SKRIFTLIG FRÅGA P-2383/00

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Genetiskt kontaminerat utsäde

I EU har traditionellt odlat utsäde kontaminerats av otillåtet genetiskt modifierat utsäde (Adventis rapsutsäde i minst fem medlemsstater). När det gäller utsäde är det helt klart att ingen kontaminering tolereras och därför måste ett eventuellt gränsvärde för oavsiktlig kontaminering avvisas fullständigt.

1. Vilka konsekvenser kommer kommissionen att dra av denna händelse?

2. Hur bedömer kommissionen medlemsstaternas olika tillvägagångssätt efter denna skandal?

3. Kan kommissionen garantera att denna illegala odling av genetiskt modifierad raps inte stöds med EU-medel?

4. Stämmer uppgiften att den illegala odlingen erhåller EU-stöd?

5. Kan kommissionen garantera att inga medel ur EU:s budget har gått till dessa illegala odlingar och produkter, och att, om eventuellt stöd har givits till bönderna, kommissionen och medlemsstaterna kommer att göra det berörda företaget skadeståndsskyldigt?

6. Hur skall ansvars- och försäkringsfrågan lösas i en nära framtid med hänsyn till att ingen som helst lagstiftning på grundval av vitboken om miljöansvar kan genomföras förrän om ett antal år?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(12 oktober 2000)

Kommissionen är medveten om att traditionellt odlade utsädessorter nyligen kontaminerats med genetiskt modifierat utsäde som EU inte godkänt. EU:s utsädeslagstiftning har sedan 1966 syftat

till att garantera helt rent utsäde, med hänsyn tagen till de kontamineringskällor som förekommer från produktions- och bearbetningskedja till lagring. Normer har här fastlagts för utsädets analytiska renhet och sortrenhet samt kontamineringstoleranser.

1. Vid arbetet med vitboken om livsmedelssäkerhet har kommissionen kommit till slutsatsen att det för utsädesrenhet krävs särskilda bestämmelser om förekomsten av genetiskt modifierat utsäde i partier med traditionellt odlat utsäde. Den har därför tagit initiativ till lagstiftningsåtgärder om punkt 77 i det lagstiftningsprogram som redovisas i vitbokens bilaga. Detta håller på att utarbetas. Efter att ha meddelats om nämnda kontaminering startade kommissionen en plan för att i samarbete och samförstånd vidta temporära insatser för att tidigt upptäcka partier med traditionellt odlat utsäde som kontaminerats med genetiskt modifierat utsäde. Denna plan diskuteras för närvarande med medlemsstaterna. I gällande gemenskapslagstiftning tillåts inte inslag av genetiskt modifierat utsäde som EU inte godkänt.

2. Syftet med den temporära insatsplanen var att i samarbete och samförstånd precisera vilka åtgärder som medlemsstaterna enligt gällande gemenskapslagstiftning kan eller bör vidta för att undvika nya fall av kontaminering.

3. Bestämmelserna om rapsodling utesluter gemenskapsbidrag för genetiskt modifierat utsäde av sorter som inte är godkända. I enlighet med kvalitetspolitiken för rapsolja berättigar bara vissa sorter till hektarstöd, s.k. noll mot noll. Dessa sorter återfinns i den av kommissionen uppdaterade sortförteckningen.

4. De nationella myndigheterna i flera av medlemsstaterna har låtit förstöra odlingar som utgått från sådd med en sort som inte återfinns i förteckningen över sorter som berättigar till hektarstöd, s.k. Hyola 401. Det har visat sig att partier av denna sort innehållit en liten mängd genetiskt modifierat utsäde som inte är godkänt. Att så varit fallet har rapsproducenterna vid såddtillfället inte känt till.

5. För att få hektarstöd måste odlingen i princip pågå till och med blomningen. Förstörs plantorna i förtid, går producenterna oberättigat miste om en del av hektarstödet. Så blir fallet även om man uppnår syftet med ordningen för jordbruksgrödor enligt 1992 års reform, nämligen att så utsädet senast den 31 maj före skörden i fråga, och senast den 15 maj lämna in ansökan. Detta har också upprepats i Agenda 2000. Av detta skäl och för att slå vakt om jordbruksinkomsterna har kommissionen tillåtit medlemsstaterna att betala ut normala hektarstöd till producenter som varit förpliktigade att förstöra de påtalade plantorna. Detta undantag från blomningsregeln innebär inga ytterligare utgifter för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

Drabbas producenterna av inkomstförluster för att de inte kan saluföra sina odlingsprodukter, bör de söka kompensation på sedvanligt sätt, vid ekonomisk tvist mellan parterna särskilt den rättsliga vägen.

6. Ansvarsfrågan är redan löst vad gäller hälso- eller egendomsskador. Skador som förorsakats av lösa saker och således även genetiskt modifierat utsäde omfattas av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister(1), ändrat genom direktiv 1999/34/EG(2). Detta direktiv ålägger producenterna ett strikt ersättningsansvar, dvs. tillverkare av slutprodukter, råmaterialproducenter, komponenttillverkare eller importörer av defekta produkter. Det stadgas också om förenat ersättningsansvar när flera personer bär ansvar för samma skada.

Som uppföljning på vitboken om ersättningsansvar för miljöskador(3) avser kommissionen att förbereda ett direktiv om ersättningsansvar för miljöskador. Detta skall avse rena miljöskador som orsakas av genetiskt modifierade organismer (kontaminering av miljöer och skador på den biologiska mångfalden).

(1) EGT L 210, 7.8.1985.

(2) EGT L 141, 4.6.1999. Sistnämnda direktiv, som gör att det ursprungliga direktivet också blir tillämpligt på jordbruksråvaror, trädde i kraft den 4 juni 1999 och skall tillämpas av medlemsstaterna från och med den 4 december 2000.

(3) KOM(2000) 66 slutlig, 9.2.2000.