ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0676/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2002)

Ämne: Annullering av anbudsförfarande för metrobygge i Thessaloniki

Tre år efter att det grekiska parlamentet genom lag 2717/99 godkänt avtalet om metrobygget i Thessaloniki verkar regeringen nu gå in för att annullera bygget och i stället utlysa ett anbudsförfarande för anläggning av ett spårvagnsnät.

Är kommissionen medveten om att den grekiska regeringen har sådana här avsikter?

Vad beror förseningarna i anslutning till metrobygget i Thessaloniki fram till dags dato på?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 april 2002)

Kommissionen känner inte till de planer som den grekiska regeringen skulle ha enligt parlamentsledamoten. Följaktligen kan kommissionen varken bekräfta eller tillbakavisa uppgifterna om att den grekiska regeringen skulle ha för avsikt att annulera projektet i fråga för att istället anlägga en spårvägslinje.

När det gäller parlamentsledamotens andra fråga, vill kommissionen understryka att det är kontraktsinnehavaren och den berörda staten som ansvarar för det faktiska genomförandet av projekt som tilldelats koncession för offentliga arbeten i medlemsstaterna. Som kommissionen flera gånger har påpekat för parlamentet, tycks det som om finansieringsplanen för projektet ännu inte har avslutats, utan fortfarande är föremål för förhandlingar mellan medlemsstaten, kontraktsinnehavaren, Europeiska investeringsbanken och bankerna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0232/02

från Karla Peijs (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2002)

Ämne: Frågor som rör mervärdeskatt

Den internationella flyttbranschen, som mest består av små och medelstora företag, har stora problem med att betala mervärdeskatt för internationella flyttningar på lämpligt och lagligt sätt. Flyttfirmorna har inte alltid klart för sig till vilka nationella skattemyndigheter de skall betala in mervärdeskatt. Kostnaderna för att anlita en skatterådgivare står inte i rimlig proportion till de aktuella beloppen. Utöver detta vägrar skatterådgivare normalt sett att samarbeta med flyttbranschen på grund av den delade ansvarsskyldigheten.

Överväger kommissionen att införa ett system där mervärdeskatt av detta slag skulle kunna betalas in till ett centralt organ i Europa, som därefter skulle fördela beloppen korrekt bland de olika medlemsstaterna?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 februari 2002)

Kommissionen överväger för närvarande inte att föreslå att ett sådant system som frågeställaren beskriver införs.

Det största problemet för den internationella flyttbranschen rör mervärdesskattereglerna om fastställandet av platsen för leverans av den tjänst som de tillhandahåller. Beskattningsorten för gemenskapsinterna transporttjänster som utförs för icke skattskyldiga personer är den plats där transporten påbörjas. Detta problem belyses även i många svar från branschen på kommissionens meddelande om en strategi för tjänster på den inre marknaden(1).

Kommissionen medger att den inre marknaden skulle fungera bättre med ett mervärdesskattesystem som grundar sig på ursprungsland. Ett sådant system verkar dock inte vara ett politiskt möjligt alternativ på kort sikt med tanke på de få framsteg som gjorts i rådet när det gäller det program kommissionen lade fram 1966 med förslag till en gradvis övergång till ett mervärdesskattesystem som grundar sig på ursprungsland. Kommissionen bibehåller emellertid tanken på ett sådant slutligt beskattningssystem som ett mål för gemenskapen på lång sikt.

I sin nya strategi för att förbättra mervärdesksattesystemets sätt att fungera på kort sikt(2), vilken allmänt välkomnades av medlemsstaterna när den lades fram för rådet, konstaterade kommissionen att en ändring av reglerna för fastställande av platsen för leverans av tjänster är en av de frågor som bör behandlas. Kommissionen kommer att göra en ansträngning för att så snart som möjligt, dock tidigast under 2003, utarbeta ett förslag avseende platsen för leverans av tjänster, i vilket hänsyn tas till de problem som den internationella flyttbranschen tagit upp.

(1) KOM(2000) 888 slutlig.

(2) KOM(2000) 348 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1085/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Finansiering av program inom gemenskapens stödram för Grekland

Enligt uppgifter som publicerats i grekisk press har den grekiska regeringen bett kommissionen skynda på med finansieringen (eventuellt också utöver det som fastställs om detta i förordning (EG) nr 1260/1999(1) om strukturfonderna) av vissa åtgärdsprogram inom gemenskapens stödram, som den anser att har möjlighet att framskrida snabbare i framtiden, som motvikt till att andra program, som ännu inte är tillräckligt färdiga, inte finansieras.

