ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2093/03

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(24 juni 2003)

Ämne: Eventuell överträdelse av gemenskapsdirektivet om avloppsvatten från tätbebyggelse i Ponta Delgada

Enligt uppgifter i tidningspressen (Açoriano Oriental den 4 juni 2003) har miljöorganisationen Quercus hävdat att anläggningen för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Ponta Delgada inte uppfyller bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen. Detta påstående har avvisats av kommunfullmäktige i Ponta Delgada.

Skulle kommissionen kunna klarlägga följande:

1. Kan kommissionen bekräfta att flodområdet i Ponta Delgada har klassificerats som ett mindre känsligt område i enlighet med de kriterier som omnämns i artikel 6 i rådets direktiv 91/271/EEG(1)? Om så är fallet, när skall den översyn av klassificeringen som omnämns i punkt 4 i samma artikel ha genomförts?

2. Anser Europeiska kommissionen att det genomförts ingående studier [som] visar att utsläppen inte kommer att ha miljöskadliga effekter i enlighet med kraven i punkt 2 i samma artikel?

3. Känner kommissionen till de undersökningar som genomförts av Universitet på Azorerna i början av 1990-talet och som påvisar hur extremt känsliga Azorernas vattenområden är i allmänhet, och i synnerhet flodområdet mellan Ponta Delgada och Caloura?

4. Har allmänheten, i enlighet med förfarandet vid miljökonsekvensbeskrivningar, fått delta i diskussioner om de eventuella studier som omnämns i punkt 2?

(1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(5 augusti 2003)

1. Portugal har klassificerat samtliga kustvattenområden i Azorerna, däribland flodområdet Ponta Delgada, som mindre känsliga områden. Kommissionen har inte godkänt denna klassificering. Kommissionen anser att en del av dessa områden inte uppfyller kriterierna i direktiv 91/271/EEG, i synnerhet inte när det gäller risk för förorening av badvatten och skaldjursvatten i många områden.

Kommissionen har inlett ett överträdelseförfarande mot Portugal för underlåtenhet att följa bestämmelserna i rådets direktiv 91/271/EEG om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, som bland annat omfattar klassificering av mindre känsliga områden.

Enligt de uppgifter som finns tillgängliga släpps avloppsvatten från Ponta Delgada och Angra do Heroismo (som båda är tätorter med mer än 15 000 personekvivalenter) ut vid badplatser utan att den nödvändiga biologiska reningen görs. Tidsgränsen för att tillhandahålla denna typ av rening var den 31 december 2000.

2. Kommissionen har inte erhållit några ingående studier från de portugisiska myndigheterna, såsom krävs enligt artikel 6.2 i rådets direktiv 91/271/EEG.

3. Kommissionen känner inte till dessa undersökningar.

4. Kommissionen har inte mottagit några studier enligt artikel 6.2 från de portugisiska myndigheterna. Därmed är det oklart om några sådana studier genomförts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1614/03

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(13 maj 2003)

Ämne: Elektriska apparaters energieffektivitet

Kommissionen känner säkert till de resultat som en nyligen utförd undersökning från det Internationella energiorganet (IEA) kommit fram till, som visar att införande av energieffektivare hushållsmaskiner skulle göra det möjligt för industriländerna att minska sin energiförbrukning med 30 procent till 2010. Detta skulle avsevärt bidra till att målen angående utsläppsminskningar av växthusgaser uppnås.

Vilka planer har kommission när det gäller att införa obligatoriska standarder för elektrisk utrustnings energiegenskaper och att utöka systemen för energimärkning?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 juni 2003)

Kommissionen känner väl till resultaten av den undersökning av Internationella energiorganet (IEA) som ledamoten nämner.

Kommissionen håller på att utarbeta ett förslag till ett direktiv med ramar för fastställandet av ekoformgivningskrav för elektriska apparater. De särskilda ekoformgivningskraven kommer framför allt att inbegripa obligatoriska standarder för produkternas energiprestanda (för samtliga energikällor). I direktivförslaget anges en metod för att fastställa nivån på energieffektivitetskraven som grundar sig på livscykelns lägsta kostnad för konsumenterna; samma metod som IEA använde i sin undersökning.

