ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2960/00

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(12 september 2000)

Ämne: Variationer i bränslepriserna i Europa

Beaktar kommissionen variationer i bränslepriserna då den fastslår stöden till de europeiska jordbrukarna?

Anser kommissionen att bränslepriserna är en faktor som påverkar de slutliga tillverkningskostnaderna för jordbruks- och fiskeprodukter?

Om så är fallet, hur påverkar priserna på dieselbränslen beviljade stödbelopp? Vilken beräkningsmetod används?

Om så inte är fallet, avser kommissionen att beakta denna faktor i de kommande reformerna av de gemensamma organisationerna av olika marknader?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 oktober 2000)

Ändringar av nivån på direktstödet till gemenskapens producenter kan bara beslutas av rådet utifrån ett förslag från kommissionen. Stödnivåerna fastställdes nyligen genom Agenda 2000-överenskommelsen i Berlin, och parlamentet spelade i kraft av sina fördragsstadgade befogenheter en viktig roll i dessa förhandlingar.

Kommissionen är fullt medveten om bränsleprisernas betydelse för de totala produktionskostnaderna inom jordbruk och fiske.

Kommissionen anser dock inte att de nuvarande bränslepriserna motiverar en omförhandling av Berlinöverenskommelsen, något som skulle kunna leda till en ökning av direktstödet. Man följer dock med intresse de diskussioner som pågår i många medlemsstater och kommer att se till att de avtal som eventuellt sluts är förenliga med gemenskapens bestämmelser.

Kommissionen tar alltid hänsyn till producenternas inkomstutveckling då man utformar sina förslag. Om det visar sig att de ökade bränslekostnaderna har strukturella snarare än cykliska orsaker kommer man också att ta med dessa prisökningar i beräkningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2521/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(2 augusti 2000)

Ämne: Brotullar och investeringar

Känner kommissionen till att man lokalt är starkt övertygad om att vissa brotullar är till oerhört förfång för investeringar? Som exempel kan nämnas att brotullarna på bron Tamar Bridge håller tillbaka företagen från att investera i området Saltash, som är ett mål 1-område, eftersom kostnaderna för att gå över bron uppskattas uppgå till ungefär 300 pund per person och år. Likaså är nivån på investeringarna i South Gloucestershire på Londonsidan av bron över Severn synnerligen hög, medan många delar av området Forest of Dean, vilka ligger närmast denna bro men omedelbart på motsatta sidan om dem och skulle uppfylla kriterierna för att vara ett mål 2-område, upplever ett oöverstigligt hinder för alla investeringar till följd av att brotullarna uppgår till över 1000 pund per person och år.

Är kommissionen beredd att sätta i gång en utredning för att se efter om de ovan angivna farhågorna har fog för sig?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(26 september 2000)

I artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer(1) beskrivs på vilka villkor medlemsstaterna får ta ut tull för tunga godsfordon. Om en nationell, regional eller lokal myndighet beslutar införa en tull bör den tullen för tunga godsfordon vara förenlig med direktivet, och för andra fordon är tulltaxan en fråga för dessa myndigheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen, förutsatt att taxan varken är överdrivet hög (dvs. är kopplad till de faktiska kostnaderna) eller diskriminerande.

(1) EGT L 187, 20.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2123/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Den kommunala snabbinsatsgruppen i Mondariz (Pontevedra, Galicien), som får stöd ur Europeiska socialfonden, kränker principerna om jämlikhet, offentliggörande och icke-diskriminering vid anställning av arbetskraft

Inom ramen för Europeiska socialfondens program för lokalt och regionalt samarbete, vars mål är att inrätta samfinansierade program för att skapa arbetstillfällen, har de politiskt styrande i Galicien, genom sin nämnd för främjande av sysselsättnings-, familje-, kvinno-, och ungdomspolitik, skrivit på ett program för samarbete med de sociala aktörerna. För detta inrättades de kommunala snabbinsatsgrupperna (GMIR).

