ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3817/00

från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen

(7 december 2000)

Ämne: Transport av levande djur

Hur tillämpas direktiven om transport av levande djur när det gäller långdistanstransporter av levande djur?

Hur reagerar kommissionen på de många beskrivningar den får in om grymhet och lidande i samband med transporter av levande djur?

Vilka rapporter har kommissionen offentliggjort i frågan sedan den 1 januari 1995?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(31 januari 2001)

Kommissionen hänvisar till sitt svar på den skriftliga frågan E-3809/00 ställd av Neil MacCormick(1).

Det bör noteras att kommissionen har uppfyllt sina förpliktelser enligt artikel 13.3 i rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om ändring av direktiv 90/628/EEG om skydd av djur vid transport(2), i vilket det föreskrivs att kommissionen skall lämna en rapport om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av detta direktiv.

Med anledning av resultatet av rapporten inleds förfarandet för ändring av rådets direktiv 91/628/EG av den 19 november 1991, i dess ändrade lydelse(3), om skydd av djur vid transport, med särskild hänsyn till att efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen på detta område måste förbättras.

(1) Se s. 150.

(2) EGT L 148, 30.6.1995.

(3) EGT L 340, 11.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3530/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet. Bestridande av Greklands suveräna rättigheter från Turkiets sida.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 174 E , 19/06/2001 s. 0072 - 0072



SKRIFTLIG FRÅGA E-3530/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till rådet (13 november 2000) Ämne: Bestridande av Greklands suveräna rättigheter från Turkiets sida Under Natoövningen Destined Glory stängde Turkiet sitt luftrum för alla Natoplan från Atens flyginformationsregion. På grund av denna händelse utan motstycke, vilken innebar en upptrappning av Turkiets försök att bestrida Greklands suveräna rättigheter, tvingades Grekland att lämna övningen. Avser rådet att, vid det slutliga ingåendet av partnerskapet mellan Europeiska unionen och Turkiet, sätta upp klara och tydliga villkor för Turkiet vad avser respekten för EU:s gränser och tillämpningen av bestämmelserna i det beslut som Europeiska rådet i Helsingfors fattade om en fredlig lösning av tvisterna mellan Grekland och Turkiet? Svar (8 mars 2001) Den 4 december 2000 nådde rådet politisk enighet om Turkiets partnerskap för anslutning. Frågan om en fredlig lösning av konflikterna ingår i enlighet med slutsatserna från Helsingfors, och inom ramen för den politiska dialogen, bland mellanliggande prioriteringar och mål på medellång sikt, under rubriken förstärkt politisk dialog och politiska kriterier.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3774/00 från Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen. Vattenförsörjning till Zaragoza.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 187 E , 03/07/2001 s. 0045 - 0045



SKRIFTLIG FRÅGA E-3774/00 från Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen (4 december 2000) Ämne: Vattenförsörjning till Zaragoza Vad har kommissionen fattat för beslut när det gäller en möjlig finansiering genom Sammanhållningsfonden under perioden 20002006 till projektet för vattenförsörjning från Pyrenéerna till Zaragoza och dess omgivningar? Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar (20 februari 2001) I januari 2001 föreslog kommissionen att ett förslag skulle antas om att via Sammanhållningsfonden medfinansiera ett vattenförsörjningsprojekt i Zaragoza och 22 kommuner längs floden Ebro. Det rör sig om ett belopp på 70 901 365 euro, och arbetena avser ledningar från La Loteta-dammen till Zaragoza och de andra kommunerna. Däremot kommer man inte att leda vatten från Pyrenéerna, vilket ingick i det ursprungliga projektet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3732/00

från Brian Crowley (UEN) till kommissionen

(28 november 2000)

Ämne: Massakern i La Union i Colombia

Den 8 juli 2000 tågade 20 maskerade personer från en paramilitär grupp in i byn La Union i Colombia och dödade sex män. De meddelade att de skulle komma tillbaka och sade åt invånarna att lämna sin jord.

1. Kan kommissionen ge garantier för att EU mycket noga kommer att övervaka regeringens utredning av massakern i La Union, även vad avser arméns roll och ansvar?