1. Stämmer dessa uppgifter?

2. Vad tänker kommissionen svara på den grekiska regeringens begäran?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(27 maj 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0081/02

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(25 januari 2002)

Ämne: Narkotika i fängelser

Enligt en färsk rapport från Europeiska övervakningscentrumet för narkotika och narkotikamissbruk använder mer än 50 procent av fångarna i fängelser runtom i EU narkotikapreparat av olika slag. I rapporten konstateras att det förekommer stora skillnader mellan medlemsstaterna. Den största konsumtionen sker enligt rapporten i Portugal och den minsta i Österrike.

Bekämpningen av narkotika har hög prioritet inom EU. Skulle kommissionen kunna redogöra för de åtgärder den vidtagit fram till dags dato för att bekämpa detta särskilda fenomen, tala om vilka resultat de åtgärderna gett och om det i handlingsplanen för narkotika (20002004) ingår särskilda åtgärder för att bekämpa den olagliga narkotikahandeln i fängelserna?

Svar från António Vitorino på Europeiska kommissionens vägnar

(21 februari 2002)

Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och nartkotikamissbruks årsrapport för 2001 visar att andelen drogmissbrukare och/eller sprutnarkomaner () kan uppgå till så mycket som 50 % av fängelseklientelen i vissa regioner. Som parlamentsledamoten påpekat varierar drogkonsumtionen betydligt bland de intagna i olika medlemsstater.

Fängelsepolitiken lyder under medlemsstaterna. Europeiska unionen understryker i sin drogstrategi för perioden 20002004 vikten av att planera förebyggande åtgärder som kan tillämpas på fängelsemiljö, alternativa åtgärder till fängelsestraff samt särskilda åtgärder för fångar som är drogmissbrukare.

Vidare godkände Europeiska rådet i Feira den 19 och 20 juni 2000 en handlingsplan för narkotikabekämpning (20002004)(1), som grundar sig på ett förslag från kommissionen. Denna ställer krav på medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar för att erbjuda intagna och personer som kommer ut från fängelser förebyggande hjälp eller behandling för sitt drogmissbruk samt att vidta åtgärder för att lindra de sjukdomssymptom som dessa personer kan ha utvecklat.

Kommissionen kommer på grundval av medlemsstaternas bidrag att göra en utvärdering av handlingsplanen för narkotikabekämpning i dess helhet, dels efter att halva tiden gått (i slutet av 2002) och dels efter det att perioden avslutats (i slutet av 2004). Fångvårdspolitiken kommer att beaktas noggrant och kommissionen kommer om så krävs att överväga eventuella åtgärder på detta område.

(1) KOM(2001) 301, 8.6.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0432/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Genomförande av det första operativa programmet för utbildning och inledande yrkesutbildning inom den andra gemenskapsstödramen i Grekland

Den 31 december 2001 slutfördes i materiellt och finansiellt hänseende, genomförandet av projekten och åtgärderna inom det första operativa programmet för utbildning och inledande yrkesutbildning inom den andra gemenskapsstödramen i Grekland.

1. Har det i samband med genomförandet av programmet skett några ändringar av den preliminära budgeten och vilken är den sista budget som genomförts?

2. Hur stor andel av anslagen har använts?

3. Vilka underprogram har lett till eventuella brister eller till att medel som tilldelats programmet inte använts i full utsträckning?

4. Avser man att fortsätta att driva och finansiera de projekt och åtgärder som skulle ha slutförts men ännu inte har fullbordats?

5. Hur stor procentuell andel av ovannämnda projekt har skrivits in i det nya andra programmet för utbildning och inledande yrkesutbildning inom den andra gemenskapsstödramen i Grekland?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(12 april 2002)

Budgeten för det operativa programmet i fråga skars ned vid den halvtidsutvärdering som gjordes 1998 av gemenskapens stödram för Grekland. Europeiska socialfondens totalanslag till programmet minskades med 190 miljoner euro (från 1 190 miljoner euro till 1 000 miljoner euro), samtidigt som socialfondens bidragsnivå ökade från 75 % till 80 %. Dessutom höjdes Europeiska regionala utvecklingsfondens totalanslag till programmet med 49 miljoner euro (från 221 miljoner till 270 miljoner euro), medan utvecklingsfondens bidragsnivå minskade från 75 % till 55 %. Dessa ändringar fick till följd att den totala programbudgeten (gemenskapsbidrag och nationell finansiering) minskade med 134 miljoner euro (från 1882 miljoner till 1748 miljoner euro). Gemenskapens bidrag (från socialfonden och utvecklingsfonden) minskades med 141 miljoner euro (från 1411 miljoner till 1270 miljoner euro).