Inom ramen för detta samarbete har kommunstyrelsen i Mondariz (Pontevedra, Galicien) sedan 1997 haft ett samarbetsavtal med Galiciens regering för att anställa tolv arbetstagare för de kommunala snabbinsatsgrupperna. När dessa arbeten annonserades ut 1997, 1998 och 1999 uppfylldes inte minimikraven på jämlikhet och offentliggörande, och de styrande i Mondariz bestämde helt godtyckligt vilka anställningskriterier som skulle gälla. Deras kriterier skilde sig helt från dem som fastställts av Galiciens autonoma regering. På arbetsförmedlingen registrerades de tolv arbetare som sedan kontrakterades som specialister på kommunala snabbinsatsstyrkor, vilket var mycket konstigt. Denna benämning känner de flesta arbetslösa inte till, men det var den som krävdes för att man skulle få jobbet. Anställningskriterierna strider mot de riktlinjer som fastställdes vid det särskilda sysselsättningsmötet i Luxemburg i november 1997 och som gav en impuls åt den jämlikhetspolitik som bör tillämpas på alla arbetsområden (även då man väljer vem som skall få stöd ur EU:s fonder). Dessutom har även principen att könsdiskriminering inte får förekomma kränkts, eftersom alla arbetstagare som hittills kontrakterats varit män.

Vid tilldelningen av stöd från Europeiska socialfonden borde kommissionen se till att de krav som fastställts verkligen uppfylls. Kommer kommissionen att kräva förklaringar av Galiciens regering för att den brustit i kontroll och för att kommunstyrelsen i Mondariz använt så godtyckliga kriterier vid anställningsförfarandet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(27 juli 2000)

Den fråga parlamentsledamoten tar upp rör administrationen av de projekt som delfinansieras av Europeiska socialfonden (EFS). Inom ramen för gemenskapslagstiftningen och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen åligger det medlemsstaterna att administrera projekten.

Kommissionen har för närvarande inte tillräcklig information för att kunna ge ett svar. Vi kommer att begära de upplysningar som behövs av de spanska myndigheterna och skicka dem till parlamentsledamoten så snart vi har fått dem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2492/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2000)

Ämne: Gemenskapens finansiering av vägnätet mellan Frankrike och Piemonte

Vägförbindelserna, närmare bestämt motorvägsnätet, mellan södra Frankrike och södra Piemonte ingick bland de transeuropeiska nät som Europeiska unionen borde ha finansierat för flera år sedan.

Vad finns det för hinder mot att Europeiska unionen finansierar sagda förbindelse?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(14 september 2000)

Motorvägsförbindelsen mellan Nice (F) och Cuneo (I) klassas som projekt av gemensamt intresse i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T)(1).

Projekt av gemensamt intresse kan få ekonomiskt stöd från gemenskapen med högst 50 % av den totala kostnaden för utredning och 10 % av kostnaderna för själva anläggningsarbete. Stöd kan dock ges bara om medlemsstaterna har ansökt om stöd och efter godkännande av kommittén för ekonomiskt TEN-T-stöd.

Ur sin TEN-T-budget för 1993 finansierade kommissionen en genomförbarhetsstudie för förbindelsen (220 000 euro). Ingen av de båda medlemsstaterna har ansökt om några ytterligare bidrag.

(1) EGT L 228, 9.9.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2434/00

från Michel Hansenne (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2000)

Ämne: Mervärdesskatt förädlingsarbete

Bakgrunden är följande: Ett företag som har sitt säte i medlemsstat A sänder varor till medlemsstat B för att dessa där skall undergå förädling. För det företags räkning vars säte ligger i medlemsstat A, sänds dessa varor i slutändan direkt från denna medlemsstat B till sin köpare i medlemsstat C.

- Skall företaget i medlemsstat A i enlighet med det sjätte direktivet om mervärdesskatt tillämpa den mervärdesskatt som gäller i medlemsstat B?

- Om svaret på den föregående frågan är ja, finns det i sådana fall förenklingsåtgärder så att företaget som är grundat i medlemsstat A inte skall behöva tillämpa medlemsstats B:s mervärdesskatt? Blir det någon skillnad om förädlingsarbetet betalas av företaget i medlemsstat A eller av detta företags kund som befinner sig i medlemsstat C?

- Om dessa förenklingsåtgärder finns, var har de offentliggjorts? Har de antagits av samtliga medlemsstater?

- Om de eventuella förenklingsåtgärderna inte offentliggjorts av kommissionen, vad beror i så fall detta på?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Frederik Bolkestein

(7 september 2000)

Kommissionen konstaterar att denna fråga är densamma som skriftlig fråga E-1680/00 som ställts av ledamoten.

Kommissionen hänvisar således ledamoten till det svar som redan lämnats(1) på denna fråga.