2. Kan kommissionen ange vilket stöd EU kan bevilja FN:s kontor för mänskliga rättigheter i Colombia, vilket för närvarande har ett underskott på 2 miljoner dollar, dvs. 60 procent av de medel som behövs?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 december 2000)

Djupt skakad av massakern i byn La Union uppmanade unionen omedelbart den colombianska regeringen att undersöka de exakta omständigheterna kring detta brott. Den colombianska regeringen tillsatte en kommission som hade i uppdrag att undersöka massakern och som bestod av tjänstemän hos den allmänne åklagaren, justitiekanslern och ombudsmannen. De har besökt platsen vid olika tillfällen men har ännu inte lagt fram sin rapport. EU:s ambassadörer i Bogota följer denna fråga mycket nära.

De colombianska myndigheterna har visat ökad vilja att bemöta internationella krav. Regeringen har börjat vidta åtgärder (avskedandet av arméofficerare som deltog i överträdelser av mänskliga rättigheter och rättegången mot militär personal i civila domstolar). Fortfarande återstår emellertid mycket att göra och världssamfundet bör fortsätta att driva en aktivt politik för mänskliga rättigheter.

När det gäller FN:s kontor för mänskliga rättigheter i Bogota, har unionen stött kontorets verksamhet från första början och har under tre år beviljat totalt 1,21 miljoner euro. Unionen har emellertid klargjort att syftet med bidraget var att hjälpa till att sätta igång processen, ett mål som redan har uppnåtts. För närvarande pågår diskussioner för att undersöka möjligheten att tillhandahålla ytterligare stöd, som omfattas av kontorets mandat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3507/00

från Stefano Zappalà (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE) och Generoso Andria (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Höghastighetståg

Med beaktande av:

- I Italien behandlas för närvarande lagförslag nr 4629/S, som syftar till lagligt upphävande av avtal om höghastighetståg på flera miljarder euro som ingåtts med huvudentreprenörer.

- Om förslaget antas skulle det förmodligen strida mot principen om åtskillnad mellan den lagstiftande och den administrativa makten, kränka rätten till försvar och lägga hinder i vägen för möjligheten att väcka talan för att få skadestånd.

- Minister Bersani konstaterade nyligen att det är meningen att förslaget även skall kunna ingå i budgetlagen, som snart skall antas.

- Avtalen har ingåtts i början av 1990-talet, dvs. innan den gällande lagstiftningen infördes.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

- Känner den till denna fråga?

- Ämnar den behandla frågan mer ingående och eventuellt ingripa utan dröjsmål, eftersom det kan vara fråga om en överträdelse av bestämmelserna i fördraget som förfördelar unionsmedborgarna?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 januari 2001)

Inom kommissionen kände man inte till den italienska regeringens planer på att säga upp avtalen med huvudentreprenörerna i fråga om att utföra arbetet med höghastighetsjärnvägarna.

Efter begäran har emellertid kommissionen fått tillgång till det lagförslag som den italienske transportministern lagt fram för det italienska parlamentet och som parlamentsledamoten hänvisar till. Kommissionen har fått veta att ministern avser att låta rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av tjänster, varor

samt bygg- och anläggningsarbeten och rådets direktiv 93/38 av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna tillämpas på arbetet med att bygga höghastighetslinjerna, i den mån som det ännu inte påbörjats då denna lag träder i kraft och för vilket ersättningen ännu inte har fastställts trots att möjlighet förelegat.

Av den åtföljande rapporten framgår det att syftet med lagförslaget är att upphandlingen av sådana arbeten skall utsättas för konkurrens med det resultatet att bestämmelserna om anpassning till de europeiska normerna tillämpas på den offentliga upphandlingen, att det främjas administrativa förfaranden som tillåter mer insyn samt att igångsättandet av arbetet dessutom påskyndas.

Med beaktande av bestämmelserna för offentlig upphandling kommer kommissionen att undersöka om detta lagförslag uppfyller de ovannämnda målsättningarna i avsedd omfattning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3953/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2000)

Ämne: Decentraliseringsprocessen i Slovakien

I svaret på min skriftliga fråga E-1924/00(1) om decentralisering och regionalisering, meddelade kommissionen att kandidatländerna uppmanats att så snart som möjligt fastställa en provisorisk NUTS-indelning som återspeglar den administrativa strukturen.

Hur långt har Slovakien kommit i arbetet med att fastställa en sådan indelning? Hur långt har Slovakien kommit i decentraliseringsprocessen?

(1) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 150.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(16 februari 2001)

Slovakiens regering antog ett dokument med principerna för decentralisering och modernisering av den offentliga förvaltningen i mars 2000. Syftet var att på institutionell nivå separera statsförvaltningen från både lokal- och regionalförvaltningen, som skall vara självstyrande.

