. Under denna period visade den interna betalningsbalansen genomsnittlig positiv avvikelse på 42,5 miljarder euro.

För ytterligare uppgifter sänds två bilagor till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

(1) Mer detaljerade uppgifter finns i Eurostat, 2002. Asymmetries of Current account in the intra-UE balance of payments, Working Papers and studies (tillgänglig på http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&collection=12-Working % 20papers % 20and % 20studies&product=KS-AO-02-004-_-N-EN.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/730

(2004/C 84 E/0822)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2748/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(15 september 2003)

Ämne: Grundskolan i Rizokarpaso

I en tidigare skriftlig fråga (E-2033/03 (1)) bad jag kommissionen att, i samband med närmandet mellan de två befolkningsgrupperna på Cypern (grekcyprioter och turkcyprioter), göra allt som står i dess makt för att säkerställa att gymnasiet i Rizokarpaso i den ockuperade delen av Cypern åter öppnas. Tyvärr har Denktash-regimen inte bara underlåtit att öppna gymnasieskolan, den verkar dessutom ha beslutat att stänga grundskolan i området. Trots att två lärare med två tim mars varsel tvingats lämna Rizokarpaso, har myndigheterna ännu inte godkänt förflyttningen av de två nya lärare som enligt utbildningsministeriet skulle ha tillträtt sina tjänster den 1 september.

Det ofrånkomliga resultatet av detta tillvägagångssätt är att man kväver de kultur- och utbildnings-relaterade möjligheterna för befolkningen i enklaven. Utan lärare kommer skolan att behöva stänga. Barnen kommer antingen tvingas stanna kvar i byarna, berövade den grundläggande rätten till utbildning, eller överge sina hem och bli flyktingar.

Samtidigt meddelade regimen, via polismyndigheten, att pilgrimer nekas tillträde till St Synesios kyrkan i Rizokarpaso. St Synesios-kyrkan är en av flera kyrkor som besökts av pilgrimer sedan reserestriktionerna delvis hävdes.

Har kommissionen följt den senaste utvecklingen när det gäller grundskolan i Rizokarpaso? Hur avser kommissionen påverka Denktash-regimen och den turkiska regeringen, på grundval av de skyldigheter som finns angivna i partnerskapsavtalet om Turkiets anslutning till EU, för att undvika att grekcypriotiska familjer som bor i enklaven i den ockuperade delen av Cypern i framtiden drabbas på detta sätt?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(29 oktober 2003)

Kommisionen är till fullo medveten om skolsituationen i den grekcypriotiska enklaven Rizokarpaso. Den besvarade helt nyligen flera skriftliga frågor (2) och brev från parlamentsledamöter rörande situationen i Rizokarpaso.

Detta ärende togs också upp till diskussion vid det senaste mötet i rådets arbetsgrupp om Central- och Sydösteuropa (3). Grekland lade fram utförliga upplysningar om hindren för verksamheten i grundskolan i Rizokarpaso.

Det italienska ordförandeskapet har givit sin ambassad i Nicosia i uppdrag att inhämta ytterligare upplysningar, bl.a. en bedömning från Cyperns regering. Ordförandeskapet har angivit att ärendet måste diskuteras ingående innan det kan bli aktuellt för unionen att överväga någon form av åtgärder.

Parlamentsledamoten är säkert medveten om att kommissionens ansvar på utbildningsområdet är begränsat, i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget. Kommissionen tog upp den omständigheten i sina svar på de ovan nämnda frågorna och breven.

(1) Se s. 729.

(2) Svaret på de skriftliga frågorna E-1983/03 och E-2033/03 från Alexandres Alavanos respektive Konstantinos Hatzidakis.

(3) COCEN-COSEE (Central and Southeast Europe Working Party in the Council).
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/651

(2004/C 78 E/0692)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3820/03

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(12 december 2003)

Ämne: Anslutning till el- och vattenförsörjningsnätet

Skulle kommissionen, med hänvisning till den skriftliga frågan E-2399/03 och kommissionens svar, vilja besvara samma fråga men beträffande de delar av Skottland som inte tillhör regionen Highlands och Islands?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(27 januari 2004)

I Skottland lever 3 746 381 människor i områden som är stödberättigade enligt mål 2 i strukturfonderna eller enligt mål 2 i områden som är stödberättigade under en övergångsperiod. Stöden är organiserade i tre mål 2-program i överensstämmelse med beslut av kommissionen av den 21 och 22 mars 2001: mål 2-programmet för västra Skottland, för östra Skottland och för södra Skottland.

Enligt mål 2 avser stöden diversifiering och återupplivande av områden i ekonomisk nedgång. Infrastrukturerna i dessa områden stöds när de är en förutsättning för lokaliseringen eller utvecklingen av sådana ekonomiska aktiviteter som kan skapa arbetstillfällen. I alla tre mål 2-programmen finns det bestämmelser om insatser för att främja införandet av avfallsminimering, effektiv energianvändning och hushållning med miljöresurser för att främja ekonomisk verksamhet och för att bättre skydda miljön genom effektivare resursanvändning.