(1) Se s. 99.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2345/00

från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen

(13 juli 2000)

Ämne: Taiwans medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO)

Republiken Kina (Taiwan) har på ett för regionen mönstergillt sätt stärkt demokratin och rättsstaten och erbjuder också ett mönstergillt exempel på ekonomisk utveckling. Likväl väntar landet fortfarande på att få bli medlem av WTO.

Vad vet kommissionen om nuläget vid de multilaterala förhandlingarna om Taiwans medlemskap i WTO? I vilket skede befinner sig de bilaterala förhandlingarna mellan Taiwan och Europeiska unionen? Vilka garantier kan kommissionen erbjuda för att Folkrepubliken Kinas nära förestående medlemskap i WTO inte på något sätt skall fördröja eller förhindra Taiwans medlemskap?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Världshandelsorganisationens (WTO) arbetsgrupp om Taiwans medlemskap höll sitt sista möte den 30 juli 1999. Arbetsgruppens ordförande konstaterade avslutningsvis att alla väsentliga frågor hade lösts. WTO:s sekretariat skickade ut en konsoliderad version av arbetsgruppens rapport så att WTO:s medlemmar skulle kunna genomföra granskningsarbetet. Den 29 januari 2000 meddelade kommissionen WTO att granskningen var avslutad.

I praktiken har medlemskapsförhandlingarna slutförts. Taiwans åtaganden vad gäller handel med såväl varor som tjänster är av högsta kvalitet. Gemenskapen är också mycket nöjd med de mycket positiva resultaten av de bilaterala förhandlingarna med Taiwan. Taiwan har gått med på betydligt större åtaganden än vad som fastställts som minimikriterium för medlemskap i Världshandelsorganisationen.

Inom ramen för anslutningsprocessen har Taiwan och kommissionen också förhandlat fram ett bilateralt avtal om marknadstillträde. Avtalet slöts i oktober 1998 och lades fram för WTO. Tullmedgivandena kommer att multilateraliseras när Taiwan blir medlem.

Gemenskapen har alltid varit starkt positiv till att Taiwan så snart som möjligt blir medlem i Världshandelsorganisationen. Vissa politiska hänsynstaganden har dock spelat, och spelar fortfarande, en viktig roll.

När nu även Kina är på väg att bli medlem i WTO är Taiwan närmare medlemskap än någonsin. Kommissionen räknar med att Världshandelsorganisationens arbetsgrupp snart antar rapporten.

Det återstår dock att bestämma hur anslutningsakten för Taiwan skall genomföras. Man planerar att avhandla de båda kinesiska medlemskapen omedelbart efter varandra vid samma session i Världshandelsorganisationens allmänna råd.

Eftersom medlemskap i WTO inte väcker några frågor om nationell suveränitet är kommissionen i vilket fall som helst säker på att Taiwan kommer att kunna bli medlem i Världshandelsorganisationen utan större svårigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1399/00

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(4 maj 2000)

Ämne: Godkännande av läkemedel

Låter sig principerna för frihandel förena med tanken på ensamrätt till distribution, vilket är en indirekt följd av godkännandet av läkemedel, särskilt vad gäller tillförseln av viktiga läkemedel till utvecklingsländerna?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(16 juni 2000)

Exportlicenser (certificate of pharmaceutical products) som utfärdas av nationella myndigheter eller gemenskapsorgan grundar sig på den modell som utvecklats av Världshälsoorganisationen (WHO).

De syftar främst till att intyga att det verkligen föreligger försäljningstillstånd utfärdade av myndigheterna i exportlandet för de läkemedel som licenserna avser.

De berör alltså i första hand försäljningstillstånden, och inte läkemedlens distributionsvägar eller marknadstillgång. De ger i sig själva inte någon exklusiv rättighet att distribuera ett läkemedel. Licenserna skall vara en garanti, och skall underlätta tillgången till läkemedel i importerande utvecklingsländer.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1167/00

från Nirj Deva (PPE-DE) till rådet

(6 april 2000)

Ämne: Könsspecifika budgetanslag

Enligt artikel 13 i fördraget kan rådet när det gäller diskriminering: vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön.

Kan kommissionen förklara följande avsnitt i den gemensamma ståndpunkten (EG) nr 13/2000(1) av den 16 december 1999:

3. Vid urval, förberedelse, genomförande och utvärdering av verksamheter skall särskild uppmärksamhet ägnas åt kvinnors/flickors och mäns/pojkars könsspecifika roller, kunskap, perspektiv och bidrag vid den hållbara förvaltningen och utnyttjandet av naturresurser?