Kommissionen uppmanar kandidatländerna, bl.a. i samband med förhandlingarna, att i nära samarbete med Eurostat utarbeta sina preliminära nomenklaturer enligt klassificeringen i gemenskapens nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS). NUTS-indelningen i kandidatländerna utarbetas utifrån samma principer som gäller för medlemsstaterna och vilka återfinns i kommissionens publikation Regioner Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter NUTS(1).

I Slovakien har en preliminär NUTS-indelning upprättats. Kommissionen är emellertid medveten om diskussionen om reformeringen av den offentliga förvaltningen i Slovakien. Reformen ser ut att även leda till ändrade administrativa gränser. Myndigheterna i Slovakien har informerat kommissionen om dessa planer.

Den planerade decentraliseringen inbegriper decentralisering av arbetsuppgifterna, budgetbefogenheter och politisk makt. Enligt det ovan nämna principdokumentet skall det regionala och kommunala självstyret inbegripa behörighet på alla de områden där staten inte ensam är behörig eller där behörigheten delegerats, trots att det alltjämt är staten som har ansvaret. Regeringen har utarbetat ett paket med detaljerade lagar som skall antas eller ändras (till största delen i år) och en tidtabell för genomförande av reformen.

(1) ISBN 92-829-7575-0.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3766/00

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Märkning och kontroll av skinn från djur

På en nyligen ställd fråga om märkning av skinn från djur svarade kommissionsledamoten Lamy att handel med kattskinn och hundskinn utgående från Cites-konventionen inte är förbjuden inom gemenskapen. I Förenta staterna har det emellertid tillkännagivits ett sådant förbud, bland annat därför att det inte är så lätt att fastställa skillnaden mellan å ena sidan skinn från skyddade djurarter och å andra sidan skinn från katter och hundar. Undersökningar som utförts vid universitet har förresten påvisat att det är fullständigt meningslöst att kontrollera skinnens ursprung genom kontroller med blotta ögat.

Överväger kommissionen strängare kontroller för att det skall kunna förhindras att skinn från skyddade djurarter förs in i EU såsom katt- eller hundskinn?

Överväger kommissionen att förbjuda handel med katt- och hundskinn för att ifrågavarande djur på det sättet bättre skall kunna skyddas OCH samtidigt för att täppa till kryphålen i Cites-konventionen och på det sättet trygga en bättre efterlevnad av förbudet mot handel med skinn från skyddade djurarter?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(7 februari 2001)

Kommissionens skyldigheter i fråga om djurskydd har ökat i och med de ändringar som nyligen genomförts i gemenskapslagstiftningen och som omfattar ett protokoll som förpliktar gemenskapens institutioner och medlemsstaterna att ta full hänsyn till djurens välfärd vid utformningen av sin

politik. Följaktligen främjar kommissionens politik ett förbättrat djurskydd och en ökad respekt för välfärd för djuren som kännande varelser. Kommersiellt utnyttjande av pälsdjur är emellertid inte förbjudet enligt lag i gemenskapen eller i medlemsstaterna, vilket redan har påpekats i kommissionens svar på parlamentsledamotens fråga E-2654/00(1).

Kommissionen har inga uppgifter om olaglig import av skyddade pälsdjur som omfattas av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES-konventionen).

När det gäller strängare kontroller av import av djurskinn kan kommissionen bekräfta att tulltjänstemän, med nödvändig utrustning för identifieringsarbetet, utför vederbörlig kontroll av import av utrotningshotade djurarter, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem(2) genom vilken CITES-konventionen genomförs i gemenskapen.

Mot bakgrund av allmänhetens oro över att katt- och hundskinn utnyttjas kommersiellt, inklusive i internationell handel, kommer kommissionen att följa upp denna fråga för att undersöka om den bör föreslå åtgärder på gemenskapsnivå, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Kommissionen kommer att hålla parlamentet underrättat om utvecklingen i frågan.

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 69.

(2) EGT L 61, 3.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3529/00

från Andre Brie (GUE/NGL) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Döda respektive mördade illegala invandrare i södra Italien

Döda illegala invandrare dumpade vid vägkanten.

Liken efter sex illegala invandrare, troligen kurder, har dumpats vid vägkanten i södra Italien. Man tror att de har kvävts till döds och att flyktingsmugglaren velat göra sig av med sin fasansfulla last. Huvudet på en av de döda var krossat som om det blivit överkört av lastbilen. Detta är bara det senaste i en lång rad dödsfall och mord som inträffar varje vecka i södra Italien där huvudfåran av den illegala invandringen från Albanien och Montenegro till Nord- och Västeuropa går.

