ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0262/03

från Torben Lund (PSE) till kommissionen

(5 februari 2003)

Ämne: Hälsokriterier för EU:s miljömärke

EU:s miljömärke bidrar till att främja mer miljövänlig produktion och konsumtion, men systemet kan bli bättre på flera sätt. Enligt uppgifter i dansk dagspress den 23 januari 2003 anser konsumenterna att det är konstigt att miljömärkta produkter får innehålla allergiframkallande ämnen som till exempel konserveringsmedlet methyldibromo glutaronitrile.

Man påpekar att konsumenterna förväntar sig att man inte enbart inriktar sig på miljökriterier utan även på hälsoaspekter när beslut om miljömärkningen fattas. Därför ombes kommissionen att redogöra för sina framtidsplaner vad gäller översyn av miljömärkningssystemet och berätta om den känner till några undersökningar om problem med miljömärkningen. Kommissionen ombes även berätta om den har gjort eller planerar några undersökningar om vad konsumenterna och producenterna anser om att eventuellt komplettera systemet med hälsokriterier och/eller något annat.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 mars 2003)

Den pressartikel som den skriftliga frågan utgår ifrån ger ingen korrekt bild av unionens miljömärke, eftersom systemet även beaktar hälsofrågor. De miljömärkeskriterier som måste uppfyllas för att en produkt skall tilldelas märket täcker i de flesta fall även hälso- och säkerhetsaspekter. Exempelvis tillåts inte användningen av kemikalier som kan ge upphov till hälsorelaterade risker.

Kommissionen har emellertid fastställt att hälsofördelarna med unionens miljömärkning måste framhävas, och att man aktivt måste informera de europeiska konsumenterna om dessa fördelar. Därför har man för avsikt att förstärka de hälsorelaterade kriterierna i de olika besluten om miljömärkningskriterier för olika produktgrupper. Dessutom vill man förbättra informationen till de europeiska konsumenterna och andra berörda parter om de kombinerade hälso-. och miljöfördelar som miljömärkta produkter medför. Slutligen tänker kommissionen lägga större eftertryck på hälsoaspekterna när miljömärkningsförordningen tas upp till översyn under 2005.

Mot denna bakgrund har kommissionen inte för avsikt att genomföra några undersökningar om konsumenternas och tillverkarnas önskemål i fråga om införandet av hälsokriterier och andra faktorer i systemet. Däremot har diskussionerna med alla berörda parter i unionens miljömärkningsnämnd redan inletts om den kommande översynen. Därigenom vill man få en omfattande överblick över de olika parternas erfarenheter med detta instrument, och deras synpunkter på hur det skall utvecklas i framtiden. Diskussionerna kommer att intensifieras under de kommande två åren och torde ge viktiga impulser för en översyn av systemet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1286/03

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Risken för smittkoppsepidemi

Hur bedömer Europeiska kommissionen risken för en eventuell smittkoppsepidemi?

Vilka åtgärder har Europeiska unionen vidtagit, eller kommer den att vidta, för att förhindra en sådan epidemi?

Vidtas förebyggande åtgärder på europeisk nivå?

Kan en medlemsstat uppmanas att vidta förebyggande åtgärder?

Kan Kommissionen ge sin ståndpunkt i denna fråga?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(29 april 2003)

Risken för ett utbrott av smittkoppor genom avsiktlig spridning av variola major-viruset, som är det virus som förorsakar smittkoppor, kan inte uteslutas.

Medlemsstaterna har ansvaret för motåtgärder för att förebygga och mildra effekterna av ett sådant utbrott. Sedan bioterroristattackerna i USA i september och oktober 2001 har medlemsstaterna vidtagit åtgärder för att stärka beredskapen och möjligheterna att reagera i fråga om smittkoppor.

Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen(1) skall medlemsstaterna anmäla utbrott av sjukdomar och ovanliga epidemiologiska situationer till kommissionen. I ett annat förslag till beslut föreslår kommissionen att variola major skall tas med i kommissionens beslut 2002/253/EG av den 19 mars 2002 om fastställande av falldefinitioner för rapportering av smittsamma sjukdomar till gemenskapsnätverket enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG(2).