Kan kommissionen även förklara på vilket sätt den gemensamma ståndpunkten faller inom ramen för skyldigheterna enligt fördraget?

(1) EGT C 64, 6.3.2000, s. 47.

Svar

(10 oktober 2000)

Rådet anser det inte lämpligt att uttala sig i en fråga där beslutsprocessen fortfarande pågår.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2723/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Antal jordbrukare

Kan kommissionen ange antalet personer som arbetade inom jordbruket i varje medlemsstat under vart och ett av de senaste tio åren, och för varje antal ange hur stor del av det totala antalet förvärvsarbetande dessa utgjorde?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2723/00, E-2724/00, E-2725/00, E-2726/00 och E-2728/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(14 september 2000)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1171/00

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(12 april 2000)

Ämne: Bidrag till kärnkraft och förnybara energikällor

Kommissionen uppmanas att svara på frågan (fråga E-2635/99)(1). Framför allt uppmanas kommissionen att i tabellform räkna upp de bidrag som beviljats årligen sedan gemenskapen grundades.

Frågan lydde ursprungligen på följande sätt:

1. Kan kommissionen räkna upp hur mycket bidrag kärnkraft (inbegripet fusion) å ena sidan och förnybara energikällor (sol och vind) å andra sidan erhållit ur Europeiska gemenskapernas sammanlagda budget under de olika budgetposterna sedan gemenskapernas grundande?

2. Om inte, varför kan den inte det?

(1) EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 187.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 juni 2000)

Liksom redan antytts i kommissionens svar på frågeställarens skriftliga fråga E-2635/99(1) kan kommissionen tillhandahålla de uppgifter som frågeställaren efterlyser för perioden 19901999. Dessa uppgifter har nu på begäran delats upp per år och läggs nedan fram i tabellform.

>Plats fÄHor tabell>

(1) EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 187.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1655/00

från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Life-programmet

Tror kommission att man skulle kunna införa bestämmelser i Life-programmet om ekonomiskt stöd till små och medelstora företag som bedriver miljövänlig verksamhet, särskilt de små och medelstora företag som redan bedriver verksamhet och som har för avsikt att arbeta inom skyddade områden (institutioner, parker) där man utan tillstånd har uppfört otillåtna anläggningar avsedda för återvinning?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(4 juli 2000)

Oberoende av om små och medelstora företag bedriver sin verksmhet i skyddade områden, beviljas det inom Life-nature bidrag till projekt som rör bevarandet av naturliga livsmiljöer och arter som är av gemenskapsintresse och i synnerhet till projekt som rör inrättandet av det europeiska nätet Natura 2000.

Små och medelstora företag kan också få bidrag inom ramen för Life-miljö som har som syfte att främja utvecklingen av nyskapande och integrerade metoder och en mer genomgripande miljöpolitik i gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2039/00

från Christa Randzio-Plath (PSE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller mervärdeskatt på vissa elektroniskt tillhandahållna tjänster

Hur stor är enligt kommissionens uppskattning omsättningen av betalda tjänster som en företagare med säte i ett tredje land tillhandahåller en yrkesmässig förbrukare i EU? Hur stor är enligt kommissionens uppfattning omsättningen av betalda tjänster som en företagare med säte i tredje land tillhandahåller en privatperson i EU?

Är det sannolikt att beslutet att ekonomiska aktörer i tredje länder som är verksamma inom elektronisk handel skall registrera sig i en enda medlemsstat skulle kunna leda till ett inflöde av skatteintäkter som inte motsvarar den ekonomiska verksamheten i det berörda landet?

Kan man utesluta att det planerade direktivet genom de ovannämnda bestämmelserna leder till en skattemässig diskriminering av företag med skattemässig hemvist?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

När det gäller den elektroniska handelns betydelse för momsintäkterna är det nödvändigt att poängtera att denna handel fortfarande befinner sig i ett mycket tidigt skede och att skatteintäkterna från den inte är särskilt stora i dagens läge. Detta kommer dock förmodligen att ändra sig inom den närmaste framtiden. Handeln mellan företag, som utgör den absolut största delen av den elektroniska handeln, behandlas enligt principen mottagaren betalar. Vid handel mellan företag och konsumenter, som för närvarande inte är så omfattande, är det försäljaren som momsregistreras.