Med anledning av denna notis i den italienska tidningen La Repubblica den 18 oktober 2000 och med tanke på det faktum att antalet omkomna personer vid EU:s yttre gränser har stigit sedan början av nittiotalet, liksom det välkända faktum att de flesta av EU:s medlemsländer gör ökade insatser (både ekonomiska och tekniska) för att förstärka bevakningen av sina respektive gränser skulle jag vilja ställa följande frågor till rådet:

- Kan rådet bekräfta dessa och liknande rapporter samt vilka egna uppskattningar gör rådet beträffande dessa händelser?

- Hur många förundersökningar har inletts gällande dödsfall av denna typ och vilka resultat har man kommit fram till?

- Vilka konkreta åtgärder avser rådet att vidta för att förhindra att ännu fler personer omkommer när de, eventuellt utan tillstånd, försöker ta sig in i EU?

Svar

(8 mars 2001)

1. Rådet saknar information och statistiska uppgifter för att kunna svara på den ärade parlamentsledamotens frågor. Rådet vill för övrigt göra den ärade parlamentsledamoten uppmärksam på att utredningen av de händelser som omnämns, de rättsliga åtgärderna mot gärningsmännen vid brott som begåtts under sådana omständigheter och antagandet av förebyggande åtgärder faller under medlemsstaternas behörighet.

2. Beträffande de åtgärder som rådet vidtar eller har vidtagit i kampen mot illegal invandring hänvisas den ärade parlamentsledamoten till dess svar på den skriftliga frågan P-1391/00 från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3944/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(13 december 2000)

Ämne: Variabla mervärdesskattesatser

Kan kommissionen ange vilka begränsningar som enligt EU-lagstiftningen gäller för regioners och lokala myndigheters frihet att ta ut variabla mervärdesskattesatser om de så önskar?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(8 februari 2001)

Enligt de gemenskapsbestämmelser om mervärdesskatt som för närvarande gäller måste medlemsstaterna tillämpa en enda normalskattesats för tillhandahållande av varor och tjänster. De har också möjlighet att tillämpa en eller två reducerade skattesatser.

Frånsett noga angivna undantag, vilka beviljades vid förhandlingarna om direktiv 92/77/EEG(1) beträffande harmonisering av mervärdesskattesatser, måste skattesatserna tillämpas på hela medlemsstatens territorium.

Mervärdesskatten är en generell skatt som är avsedd att omfatta all ekonomisk verksamhet i respektive medlemsstat. Skatten står i proportion till priset på varor och tjänster, tas ut i varje led av produktions- och distributionsprocessen och överförs på konsumenten.

Åtgärder som av medlemsstaterna vidtas på detta område får inte på något sätt hota vare sig den fria rörligheten för varor eller den inre marknadens funktion.

Dessutom är det enligt principen om enhetliga mervärdesskattesatser inte tillåtet att tillämpa olika skattesatser för identiska varor eller tjänster.

Det är av ovan nämnda anledningar inte möjligt att ge de regionala och lokala myndigheterna tillstånd att tillämpa variabla mervärdesskattesatser, eftersom detta skulle äventyra mervärdesskattens neutralitet.

(1) Rådets direktiv 92/77/EEG av den 19 oktober 1992 med tillägg till det gemensamma systemet för mervärdesskatt och med ändring av direktiv 77/388/EEG (harmonisering av mervärdesskattesatser) EGT L 316, 31.10.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3916/00

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(6 december 2000)

Ämne: Galna ko-sjukan i Tyskland

Den 24 november 2000 blev det känt (se den tyska tidningen Frankfurter Rundschau av den 25 november 2000) att ett nötkreatur som fötts i den tyska delstaten Sachsen-Anhalt drabbats av galna ko-sjukan redan sju veckor tidigare på ögruppen Azorerna, som hör till Portugal. Enligt uppgifter från det portugisiska jordbruksministeriet hade djuret, som föddes i september 1995, transporterats till ön São Miguel 1998. Djuret slaktades den 2 oktober 2000. I enlighet med gemenskapens förordning om anmälningsskyldighet vid fall av galna ko-sjukan skulle denna händelse genast ha måst anmälas hos gemenskapens myndigheter och myndigheterna i Tyskland.