Beträffande energimärkning av hushållsapparater har kommissionen påbörjat insatser för att höja de nuvarande kraven på märkning av vitvaror (kylskåp, frys och kombinationer av sådana) samt av tvättmaskiner. Dessutom görs insatser för att utöka energimärkningen av varmvattensberedare.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2399/03

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(21 juli 2003)

Ämne: EU-finansiering av anslutning till elförsörjningsnätet

Nyligen rapporterades att en liten by i Wales använt sig av mål-1-medel som stöd för att finansiera anslutning av ett antal hus till det nationella elförsörjningsnätet.

Kan kommissionen bekräfta att mål-1 programmet som gäller under en övergångsperiod i Highlands och på Islands of Scotland kan användas för samma ändamål? Kan kommissionen även upplysa om det finns andra möjligheter till att erhålla EU-bidrag till projekt som syftar till att ansluta bostäder, företag eller bådadera till det nationella elförsörjningsnätet?

Kan kommissionen svara på huruvida liknande regler finns vad avser vattenförsörjning?

Svar på fråga från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(22 augusti 2003)

Enligt det samlade programdokumentet för 20002006 för Highlands & Islands Special Transitional Programme (det särskilda övergångsprogrammet för högländerna och öarna) kan stöd från utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket beviljas för försörjning eller upprustning av el- och vattenförsörjning.

När det gäller vattenförsörjning finns det i programmet en åtgärd för avfallshantering, vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och begränsning av föroreningar. Syftet med denna åtgärd är att förbättra vattenförsörjning och avloppsrening, vilket gynnar den ekonomiska verksamheten och ger bättre miljöskydd.

Det är Regional Partnership in the Highlands & Islands, HIPP (det regionala partnerskapet i högländerna och på öarna) som har ansvaret för att välja ut de projekt som skall medfinansieras av strukturfonderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1691/03

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(21 maj 2003)

Ämne: Avgifter som betalas till Europeiska investeringsbanken för förvaltningen av investeringsfaciliteten till Cotonou-avtalet

Enligt rådets beslut av den 8 april 2003 om täckande av Europeiska investeringsbankens kostnader för förvaltningen av investeringsfaciliteten till Cotonou-avtalet (2003/268/EG(1)) har EIB rätt att ta ut avgifter som skall motsvara högst 10 % av 2 200 miljoner euro under fem år.

I rådets beslut föreskrivs ingenting om hur det skall kontrolleras att de belopp som banken gör anspråk på är korrekta och trovärdiga.

Håller rådet med om att sådana kontroller bör utföras av Europeiska revisionsrätten?

(1) EUT L 99, 17.4.2003, s. 45.

Svar

(7 oktober 2003)

1. I rådets beslut av den 8 april 2003(1) anges ersättningsnivån för förvaltningen av investeringsfaciliteten.

I rådets beslut fastställs att banken varje år (senast den 30 juni) skall lägga fram räkenskaper för kommittén för investeringsfaciliteten. Räkenskaperna skall innehålla uppgifter om de verkliga kostnader som har uppkommit samt de avgifter som har betalats av dess kunder under det föregående året i samband med förvaltningen av investeringsfaciliteten.

Räkenskaperna skall vara granskade innan de överlämnas till kommittén för investeringsfaciliteten för diskussion och godkännande.

2. Europeiska revisionsrätten har granskningsbefogenheter för investeringsfaciliteten, vilka grundar sig på det interna avtalet om vägledande principer för granskningen och beviljandet av ansvarsfrihet för den investeringsfacilitet som förvaltas av banken.

Där föreskrivs

- i artikel 32.5 att granskning och beviljande av ansvarsfrihet skall följa förfaranden som anges i bankens stadga och

- i artikel 32.2 att villkoren för Europeiska revisionsrättens utövande av sina befogenheter skall fastställas i budgetförordningen.