Trots att de grekiska myndigheterna ännu inte har lämnat in en begäran om slutbetalning som förväntas inkomma före slutet av juni 2002 uppskattar de att genomförandet av programmet har tagit praktiskt taget alla de anslaga medlen i anspråk.

De grekiska myndigheterna har för avsikt att under programperioden 20002006 slutföra en del sådana projektkategorier som inte avslutades förra programperioden (t.ex. skolbibliotek och laboratorier i enhetsgymnasier). De grekiska myndigheterna uppskattar att de budgetmedel som reserverats för slutförandet av dessa projektkategorier i motsvarande program under nuvarande programperiod uppgår till mellan 8 % och 9 % av den totala budgeten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0646/02 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen. Effekter av endometrios på sysselsättningen.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 172 E , 18/07/2002 s. 0222 - 0222



SKRIFTLIG FRÅGA E-0646/02 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (11 mars 2002) Ämne: Effekter av endometrios på sysselsättningen Förfogar kommissionen över statistik som visar vilka effekter endometrios har på sysselsättningen? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (18 april 2002) Kommissionen har ingen statistik om detta.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0438/02

från Peter Liese (PPE-DE) till kommissionen

(12 februari 2002)

Ämne: Forskning med stamceller från befruktade ägg (embryon)

Nyhetsbyrån AP den citerade den 31 januari kommissionsledamoten ansvarig för forskning, Philippe Busquin, som reagerade på den tyska förbundsdagens omröstning om forskning med stamceller från mänskliga embryon med orden:

Det är nu möjligt för tyska forskare att fullt ut delta i EU-finansierade forskningsprojekt som undersöker användningen av stamceller från embryon för att bota sjukdomar som Parkinson, Alzheimer och hjärtfel.

Det förslag som antogs av en majoritet i förbundsdagen med rubriken:

Ingen embryo-forskning som medför förbrukning importen av stamceller från embryon skall i princip förbjudas endast tillåten under mycket stränga villkor, föreskriver att: en lag antas som skall motverka en förbrukning av fler embryon för utvinning av mänskliga stamceller. Importen av stamceller från mänskliga embryon skall begränsas till de existerande cellinjer som vid ett visst slutdatum fanns tillgängliga. Genom bestämmelsen om ett slutdatum garanteras att inga fler embryo dödas i syfte att utvinna stamceller för import till Tyskland.

Uttalandet från kommissionär Busquin utgör en precisering av kommissionens ståndpunkt. I det ändrade förslaget till det sjätte ramprogrammet för forskning av den 22 november 2001 och i kommissionens förklaring vid rådets (forskning) sammanträde den 5 december 2001 har men givit uttryck för ståndpunkten att framställning av embryon för forskningsändamål inbegripet överföring av cellkärnor är uteslutet. Vag gäller frågan om forskning på stamceller från mänskliga embryon lämnades frågan öppen om det kan vara vilka cellinjer som helst, eller endast de som framställts före ett visst datum. Vilket slutdatum finner kommissionen vara lämpligt? Hur avser kommissionen att i praktiken kontrollera lagstiftning om ett slutdatum?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(11 mars 2002)

Nyhetsbyrån AP:s citat av kommissionsledamoten som ansvarar för forskning där han välkomnar omröstningen i tyska Bundestag är korrekt. Hans uttalande ändrar inte kommissionens ståndpunkt avseende de etiska villkoren för sjätte ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling såsom anges i kommissionens uttalande till protokollet från rådets möte (forskning) den 10 december 2001.