1. När och av vem fick kommissionen information om detta fall av galna ko-sjukan?

2. Räknades detta insjuknade djur, som ursprungligen kom från Tyskland, till såväl den portugisiska som den tyska statistiken över galna ko-sjukan?

3. När informerades de tyska myndigheterna om detta fall av Portugals regering?

4. Till följd av detta fall av galna ko-sjukan dödades 2 800 nötkreatur på Azorerna. Existerar det några skadeståndskrav gentemot Tyskland som nation eller gentemot det jordbruksföretag som levererat detta djur som var smittat med galna ko-sjukan?

5. I enlighet med gemenskapens anmälningsskyldighet för fall av galna ko-sjukan skulle de nationella jordbrukarna ha informerats av myndigheterna. I vilken utsträckning har detta skett i Tyskland?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av David Byrne

(20 februari 2001)

Kommissionen konstaterar att denna fråga är densamma som skriftlig fråga P-3881/00 som ställts av ledamoten.

Kommissionen hänvisar således ledamoten till det svar som redan lämnats(1) på denna fråga.

(1) Se s. 171.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3226/00

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(17 oktober 2000)

Ämne: Sammanslagningar i Spanien: regeringens användande av gyllene aktier

Inför meddelandet om den fusion mellan de två största spanska företagen inom elsektorn, Endesa och Iberdrola, som den spanska regeringen tycks samtycka till, har det spekulerats om möjligheten att syftet med denna är att undvika att Iberdrola köps upp av en utländsk konkurrent. Den spanska regeringen har så kallade gyllene aktier i Endesa men inte i Iberdrola.

Anser kommissionen att det är lämpligt att den spanska regeringen således får de gyllene aktierna i det bolag som skapas genom fusionen mellan Endesa och Iberdrola? Planerar kommissionen att vidta några åtgärder för att hindra detta?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 december 2000)

Kommissionen har inte officiellt underrättats om att den spanska regeringen planerar att öka sitt gyllene aktieinnehav till att omfatta det företag som bildas genom fusionen mellan Endesa och Iberdrola. Det är därför för tidigt för kommissionen att uttala sig om saken.

När det gäller de särskilda rättigheter eller gyllene aktier som spanska regeringen har i Endesa, är de ett resultat av den spanska lagen nr 5/1995 av den 23 mars, privatiseringslagen. Som tidigare uppgivits (se svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1944/00(1)) inledde kommissionen ett överträdelseförfarande mot Spanien om denna lag. Efter det motiverade yttrandet, som riktades till Spanien i juli 1999, beslöt kommissionen den 5 juli 2000 att väcka talan vid EG-domstolen.

(1) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 153.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3872/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(8 december 2000)

Ämne: Mineralvatten från Grönland

En grupp grönländska företagare har beslutat att buteljera den ytterst rena is som täcker fyra femtedelar av ön för att saluföra den som mineralvatten.

Konsumtionen världen över av mineralvatten växer årligen med 10 procent och följaktligen skulle den grönländska produkten med lätthet kunna erövra de europeiska marknaderna. Kommissionen ombeds därför att ingripa för att begränsa användningen av arktisk is och eventuellt saluföringen av mineralvatten från ön.

Kommissionen ombeds även att vidta lämpliga åtgärder för att skydda miljön, då buteljeringen av is kommer att skada vår planet som redan skadas av människans handlande, i synnerhet som istäcket krymper med ungefär 45,8 kubikmeter om året.

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(8 februari 2001)

Grönland ingår inte i gemenskapen eller i dess tullområde. Förbindelserna med Grönland regleras genom beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) med gemenskapen. Enligt handelsbestämmelserna för de utomeuropeiska länderna och territorierna skall deras produkter omfattas av principen om fri rörlighet för varor. Detta innebär att tullar eller avgifter med motsvarande verkan inte skall tas ut på produkter med ursprung i de utomeuropeiska länderna och territorierna vid import till gemenskapen och att kvantitativa importbegränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan inte skall tillämpas av gemenskapen. Det finns två undantag från dessa bestämmelser: ett generellt undantag för åtgärder som grundas på hänsyn till allmän moral, för att skydda människors och djurs hälsa, för att skydda miljön osv. och möjligheten att införa skyddsåtgärder under vissa omständigheter. I det här fallet skulle endast ett undantag av miljöskäl eventuellt kunna tillämpas, men i nuläget anser kommissionen inte att en sådan begränsning av handeln är berättigad med hänsyn till miljön.