Kommissionen har dessutom, såsom uppgivits i meddelandena Räddningstjänst Beredskap för att hantera krissituationer(3) av den 28 november 2001 och Räddningstjänst Framsteg vid genomförandet av programmet för beredskap för att hantera krissituationer(4) av den 11 juni 2002, ett nära samarbete med medlemsstaterna för att stärka deras beredskap och reaktionsmekanismer inte bara i fråga om smittkoppor utan även andra hot från (avsiktlig spridning av) kemiska, biologiska och nukleära agens. Kommissionen har vidtagit en rad samordnade åtgärder på områdena räddningstjänst, folkhälsa, företag (läkemedel), forskning, kärnkraft, transport och energi.

Slutligen har kommissionen tillsammans med rådet gjort en inventering av alla åtgärder och insatser inom EU:s olika politikområden för att avvärja hot om kemisk, biologisk och nukleär terrorism samt ställt upp strategiska mål för det fortsatta arbetet. Dessa beskrivs i det gemensamma program som antogs den 20 december 2002(5) om förbättrat samarbete inom unionen när det gäller att förebygga och begränsa följderna av sådana hot.

(1) EGT L 268, 3.10.1998.

(2) EGT L 86, 3.4.2002.

(3) KOM(2001) 707 slutlig.

(4) KOM(2002) 302 slutlig.

(5) Rådets dokument nr 14627/02.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1027/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pratos utnyttjande av medlen från vänortsprogrammet 2000

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Bland EU:s subventioner finns det även ett stödprogram för att främja vänortsutbyte mellan europeiska städer. Många italienska städer, bland dem kommunen Prato, skulle vara särskilt lämpliga för sådana evenemang.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för vänortsprogrammet 2000?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 och E-1029/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

Medel till vänortsverksamhet är inte decentraliserade medel.

Kommissionen beviljar bidrag på grundval av projekt som kommunförvaltningarna eller vänortskommittéerna skickar in.

Bidraget utbetalas först efter det att aktiviteten har genomförts, och mot uppvisande av verifikationer.

De lokala myndigheterna deltar i vänortsaktiviteten på grundval av en årlig inbjudan att lämna förslag, som offentliggörs i EUT.

Beträffande parlamentsledamotens frågor: Kommunerna: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pise (E-1025) Pistoia, (E-1026) Siene, (E-1028) och Terni (E-1029) har inte fått något bidrag till vänortsverksamhet under 2000.

Kommunerna Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027) har fått bidrag till en vänortsaktivitet under 2000, och medlen har använts.

Parlamentsledamoten kan också vända sig till de berörda lokala myndigheterna för närmare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0808/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: Brott mot gemenskapslagstiftningen om folkhälsa och konsumentskydd

Skulle kommissionen kunna informera mig om hur många misstänkta fall av brott mot gemenskapslagstiftningen om folkhälsa och konsumentskydd som finns i Grekland och vilka ärenden det handlar om? Förbereder kommissionen att dra Grekland inför EG-domstolen? I hur många ärenden, och i vilka?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

En förteckning över de överträdelseförfaranden i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget som inletts mot Grekland när det gäller hälsa och konsumentskydd och som ännu inte har avslutats kommer att översändas direkt till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat.

I förteckningen informeras parlamentsledamoten om arten av överträdelse samt om hur långt man hunnit i överträdelseförfarandet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0283/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Den europeiska expertgruppen om synförmåga

1. Vilka är medlemmarna i den nya europeiska expertgruppen om synförmåga och vilken behörighet och vilket ansvar för beslutsfattande har expertgruppen i fråga om den europeiska politiken om bilåkning med teleskoplinser (bioptic driving)?

2. Kan kommissionen bekräfta att expertgruppen upprättats och är verksam? Kan kommissionen ange hur ofta den sammanträder?

3. Finns bilåkning med teleskoplinser på expertgruppens föredragningslista och vilka aktiva åtgärder vidtar eller vilka undersökningar gör den på detta område?

4. Inom vilken tidsram förväntar sig expertgruppen att resultat kommer att uppnås?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(11 mars 2003)

Kommissionen har inga uppgifter om en europeisk expertgrupp om synförmåga. Den kan därför inte besvara frågeställarens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0241/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(4 februari 2003)

Ämne: Stöd till små och medelstora tillverknings- och turistföretag via regionala handlingsprogram i Grekland

Enligt de första översiktliga uppgifterna är det bara 3 000 små och medelstora tillverknings- och turistföretag som inkommit med ansökningar till de 13 regionala handlingsprogrammen, trots att de första uppskattningarna snarare tydde på uppemot 7 000 företag.