I budgetförordningen av den 27 mars 2003(2) fastställs i artikel 112 och i artikel 119.2 att

- för granskning och beviljande av ansvarsfrihet skall de förfaranden gälla som föreskrivs i bankens stadgar, dvs. bankens revisionskommitté,

- beviljande av ansvarsfrihet för investeringsfaciliteten skall ges av bankens stadgeenliga organ, dvs. bankens råd på rekommendation av revisionskommittéen.

- Närmare föreskrifter om Europeiska revisionsrättens granskning skall ingå i trepartsavtalet.

3. Europeiska revisionsrätten kan, om så önskas, granska korrektheten i den ersättning som utbetalats till banken från återflöden av riskkapitaltransaktioner eller särskilda lån enligt olika Lomémandat eller från investeringsfacilitetens återflöden.

(1) EGT L 99, 17.4.2003, s. 45.

(2) EGT L 83, 1.4.2003, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1566/03

från Béatrice Patrie (PSE) till kommissionen

(8 maj 2003)

Ämne: Böter till sex franska sammanslutningar inom sektorn för nötkött

I ett beslut av den 2 april 2003 ålade kommissionen sex franska sammanslutningar inom sektorn för nötkött böter på sammanlagt 16,7 miljoner euro för att dessa ingått ett avtal om att stoppa den franska importen av nötkött och fastställt minimipriser för vissa kategorier av boskap.

Efter den kris som galna kosjukan utlöste befann sig nötköttsproducenterna i en mycket allvarlig situation (såväl konsumtionen som producentpriserna sjönk). I Frankrike förvärrades krisen på grund av de speciella djuruppfödningsmetoderna, där uppfödning av am- och dikor är mycket betydande.

Under dessa omständigheter var inrättandet av en ordning för stabilisering av priserna berättigad. Kommissionen har faktiskt själv erkänt de speciella omständigheter och den oerhört svåra ekonomiska situation som låg till grund för dessa åtgärder.

Har kommissionen av denna anledning för avsikt att ta större hänsyn till de icke-kommersiella aspekterna i detta ärende och avstå från dessa sanktioner helt och hållet, eller åtminstone nöja sig med symboliska böter?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(18 juni 2003)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på skriftliga frågan P-1419/03 från Véronique Mathieu(1).

Kommissionen upprepar att den är fullt medveten om de mycket speciella svårigheter som nötköttsuppfödarna befann sig i. Den mängd lagstiftningsåtgärder som vidtogs för att stabilisera marknaderna är tillräckligt bevis för detta. Kommissionen anslog mer än en och en halv miljard euro till stabiliseringsåtgärder. Dessutom har franska staten fått tillåtelse att bevilja mer än 300 miljoner euro i direkt stöd till uppfödare i kris. Alla dessa omständigheter beaktades i beslutet av den 2 april 2003.

I det aktuella fallet har kommissionen, för att låna parlamentsledamotens formulering, tagit hänsyn till de icke-kommersiella aspekterna i ärendet. Kommissionen tillämpade för första gången en undantagsbestämmelse i riktlinjerna för beräkning av böter(2) och sänkte böterna väsentligt (med 60 procent) jämfört med vad som kunde ha ålagts.

Vad beträffar möjligheten att ompröva beslutet ankommer det i princip inte på kommissionen att återkalla sina egna beslut. Om parterna anser att kommissionens beslut är oriktigt i rättsligt eller sakligt avseende har de möjlighet att överklaga det till förstainstansrätten. Parterna har för övrigt offentligt gett till känna att de tänker använda de rättsmedel som EG-fördraget erbjuder.

(1) Se s. 86.

(2) EGT C 9, 14.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0286/03

från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2003)

Ämne: Nedläggning av skofabriken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal

Det multinationella företaget C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal, meddelade den 10 januari 2003 att den kommer att lägga ner verksamheten. Fabrikens 588 anställda blir därmed arbetslösa.

Enligt ett pressmeddelande från företaget daterat den 10 januari 2003 är skälet till nedläggningen att man kommer att importera ovanläder från Indien och Rumänien för att kunna hålla en konkurrenskraftig prisstruktur.

