SKRIFTLIG FRÅGA P-3036/00

från Lisbeth Grönfeldt Bergman (PPE-DE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: Ytterligare riktat statsstöd till public service-TV i Sverige

Sveriges kulturminister har alldeles nyligen lovat 500 miljoner svenska kronor (ca 60 miljoner euro) extra om året till de statligt ägda public service-bolagen, Sveriges Television (SVT) och Sveriges Radio (SR).

Det extra statsstödet genereras genom att SVT slipper betala sändningsavgifterna i det analoga nätet.

Det finns ett konkurrerande TV-bolag som sänder i det analoga nätet, det privatägda TV4. TV4 har för att få sända i det analoga nätet förbundit sig till flera public service-åtaganden, såsom att sända nyheter samt att begränsa sina reklamsändningar.

TV4 skall enligt kulturministern fortsätta att betala sändningsavgifterna vilket ur konkurrenshänseende innebär ytterligare diskriminering av företaget.

SVT får redan idag betydande stöd genom bl.a. licensavgifter, eller skatt på TV-mottagare, direkta stöd samt företagssponsring för större evenemang.

Jag är medveten om att public service-TV skyddas särskilt i Amsterdamfördraget. Detta kan dock inte innebära att staterna genom riktade statsstöd kan diskriminera privata alternativ hur mycket som helst.

Min fråga är därför hur kommissionen planerar att agera för att stoppa ytterligare riktade statsstöd till SVT och SR som förhindrar konkurrensen i Sverige.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(18 oktober 2000)

Kommissionen är tacksam för att parlamentsledamoten har lyft fram frågan om finansiering av public service-bolagen i Sverige. Kommissionen har hittills inte mottagit något klagomål om att statligt stöd till SVT och SR skulle kunna snedvrida konkurrensen.

Att utesluta TV- och radiosändningar från tillämpningen av reglerna om statligt stöd saknar lagstöd. Allmänt sett kan en åtskillnad göras mellan särskilda stödprojekt vilka vanligen kan bedömas utifrån EG-fördragets bestämmelser om omstrukturerings- eller kulturstöd och den allmänna finansieringen för public service-bolag. Den sistnämnda måste normalt bedömas enligt artikel 86.2 (tidigare artikel 90.2) i EG-fördraget, som handlar om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EG-fördragets protokoll om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna och det nyligen uppdaterade meddelandet om tjänster i allmänhetens intresse i Europa(1).

Kommissionen är medveten om att public service-bolagen spelar en viktig roll i det moderna samhället: de främjar kulturell mångfald, de erbjuder folkbildning och kvalitetsunderhållning, de tillhandahåller allmänheten objektiv information och de garanterar mångfalden i medierna.

Som nämns i protokollet till EG-fördraget(2), är medlemsstaterna behöriga att tilldela, utforma och organisera public service-bolagens uppdrag och deras finansiering. Kommissionen är skyldig att se till att statligt stöd till public service-bolag inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset.

För att kommissionen skall kunna göra detta måste den kontrollera att fyra villkor uppfylls: att public service-uppdraget är klart avgränsat, att uppdraget formellt tilldelas det offentliga företaget, att det statliga stödet är begränsat till de nettotilläggskostnader som uppdraget medför och att konkurrensen bibehålls.

Kommissionen utreder för närvarande hur ett regelverk för statligt stöd till public service-bolag skulle kunna utformas för att skapa rättstrygghet för alla operatörer.

(1) KOM(2000) 580 slutlig.

(2) I protokollet sägs först att systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, och fortsätter: Bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall inte påverka medlemsstaternas behörighet att svara för finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och TV-organisationerna för att de skall utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje medlemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas.