SKRIFTLIG FRÅGA E-0741/99

från Alessandro Danesin (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Bergsområden och strukturfonderna

Planeringen av strukturfonderna för perioden 2000-2006 verkar, trots de stora summor som det rör sig om, inte inbegripa särskilda åtgärder för de bergsområden vars problem (marginalisering, områdenas morfologi, levnadskostnader, miljöskydd och så vidare) inte kan lösas med hjälp av de åtgärder som förutses under mål 2 och mål 5b, vilka bland annat föreskriver att många områden skall överges för att medlen skall kunna överföras till mål 1.

Små och medelstora företag som har sin verksamhet i bergsområden har hittills aldrig dragit nytta av någon stödpolitik som erkänt deras särart och värdefulla roll som källa till ekonomisk utveckling och sysselsättning i ytterområden.

De små och medelstora företag som är verksamma i dessa områden missgynnas från det att de startas upp och under hela sin verksamhet, på grund av de miljömässiga förhållanden som de tvingas arbeta under och de stora belastningar vad gäller tid, kostnader och arbetsbegränsningar som de måste utstå.

1. Anser kommissionen att små och medelstora företag som verkar i bergsområden borde skyddas på något sätt?

2. Anser kommissionen att den nya planeringen av strukturfonderna kan utgöra ett tillfälle att avsätta en viss summa i syfte att stärka de små och medelstora företag och hantverkare som installerat sig i bergsområden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

När det gäller den hänsyn som kommer att tas till bergsområdenas särart inom ramen för gemenskapens kommande jordbruks- och strukturpolitik vill kommissionen klargöra att även om det på grund av den nödvändiga förenklingen av denna politik skulle visa sig vara svårare att definiera ett mål rörande bergsområdena eller att fördela de anslag som avsatts för bergsområdena, innebär Agenda 2000 många nya och intressanta möjligheter för dessa områden.

Den allmänna ram som kommissionens föreslår verkar vara väl anpassad till den mångfacetterade roll som dessa områden spelar samt till deras mångfald. Faktum är att omorganisationen av landsbygdsutvecklingspolitiken såsom den föreskrivs i rådets förslag till förordning om stöd till landsbygdsutvecklingen genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket bör medföra en bättre integrering av de olika befintliga instrumenten samt en omfattande decentralisering av genomförandet av dem.

När det gäller programplaneringen förslår kommissionen att behålla mål 1 som innebär stöd genom integrerade program till regioner vars utveckling släpar efter och som liksom för närvarande sannolikt kommer att täcka ett stort antal bergsområden. För alla de områden som inte täcks av mål 1 kommer den nya politiken för landsbygdsutveckling att göra det möjligt att dra nytta av de åtgärder som avses i programmen för landsbygdsutveckling. Införandet av anpassade regionala program kommer för övrigt att göra det lättare att ta hänsyn till den regionala särarten inom gemenskapen, vilket bergsområdena särskilt bör kunna dra nytta av på grund av deras särskilda karaktär.

De små och medelstora företagen och konsthantverksföretagen kommer också fortsättningsvis att få bearbetnings- och saluföringsstöd, och de kommer dessutom att få stöd inom ramen för de åtgärder som avser anpassning och utveckling av landsbygdsområdena. Dessa kommer att täcka ett betydande antal sektorer där de små och medelstora företagen samt konsthantverksföretagen är verksamma och de bör vara av särskild vikt för bergsområdena, eftersom där finns ett stort behov att täcka. I utkastet till kommissionens riktlinjer för strukturfondsprogrammen för perioden 2000-06(1) får de små och medelstora företagen dessutom förtur för att garantera den regionala ekonomiska utvecklingen samt sysselsättningen.

(1) SEK(99) 103 slutlig.