Det finns därför ingen intäktsmässig anledning till kommissionens förslag(1) om moms på elektronisk handel. Huvudsyftet med förslaget är att få bort den ojämlika beskattning som i nuläget är till nackdel för gemenskapshandeln. Målsättningen är att säkra en skälig och rättvis konkurrens mellan företag i gemenskapen och i tredje land och att det finns klara och tydliga ramar för beskattningen som tar hänsyn till framtida tillväxt.

Kommissionen har därför inte försökt att räkna ut hur mycket avgiftspliktig handel som hittills har bedrivits. Alla uppgifter från tillförlitliga externa källor, i synnerhet från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), bekräftar att de former av elektroniskt levererade tjänster som kommissionens förslag omfattar först nu börjar komma upp i en betydande nivå.

Kommissionen anser att det enda hållbara alternativet är att företag i tredje land registeras på ett enda ställe, i synnerhet för att kraven från Världshandelsorganisationen (WTO) skall kunna uppfyllas. Detta kommer givetvis att fästa uppmärksamheten på att skillnader råder i momssatserna mellan de olika EU-länderna men kommissionen menar att detta endast kommer att visa på behovet av en större anpassning av dessa.

(1) EGT C 30, 5.2.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1526/00

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(12 maj 2000)

Ämne: Global upptrappning av liberaliseringen i textilsektorn

Det förekommer uppgifter om att det skall hållas bilaterala och multilaterala förhandlingar i syfte att påskynda den internationella liberaliseringen av textil- och beklädnadssektorn. Förhandlingarna kommer förmodligen att hållas före 2005, det år då de kvoter som föreskrivs i Marrakesh-avtalet från april 1994 löper ut.

Kan kommissionen besvara följande frågor?

1. I vilket stadium befinner sig dessa förhandlingar?

2. Hur kommer man att gå tillväga för att tillvarata vissa länders intressen, t.ex. Portugals, där textil- och beklädnadssektorn är av stor betydelse, i synnerhet med avseende på sysselsättning och regional utveckling?

3. Vad har det gjorts för undersökningar om effekterna av liberaliseringen av handeln inom textilsektorn i Europeiska unionen och i Portugal, i synnerhet beträffande sysselsättning, skydd av små och medelstora företag, regional utveckling, etc.?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(15 juni 2000)

1. Vid en diskussion mellan den handelsansvarige kommissionsledamoten och företrädare för Euratex den 14 april 2000 i Bryssel om gemenskapens politik för textil- och beklädnadssektorn, gick kommissionen med på att undersöka möjligheterna att genom bilaterala förhandlingar uppnå ett bättre tillträde till marknaden, med tanke på att de kvantitativa restriktionerna enligt WTO:s Marrakesh-avtal kommer att avskaffas. Sådana förhandlingar skulle syfta till ett förbättrat och påtagligt marknadstillträde för export, i utbyte mot möjligheten att öka eller avskaffa kvoter för vissa leverantörsländer, och skulle vara till ömsesidig fördel för både leverantörsländerna och gemenskapen. Kommissionen kommer i detta sammanhang att lägga fram ett förslag till förhandlingsmandat som gör det möjligt att inleda diskussioner med vissa länder utanför gemenskapen.

2. Förhandlingarna kommer att syfta till att förbättra möjligheterna att exportera till tredje land, vilket bör gynna den europeiska industrin, inklusive Portugals. Ett förbättrat marknadstillträde för gemenskapens export syftar till att uppväga eventuella negativa effekter av att ett begränsat antal länder får ökade möjligheter att importera till gemenskapsmarknaden. Alla kvoter kommer att vara avskaffade 2005, och de förbättringar som kan uppnås tillsammans med tredje land som ett resultat av dessa förhandlingar kommer att bestå även efter det att kvoterna löpt ut.

3. En undersökning som gjordes 1995 av kommissionen angående effekterna av liberalisering av handeln efter Marrakesh-avtalet visade att effekterna av liberaliseringen på det stadiet var ganska begränsade. För en mer detaljerad analys av effekterna av liberalisering av handeln hänvisas ledamoten till meddelandet från kommissionen om den internationella utvecklingens effekter på gemenskapens textil- och beklädnadssektor(1).

(1) KOM(95) 447 slutlig.