Fastställandet av ett särskilt slutdatum samt andra villkor som fastställts av tyska Bundestag, är nationella beslut som forskare i Tyskland måste respektera när de deltar i gemenskapsfinansierade forskningsprojekt. I de föreslagna särskilda programmen för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (20022006) kommer det att krävas att lokala etiska kommittéer ger sitt godkännande till projekt som ger upphov till etiska frågor innan projekten dras igång.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0521/02

från Pernille Frahm (GUE/NGL) till kommissionen

(19 februari 2002)

Ämne: Bromerade flamskyddsmedel

Kan kommissionen garantera att man i den pågående riskutvärderingen av TBBPA, det bromerade flamskyddsmedel som används mest, och HBCD också undersöker hur vanliga användare av datorer och annan utrustning utsätts för och påverkas av dessa kemikalier?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 mars 2002)

Bromerade flamskyddsmedel används i konsumentartiklar för att se till att bränder inte tar fart för snabbt. De ingår i många plastartiklar, till exempel höljen till elektroniska och elektriska apparater, och finns även i möbelstoppning och på textilier.

Flamskyddsmedlen hexabromcyklododekan (HBCD) och tetrabrombifenol A (TBBPA) är prioriterade ämnen enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen(1). Hexabromcyklododekan (HBCD) finns med i den andra förteckningen över prioriterade ämnen, för vilken Sverige utsetts till rapporterande medlemsstat (kommissionens förordning (EG) nr 2268/95 av den 27 september 1995(2)). En riskbedömningsrapport har sammanställts och diskuteras för närvarande med medlemsstaternas myndigheter, industrin och andra berörda parter. TBBPA finns med i den fjärde prioriteringslistan, för vilken Förenade kungariket utsetts till rapportör (kommissionens förordning (EG) nr 2364/2000 av den 25 oktober 2000(3)). Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket har ännu inte lämnat in någon riskbedömningsrapport för ämnet i fråga.

Hexabromcyklododekan (HBCD) används bland annat i stor utsträckning som flamskyddsmedel i textilier. Tetrabrombifenol A (TBBPA) och dess derivat används inom elektronikindustrin (främst i kretskort) och i styrenpolymerer. Ungefär hälften av förbrukningen av flamskyddsmedel utgörs av tetrabrombifenol A (TBBPA).

Riskbedömningen av prioriterade ämnen genomförs i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93(4). Bedömningen omfattar en exponeringsbedömning och en riskbeskrivning. I samband med att konsumenternas exponering bedöms fastställs bland annat om ämnet används i konsumentartiklar. Exponeringsbedömningen är främst inriktad på användningsområden där konsumenternas exponering för ämnet kan förväntas vara hög och förekomma regelbundet.

Den risk som konsumenter löper på grund av exponering för HBCD och TBBPA i viktiga konsumentprodukter omfattas därför av riskbedömningsförfaranden enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93.

(1) EGT L 84, 5.4.1993.

(2) EGT L 231, 28.9.1995.

(3) EGT L 273, 26.10.2000.

(4) EGT L 161, 29.6.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0035/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 januari 2002)

Ämne: Anläggning av avfallsdeponi i Novellara (Reggio Emilia)

I mars 2001 ingick provinsen Reggio Emilia och kommunen Novellara (Reggio Emilia) tillsammans med företagen Unieco, Sabar och Agac en överenskommelse om att flytta anläggningen för avfall av kategori II, typ B, med undantag för farligt avfall, till Novellara.

Detta beslut har orsakat protester bland de berörda invånarna och olika miljöorganisationer, t.ex. Legambiente, som har vänt sig till den regionala förvaltningsdomstolen för att begära att avtalet hävs.

Kan kommissionen kontrollera om det är i enlighet med EG-rättens miljö- och folkhälsobestämmelser att förflytta anläggningen för avfall av kategori II, typ B, till Novellara?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 mars 2002)

Kommissionen har till uppgift att se till att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt, genom de befogenheter den har enligt EG-fördraget. Som väktare av EG-fördraget kommer den inte att tveka att vidta alla de åtgärder som krävs, inbegripet överträdelseförfaranden i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget, för att se till att gemenskapslagstiftningen följs.

I de enskilda fall frågeställaren tar upp är det rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1), före eller efter dess ändring genom rådets direktiv 97/11/EC av den 3 mars 1997(2), som kan vara den relevanta gemenskapslagstiftningen.

På grundval av den information frågeställaren lämnar finns ingen orsak till klagomål mot tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och inget brott mot den kan därför urskiljas för tillfället. Om frågeställaren lämnar detaljerad information som gör det möjligt för kommissionen att behandla frågorna i förhållande till ovanstående direktiv kan kommissionen också undersöka ärendet.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0176/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Europeiskt nödnummer 112

1993 infördes det europeiska nödnumret 112.

Kan kommissionen säga hur många medlemsstater i unionen som sedan dess har bytt ut sitt gamla nödnummer mot nummer 112?