Clark började tillverkningen i Castelo de Paiva 1988 och mottog då såväl nationellt stöd som gemenskapsstöd. År 2000 skrev företaget på ett protokoll med kommunfullmäktige enligt vilket företaget skulle motta omfattande kommunala investeringar mot att det åtog sig att hålla verksamheten igång tills åtminstone 2007.

Castelo de Paiva är en kommun i Portugals inland med mycket svag ekonomi, och nedläggningen av denna verksamhet kommer därför att få mycket svåra ekonomiska följder.

Nedläggningsbeslutet går stick i stäv mot principen om företagens sociala ansvar. Mot denna bakgrund ombes därför kommissionen svara på följande frågor:

- Hur stora belopp har betalats ur gemenskapsfonderna till C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, och när?

- Vilka villkor ställdes på företaget när man beviljade ovannämnda medel ur gemenskapsfonderna?

- Om det visar sig att företaget är i färd med att frångå de åtaganden som medföljer mottagande av gemenskapsstöd, hur tänker kommissionen agera för att förhindra att verksamheten nedläggs och se till att tillverkningen, och därmed arbetsplatserna, blir kvar i Castelo de Paiva?

- Slutligen, vilka politiska åtgärder tänker kommissionen vidta för att förekomma och i sista instans bestraffa företag som etablerar sig på EU:s territorium, där de åtnjuter stöd ur gemenskapsfonderna, och som efter att de har förbrukat alla de fördelar och resurser som erbjuds, inte minst i form av humankapital, flyttar sin verksamhet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 och E-0441/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(12 mars 2003)

Parlamentsledamöterna hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-0089/03 från Regina Bastos(1).

(1) Se s. 67.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1198/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till att integrera de funktionshindrade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1197/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Perugias utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Perugia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Perugia lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Perugia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0433/03

från Francesco Speroni (NI) till kommissionen

(12 februari 2003)

Ämne: Hinder för arbetstagarnas fria rörlighet och för konkurrensen inom taxi-sektorn.

Varför kan en tandläkare från Paris utöva sitt yrke i Milano, medan en taxichaufför inte kan göra detsamma?

Är detta i överensstämmelse med reglerna om arbetstagarnas fria rörlighet och med konkurrensreglerna?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(7 mars 2003)

Artikel 39 i EG-fördraget garanterar medlemsstaternas medborgare rätten till fri rörlighet inom medlemsstaternas gränser vad gäller arbete. För egenföretagare fastställs etableringsfriheten i artikel 43 i EG-fördraget. Den garanterar rätten till att starta och utöva verksamhet som egenföretagare samt rätt att bilda och driva företag, på de villkor som etableringslandets lagstiftning föreskriver för sina egna medborgare.

Kommissionen vet inte, utifrån den ställda frågan, vilka svårigheter taxichaufförer har stött på när de flyttar till en annan medlemsstat för att arbeta, som parlamentsledamoten hänvisar till. Om parlamentsledamoten har exempel på konkreta fall då överträdelse av gemenskapsrätten har skett, uppmanas han att skicka dem till kommissionen för granskning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1379/03

från Anne Jensen (ELDR) till kommissionen

(15 april 2003)

Ämne: Flerpartsforum

Kommissionen har inrättat ett flerpartsforum som bl.a. skall ordna utbyte av erfarenheter och god praxis på EU-nivå samt utarbeta och införa gemensamma vägledande principer för företagens sociala ansvar på EU-nivå.

Vad har detta flerpartsforum kostat hittills? Vilket resultat väntar kommissionen av forumet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(27 maj 2003)

Verksamheten i flerpartsforumet för företagens sociala ansvar (Multistakeholder Forum on Corporate Social Responsibility (CSR)) får stöd via kommissionens befintliga finansiella, mänskliga och administrativa resurser. För alla forumets möten(1) tillhandahåller kommissionen lokal och tolkning(2) och ersätter kostnaderna för 20 experter(3).

