SKRIFTLIG FRÅGA E-1274/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(27 april 2000)

Ämne: Fördömande av Rysslands grymheter i Tjetjenien

Amnesty International har i samverkan med sin ryska delorganisation, enligt information i medierna 30 mars, nyligen fördömt summariska avrättningar, tortyr, våldtäkt av kvinnor och män och urskillningslösa bombningar av civila och flyktingar i Tjetjenien. Informationen baseras på vittnesbörd från överlevande och förtrycket jämförs med stalinismens värsta tid.

Känner Europeiska unionen till detta fördömande och instämmer den? Vilka konkreta åtgärder ämnar den vidta för lösa denna tragiska situation?

Svar

(29 september 2000)

Rådet är fullt medvetet om Amnesty Internationals anklagelser och inser allvaret i dem. Ordförandeskapet har mottagit ett brev från en grupp bestående av 29 icke-statliga organisationer, med Amnesty International i spetsen, som lägger fram en detaljerad förteckning över påstådda brott mot de mänskliga rättigheterna, begångna av ryska trupper i Tjetjenien. Ordförandeskapet svarade sammanslutningen av icke-statliga organisationer på medlemsstaternas vägnar den 17 maj 2000. En kopia av det ursprungliga brevet och ordförandeskapets svar bifogas detta svar.

Som framhålls i svar på tidigare parlamentsfrågor har rådet och Europiska unionens medlemsstater agerat beslutsamt på ett antal fronter för att bidra till en fredlig lösning av konflikten. Rådet har också ständigt varit rättframt i sitt fördömande av de påstådda brotten mot de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien.

När Irland var ordförande i Europarådet, sammanträffade ministrarna med utrikesminister Ivanov för att visa sin oro. De fortsätter att ytterst uppmärksamt följa utvecklingen i Tjetjenien och kommer i juni att rapportera vid den parlamentariska församlingens sammanträdesperiod enligt kraven i punkt 24 i rekommendation 1456. I FN:s kommission för mänskliga rättigheter i Genève föreslog EU en resolution om Tjetjenien som antogs under den 56:e sessionen den 25 april 2000. EU har ånyo tagit upp frågan om Tjetjenien vid sitt toppmöte med Ryssland den 29 maj.

Dessa samlade påtryckningar kan sägas ha givit vissa påvisbara resultat. I ett uttalande den 13 april 2000 försäkrade president Putin att alla uppgifter om brott mot de mänskliga rättigheterna och missförhållanden under operationen mot terroristerna i Ryska federationens del av norra Kaukasus skall, vem som än har begått dem, undersökas noggrant och, om de bekräftas, kommer lagens strängaste straff att tillämpas på de skyldiga. Tillträde till regionen har beviljats internationella besökare, bland andra undersökningsgruppen i Tjetjenien bestående av EU:s ambassadörer i Moskva och en utvärderingsgrupp från ECHO. Ryska federationens duma har inrättat en kommission för de mänskliga rättigheterna, fördrivna personer och normalisering av den sociala, politiska och ekonomiska situationen i Tjetjenien. Dessutom meddelades den 17 april 2000 att det har inrättats en nationell offentlig kommission för utredning av brott och övervakning av de mänskliga rättigheterna i norra Kaukasus, under ordförandeskap av förre justitieministern Krascheninnikov med stöd av president Putin.

Trots denna positiva utveckling finns det ingen orsak att vara tillfredsställd. Det internationella samfundet står inför svåra utmaningar, till exempel att få Ryssland att genomföra sina åtaganden, hindra att konflikten sprids till intilliggande områden och säkerställa regional stabilitet. EU och dess medlemsstater samarbetar därför fullt ut med OSSE, där Österrike är ordförande. Hur lång tid det än kommer att ta kommer rådet att fortsätta att med fasthet kämpa för en varaktig och rättvis lösning i Tjetjenien.