Kan kommissionen ange totalbeloppet för de krediter man räknade med att bevilja och vilka krediter som har utnyttjats? Vad beror det på att intresset för att delta i detta program är så litet från små och medelstora tillverknings- och turistföretags sida? Vad tänker kommissionen göra för att åtgärda detta problem?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(10 mars 2003)

Enligt de uppgifter som kommissionen har fått från Grekland uppgår antalet förslag som inlämnats vid utgången av den första anmälningsomgången till 3 781.

Systemet för stöd till små och medelstora företag som parlamentsledamoten hänvisar till förfogar över ett offentligt anslag som uppgår till 240 miljoner euro.

Eftersom granskningen av dessa förslag fortfarande pågår har kommissionen inte tillgång till uppgifter om det totala belopp som slutligen kommer att anslås.

Kommission kan för närvarande inte bedöma nivån på intresset från små och medelstora företag, eftersom det är första gången en sådan förslagsinfordran görs.

Med tanke på åtgärdens övergripande karaktär åligger det förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén för gemenskapens stödram (GSR) 20002006 för Grekland att föreslå lämpliga åtgärder, om detta visar sig nödvändigt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0400/03

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(17 februari 2003)

Ämne: Illojala subventioner

Skulle kommissionen kunna tala om för mig om den är medveten om att subventioner som även omfattar EU-medel går till nordirländska fruktfabriker? Var ligger ansvaret för att föra ett register över exakt vart de subventioner går som ges inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken via samfinansieringssystem, hos kommissionen eller hos medlemsstaterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 mars 2003)

Enligt artikel 25 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1) kan stöd ges till investeringar för att underlätta förbättring och rationalisering av bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

I Nordirland ges detta stöd inom ramen för det operativa programmet för mål 1 (20002006), även kallat programmet För hållbar välfärd, som inlämnades till kommissionen av Nordirlands myndigheter. Detta program antogs av kommissionen den 22 mars 2001 och medfinansieras av utvecklingssektionen vid EUGFJ.

Enligt subsidiaritetsprincipen skall genomförandet av detta program och urvalet av bidragsberättigande projekt skötas av de nationella myndigheterna.

Emellertid framgår det av programmet att myndigheterna i Nordirland inte avser att ge stöd till projekt inom sektorn för bearbetning av frukt.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0531/03

från Theresa Zabell (PPE-DE) till kommissionen

(18 februari 2003)

Ämne: Internationellt tillstånd att delta i bilrallytävlingar i EU

Tack vare EU har rörligheten ökat inom idrotten, och beroende på var man är bosatt kan det vara lättare att idrotta, att få tillgång till idrott eller delta i idrottstävlingar i andra medlemsstater än det egna landet.

Galicier och portugiser som vill delta i bilrallytävlingar i grannlandet måste dock i år betala en extraavgift på ca 1 500 euro.

Förutom att sådana avgifter inte förekommer inom andra sporter gäller de i detta fall bara icke professionella tävlingsdeltagare, som troligtvis är de som har sämst ekonomiska förutsättningar.

Kan kommissionen informera mig om detta är förenligt med gemenskapslagstiftningen om fri tillgång till tjänster?

Anser inte kommissionen att 1 500 euro per år är en oproportionerlig summa?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 mars 2003)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på Terence Wynns skriftliga fråga nr E-3066/02(1) och Christopher Heaton-Harris skriftliga fråga nr E-3456/02(2) som behandlar just de regler för motortävlingar som Internationella motorsportförbundet (FIA) nyligen infört.

I sina svar betonade kommissionen att gemenskapsbestämmelserna om fri rörlighet för tjänster rent allmänt inte står i strid med sådana regler eller rutiner inom idrotten som av icke-ekonomiska skäl främjar vissa tävlingars särprägel och särskilda framtoning, så länge de inte är diskriminerande, oskäliga eller oproportionerliga.

Framför allt finns det ingenting som tyder på att den avgift som parlamentsledamoten hänvisar till skulle vara oproportionerlig.

(1) Se s. 94.

(2) Se s. 116.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0328/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 februari 2003)

Ämne: Kulturverksamheter med oliven som tema

Handels- och industrikammaren i Messinia har under de senaste fem åren genomfört olika aktiviteter med oliven som genomgående tema och med tonvikt på de så kallade oliv- och olivoljevägarna, en kulturvandring genom områden med olivodling.