Kommissionen är övertygad om att EU:s framgångar med att främja företagens sociala ansvar sist och slutligen grundar sig på att näringslivet, arbetsmarknadens parter och det civila samhället engagerar sig i det. Dessutom anser kommissionen att för att de politiska åtgärder som gäller företagens sociala ansvar ska bli trovärdiga och effektiva, måste dessa behov utvecklas, genomföras och utvärderas med deltagande av de intressenter som berörs mest.

Kommissionen har därför inrättat flerpartsforumet för att få till stånd en strukturerad och partnerskapsbaserad diskussion mellan näringslivet och deras intressenter för att göra dem medvetna om frågan, främja utbyte av erfarenheter och god praxis och förbättra öppenhet och trovärdighet när det gäller metoder och instrument i samband med företagens sociala ansvar.

Tillvägagångssättet är bottom-up: kommissionen begär inte att man ska hitta lösningar utan ber parterna att försöka få fram gemensamma svar genom dialog och partnerskap. Kommissionen ser forumet som ett stimulerande experiment och ett utmärkt tillfälle för de olika intressenterna att utveckla ett gemensamt synsätt när det gäller företagens sociala ansvar och att nå enighet om de utmaningar som det medför.

När forumet inleddes i oktober 2002 antog dess medlemmar följande mål: att utveckla företagens sociala ansvar och främja innovation, öppenhet och samstämmighet i praxis och instrument genom att förbättra kunskapen om företagens sociala ansvar, underlätta utbyte av erfarenhet och undersöka lämpligheten av att inrätta gemensamma vägledande principer.

I början av året startade forumets fyra rundabordsgrupper. De arbetar med följande frågor: Att förbättra kunskapen om företagens sociala ansvar, att marknadsföra principen om företagens sociala ansvar bland små och medelstora företag, utvecklingsaspekterna av företagens sociala ansvar samt öppenhet, mångfald och samstämmighet när det gäller praxis och instrument.

Forumet har ett tydligt uppdrag: Att före sommaren 2004 lämna en rapport om sitt arbete till kommissionen.

(1) År 2002 ägde två plenarmöten rum, men för 2003 planeras två plenarmöten och nio rundabordsmöten.

(2) Vanligen franska, engelska och tyska för plenarmötena och franska & engelska för rundabordsmötena.

(3) Plus en föredragande för rundabordsmötena.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1643/03

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(16 maj 2003)

Ämne: Kontrollmyndigheternas sammansättning i Grekland

Det är väl bekant att ramen för förvaltning, övervakning och kontroll av den tredje gemenskapsstödramen för Grekland fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 1260/1999(1) av den 21 juli 1999. Av bokstaven och andan i denna förordning framgår att det krävs en effektiv och resultatgenererande förvaltning av gemenskapsanslagen. För att säkerställa detta åläggs varje medlemsstat att inrätta en oberoende myndighet som skall kunna ingripa, konstatera och rätta till eventuella oegentligheter samt hålla kommissionen underrättad.

I Grekland är de ansvariga myndigheterna kommittén för budgetkontroll (EDEL) och de 51:a och 52:a revisionsorganen, som liksom EDEL tillhör det grekiska ekonomidepartementet och vars personal framför allt är administrativa tjänstemän, inte specialiserade geovetare, ingenjörer, miljöexperter etc., vilket skulle göra kontrollerna mer betydelsefulla och tillförlitliga.

Kan kommissionen sända mig skrivelserna av den 13 juni 2001 från ekonomidepartementet till GD Regionalpolitik, skrivelsen med diarienummer 107569/14.8.2001 från GD Regionalpolitik till de grekiska myndigheterna, svaret från ekonomidepartementet på GD Regionalpolitiks skrivelse G.3/EM/103141/2.4.2002, D(2002) 830233, samt hänvisningen till GD Regionalpolitiks kontroll av det regionala operativa programmet för de joniska öarna och för Epirus?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 juni 2003)

Parlamentsledamotens fråga avser begäran om tillgång till handlingar. En sådan begäran omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar(1).

Kommissionen kommer att bedöma parlamentsledamotens begäran i enlighet med förfarandet i ovannämnda förordning.

(1) EGT L 145, 31.5.2001.