Kommer kommissionen att ålägga de medlemsstater som ännu inte använder det europeiska nödnumret att göra det? Om svaret är ja, med vilken tidsfrist? Om svaret är nej, varför inte?

Vilka språk kommer de européer som ringer det numret att kunna använda?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(1 mars 2002)

Två medlemsstater (Danmark och Nederländerna) har ersatt sitt gamla larmnummer med larmnumret 112.

I artikel 1 andra stycket i rådets beslut 91/396/EEG av den 29 juli 1991 om införandet av ett gemensamt europeiskt larmnummer(1) fastställs det att det gemensamma europeiska larmnumret skall införas parallellt med andra existerande nationella larmnummer där detta är lämpligt. Tidsgränsen för att införa larmnumret 112 var den 31 december 1996.

Det är medlemsstaterna själva som bestämmer vilka larmnummer som skall finnas i landet. Kommissionen kan därför inte tvinga dem att införa 112 som det enda larmnumret.

EU-lagstiftningen säger ingenting om vilka språk som 112-operatörerna skall använda. I praktiken svarar de på landets officiella språk och i nästan alla medlemsstater även på engelska. Vissa medlemsstater tillåter även användning av franska, tyska eller andra språk.

(1) EGT L 217, 6.8.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0098/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(29 januari 2002)

Ämne: Regional ökning av BNP

Kan kommissionen ange tillväxttakten i fråga om nominell BNP (BNP vid nuvarande grundpriser eller närmaste motsvarighet) för varje region i varje medlemsstat för tioårsperioden fram till 1999?

Kan kommissionen komplettera med aktuella siffror om sådana finns tillgängliga?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0098/02 och E-0099/02ingivet av Pedro Solbes Mira för kommissionen

(20 mars 2002)

Frågeställaren kan i de tabeller som kommer att sändas direkt till honom och till parlamentets sekretariat hitta de upplysningar som efterfrågas.

Särskild uppmärksamhet bör riktas på följande punkter:

- Beräkningarna har gjorts på grundval av bruttonationalprodukten (BNP) i nationella valutor (i euro för EUR 15), för att undgå de ändringar i tillväxten som orsakats av förändringar i valutakursen och folkmängden i regionerna.

- Uppgifterna gäller från 1995 eftersom det är från och med 1995 som uppgifterna finns tillgängliga i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen(1). Uppgifter över en längre period skulle dessutom påverkas av ändringarna i den regionala klassificeringen (NUTS 2).

- Alla basuppgifter som använts vid beräkningarna finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat, som frågeställaren hänvisas till. Denna databas innehåller dessutom mer detaljerade uppgifter (t.ex. när det gäller NUTS 3).

Uppgifterna för 2000 kommer att finnas tillgängliga i januari 2003.

(1) EGT L 310, 30.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0101/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(29 januari 2002)

Ämne: Befolkningsförändringar i Oxfordshire

Kan kommissionen bekräfta att Eurostat i sina senaste siffror för grevskapet Oxfordshire påstod att det var fråga om en befolkningsminskning, vilket i själva verket var felaktigt?

Kan kommissionen bekräfta att de korrekta siffrorna visar att Oxfordshires befolkning i själva verket fortsätter att växa och att man fortfarande är en av de mest dynamiska delarna i Förenade kungariket?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(19 mars 2002)

I Eurostats skrift Regioner: statistisk årsbok 2001, som utkom i slutet av oktober 2001, uppges felaktigt att regionen Berkshire, Buckinghamshire and Oxfordshire (NUTS2) tillhör de fem regioner i gemenskapen där befolkningen minskar mest på grund av utflyttning och nettoinvandringen uppges felaktigt till 76 % av befolkningstalet. Detta uppgavs i ett meddelande från Eurostat Error on net migration rates of five United Kingdom (UK) regions den 12 november 2001. Den korrekta uppgiften om nettoinvandringen i regionen, + 2,9 %, lämnades också i meddelandet. Felet orsakades av ett avbrott i kommunikationerna mellan den brittiska centralbyrån för statistik (ONS) och Eurostat.

Det skall påpekas att skriften inte innehöll några uppgifter om enbart grevskapet Oxfordshire (NUTS3).

Kommissionen kan bekräfta att befolkningsutvecklingen i Oxfordshire enligt de senaste beräkningarna (genomsnittstal för 1999) fortsätter att vara klart positiv.