Ansvaret för att välja ut de projekt som samfinansieras genom EG:s strukturfonder åvilar det regionala partnerskapet för varje mål 2-program. För programmet för västra Skottland är det Strathclyde European Partnership Ltd, för programmet för östra Skottland är det East of Scotland European Partnership Ltd och för södra Skottland är det South of Scotland Partnership Ltd.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/683

(2004/C 78 E/0728)

SKRIFTLIG FRÅGA P-4072/03

från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2004)

Ämne: Tillämpning av associeringsavtalet EG-Israel

Anser kommissionen att Israels förslag från november 2003 om att förteckna varornas ursprungsstad på ursprungsbevis (eller på produkter) skulle göra det möjligt för de nationella myndigheterna att avgöra för varje enskilt varuparti huruvida, under dessa villkor, fakta och lagstiftning möjliggör att förmånsbehandling i tullhänseende skall vägras?

Anser kommissionen att förtecknandet av ett namn på en plats kan göra det möjligt för medlemsstaterna att identifiera israeliska varor från bosättningar som skeppas tillsammans med huvudsakligen identiska varor från Israel, produkter som innehåller komponenter som är tillverkade i bosättningarna till en omfattning som gör att produktens ursprung inte kan anses vara Israel, eller produkter för vilka arbete och förädling som utförts i bosättningar kompletterats med arbete och förädling i Israel?

Är kommissionen medveten om att israeliska tjänstemän har citerats när de uppskattat att så mycket som varor för 2 miljarder av Israels årliga export på 7 miljarder till Europa (1) innehåller något material från bosättningar?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(28 januari 2004)

Israel måste ytterligare förtydliga sitt förslag om att den ort där varor som skall exporteras från Israel till gemenskapen har framställts skall anges på ursprungscertifikaten för varorna innan det kan dras några slutsatser om vilken inverkan en sådan åtgärd skulle kunna ha t.ex. i fråga om avslag — från medlemsstaternas tullmyndigheters sida — att bevilja förmånsbehandling i tullhänseende för varorna i samband med importen till gemenskapen.

En av de frågor som måste klaras ut är förstås hur det föreslagna systemet skulle kunna fås att fungera i praktiken, t.ex. när det rör sig om import av sändningar som omfattar såväl varor som framställts i bosättningarna som varor som framställts på Israels territorium.

Israeliska tjänstemän har inte gjort något sådant uttalande till kommissionen som det som New York Times rapporterade om i maj 2001.

(1) Vid sammanträden med europeiska förhandlare har israeliska tjänstemän sagt att så mycket som 2 miljarder av Israels årliga export på 7 miljarder till Europa skulle kunna bestraffas genom en policyförändring eftersom många varor som är tillverkade i Israel innehåller material från bosättningar. EU Targets Goods Made in Israeli Settlements, (EU riktar in sig på varor tillverkade i israeliska bosättningar) William A. Orme Jr., New York Times, 22 maj 2001.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/431

(2004/C 78 E/0452)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2794/03

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2003)

Ämne: Offentliggörandet av EU:s Kyotomål som ett glidande medeltal under en femårsperiod

Enligt Kyotoprotokollet beräknas de uppnådda målen som ett medeltal för 2008-2012. Det här är begripligt, eftersom exempelvis förändringar i väderleken kan ha en stor inverkan på de årliga utsläppen, bland annat om vattenkraft inte kunnat utnyttjas i stor utsträckning under torra år. Under den senaste tiden har man kunnat läsa motstridiga bedömningar om hur EU och dess medlemsstater skall kunna uppnå Kyotomålet, exempelvis just på grund av väderleksförhållandena. Pressen, för att inte tala om den stora allmänheten, kan inte förstå dessa fluktuationer och avgöra om den utjämnade trenden är negativ eller positiv.

Har kommissionen övervägt att ändra informationen från de egna enheterna så att de vid sidan av den årliga statistiken skulle ange hur långt det är tills målet är nått beräknat som ett glidande medeltal under en femårsperiod? Anser kommissionen att detta skulle öka allmänhetens förmåga att förstå varåt utvecklingen går under en längre period än ett år?
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenSiena,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenSienalagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenSienabeviljatsmedelfördessaprojekt?
3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/049) SKRIFTLIGFRÅGAE-1090/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(31mars2003)
Ämne:Kommunen Ternis utnyttjande av medlen från handlingsplanen för att främja en säkrare
användningavInternet
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenTerni,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedelförattfrämjaensäkrareanvändningavInternetochförattuppmuntraengynnsamutvecklingavInternetsektorniEuropa.
Kommissionenuppmanasattbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenTernilagtframprojektinomramenförhandlingsplanenförattfrämjaensäkrare
användningavInternet?
2. HarkommunenTernibeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?
Gemensamtsvar
pådeskriftligafrågornaE-0861/03,E-0884/03,E-1078/03,E-1079/03,
E-1080/03,E-1081/03,E-1082/03,E-1083/03,E-1084/03,E-1085/03,
E-1086/03,E-1087/03,E-1088/903,E-1089/03ochE-1090/03
ingivetavErkkiLiikanenförkommissionen
(15maj2003)
Ovan angivna frågor handlar om huruvida ett antal kommuner fått EU-bidrag inom ramen för
handlingsplanen1999−2002förattfrämjaensäkrareanvändningavInternet.Detharkunnatkonstaterasattingenavde15aktuellaitalienskakommunernaharlämnatinnågonansökanombidragtillprojektinomramenfördennahandlingsplan.Följaktligenhardehellerintefåttnågrabidrag.6.3.2004SV C58E/39 Europeiskaunionensofficiellatidning