För de kommande åren har handels- och industrikammaren lagt fram ett förslag vid det grekiska kulturministeriet med titeln Spridning av olivkulturen hantverk, symbolik, kultur. Enligt detta förslag skall bland annat ett internationellt utställningsområde uppföras i Kalamata och ett mobilt museum projekteras, byggas och därefter sättas i trafik med hjälp av bogserfordon. Vidare skall det tas fram digitalt kulturmaterial och hållas seminarier i vin- och matprovning.

Min fråga till kommissionen är om den här sortens verksamhet kan vara berättigad till bidrag från det operativa programmet Kultur?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(24 mars 2003)

Kommissionen stödjer initiativ inom kultursektorn inom ramen för och enligt urvalskriterierna i Kultur 2000-programmet, vilket är det samlade instrumentet för finansiering och programplan för kulturellt samarbete i unionen.

Programmet är avsett att stödja projekt som är samproducerade och samfinansierade av minst tre aktörer hemmahörande i minst tre deltagande länder i programmet.

Parlamentsledamoten kan finna ytterligare information på webbsidan http://europa.eu.int/comm/culture/eac/c2000condition_en.html.

Inom åtgärd 2.1 av det operativa kulturprogrammet för Grekland, så publicerades en inbjudan att lämna in förslag den 12 augusti 2002 för en total kostnad av 2 118 000 euro.

Handels- och industrikammaren i Messinia lämnade den 30 oktober 2002 in ett projektförslag som ska bedömas enligt urvalskriterierna i programkomplementet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0753/03

från María Rodríguez Ramos (PSE) till kommissionen

(5 mars 2003)

Ämne: Nödslakt av 70 nötkreatur i Kastilien-León

Över 250 nötkreatur, vars ägare avlidit, irrar sedan fem år tillbaka omkring i de offentligt ägda bergen kring Cabrera i León. Det regionala ministeriet för jordbruk i Kastilien-León har inte lyckats med arbetet att fösa ihop boskapen och därför gett jägare i området tillstånd att skjuta dessa djur. Det första veckoslutet i mars sköts över 70 kreatur av vilka en del efter en lång dödskamp måste avlivas med pistol, och man har för avsikt att fortsätta med denna åtgärd.

Kan kommissionen omedelbart förbjuda de spanska myndigheterna att på sitt område genomföra dessa grymma slaktmetoder som strider mot alla gemenskapsbestämmelser om slakt av djur?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 april 2003)

Kommissionen kände inte till den situation som parlamentsledamoten beskriver.

Om djuren blivit förvildade efter att ha strövat fritt i ett bergsområde i fem år, innebär det enligt kommissionens åsikt att de får avlivas utan krav på att man följer bestämmelserna i rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning(1).

Även i de fall direktivet är tillämpligt är skjutning som resulterar i omedelbar död en tillåten avlivningsmetod för de djurarter som omfattas av direktivet.

Om djuren blivit förvildade kan det ha varit omöjligt att fösa ihop dem för slakt på annat sätt. Det kan också ha varit omöjligt för jägarna att komma tillräckligt nära för att se till att varje djur dör omedelbart.

Kommissionen anser därför inte att det är en sak som behöver tas upp med de spanska myndigheterna.

(1) EGT L 340, 31.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0152/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EUNorge och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EUNorge kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Norges fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 mars 2003)

Parlamentsledamoten har ställt tre frågor om ekonomiska transaktioner och avgifter för licenser inom ramen för fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Norge. Avtalet innehåller inga ekonomiska transaktioner mellan gemenskapen och Norge och heller inga bestämmelser om avgifter för fiskelicenser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0218/03

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(3 februari 2003)

Ämne: Gemenskapsstöd till organ för lokalt självstyre i Grekland

Enligt uppgifter i grekisk press inleddes den 16 januari 2003 ett konfiskeringsförfarande mot rådhuset i Mytilini på grund av en skuld som den kommunstyrelse som avgick den 31.12.2002 häftade i. Konfiskeringsförfarandet kommer att genomföras om kommunen inte uppfyller sina skyldigheter den 3 mars 2003 med att rådhuset säljs på auktion, och detta beror på att den tidigare kommunstyrelsen inte betalade de skulder den fått genom den expropriering av mark som den gjorde 1997 och som stadfästes 2000.

I samma artiklar står även att läsa att rederiet Nel Lines för vilket den tidigare borgmästaren i Mytilini var chef från 1997 och till slutet av sin mandatperiod (december 2002) har allvarliga problem med att betala sina skulder för inköp av snabbgående båtar.

Från vilka gemenskapsinitiativ eller gemenskapsstödramar har Mytilini och dess kommunala företag fått stöd, under vilka år och med vilka belopp? Har Nel Lines fått något stöd från gemenskapsinitiativ eller gemenskapsstödramar, och i så fall när och med vilka belopp? Hur ser kommissionen på den eventuella konfiskeringen av Mytilinis rådhus? Har något liknande inträffat tidigare i något annat medlemsland?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(28 februari 2003)

Enligt kommissionens vetskap har inte rådhuset i Mytilene, som parlamentsledamoten hänvisar till, förvärvats med hjälp av bidrag från gemenskapen. Företaget NEL Lines har inte heller fått stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) inom gemenskapens stödramar för 19891993 och 19941999.

Däremot har vissa projekt som kommunen Mytilene på Lesbos föreslagit för de grekiska myndigheterna fått stöd från gemenskapen bland annat inom gemenskapens stödramar för operativa program för de Nordegeiska öarna.

I Mytilene uppfördes ett vindkraftverk om 300 kilowatt (KW) för elproduktion som gemenskapen 1994 medfinansierade till 70 % genom ett särskilt program för de grekiska öarna i Egeiska havet. Den sammanlagda kostnaden för vindkraftverket uppgick till 390 070 euro.

Kommissionen vill dessutom meddela parlamentsledamoten att ett särskilt beslut har fattats om projektet att bygga det reningsverk för kommunalt avfallsvatten och avlopp i staden Mytilene som invigdes 2002 eftersom det rör sig om ett projekt under Sammanhållningsfonden. Av projektets sammanlagda kostnad på 42 286 533 euro har 35 179 980 euro betalats av gemenskapen.

Kommissionen uppmanar slutligen ledamoten att kontakta de behöriga nationella och regionala myndigheterna för att få den fullständiga förteckningen över de stöd som kommunen Mytilene har fått.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0149/03

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(28 januari 2003)

Ämne: Internationellt fiskeavtal EUMadagaskar och utvecklingssamarbete

Skulle kommissionen mot bakgrund av gällande internationella fiskeavtal EUMadagaskar kunna uppge följande:

1. Hur stort är det belopp som EU anslår till utveckling av Madagaskars fiskesektor?

2. Hur mycket betalar EU i ekonomisk ersättning för de fiskerättigheter som erhållits för gemenskapsflottan?

3. Hur mycket behöver gemenskapens fartygsägare betala i avgift för fiskelicenser och fiskerättigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 mars 2003)

1. I artikel 2 i protokollet om fastställande för perioden 21 maj 200120 maj 2004 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Madagaskar(1) fastställs det belopp som skall användas till att finansiera riktade åtgärder för att utveckla Madagaskars fiskesektor till 517 000 euro per år.

2. Det ekonomiska bidrag som betalas i utbyte mot de fiskemöjligheter som ställs till förfogande för gemenskapens fiskeflotta uppgår till 825 000 euro per år(2) och täcker en fångstvikt i Madagaskars farvatten på 11 000 ton fisk av tonfiskfamiljen per år. Om gemenskapsfartygens fångster av fisk av tonfiskfamiljen i Madagaskars fiskezon överstiger denna kvantitet höjs nämnda belopp proportionellt.

3. Enligt punkt 2 i bilagan till protokollet skall följande gälla: Licensavgiften fastställs till 25 euro per ton fångst i farvattnen under madagaskisk jurisdiktion. Licenserna skall utfärdas mot betalning i förskott till madagaskiska statskassan av ett fast belopp på 2 500 euro per år för varje notfartyg för tonfiskfiske, 1 500 euro per år för varje fartyg för fiske med flytlinor på över 150 BRT och 1 100 euro per år för varje fartyg för fiske med flytlinor på högst 150 BRT. Förskottsbetalningarna skall motsvara avgifterna för 100, 60 respektive 40 ton årlig fångst i Madagaskars fiskezon.

(1) EGT L 296, 14.11.2001.

(2) Se artikel 2 i protokollet.