SKRIFTLIG FRÅGA P-1386/01

från Guido Podestà (PPE-DE) till rådet

(7 maj 2001)

Ämne: Upptrappning av våldet i före detta jugoslaviska republiken Makedonien

Den spiral av våld som albanska extremister har utlöst i före detta jugoslaviska republiken Makedonien (Fyrom) hotar att äventyra stabiliteten i området i den mån att man kan tala om en ny krutdurk på Balkan. Den rädsla som är följden av den albanska minoritetens krav förefaller inte att vara kopplad till kravet på autonomi, utan snarare till skapandet av ett Storalbanien, vilket skulle kunna medföra en ny konflikt i Balkanområdet.

Fyrom drabbades av tunga följder efter kriget i Serbien både ur ekonomisk och social synvinkel, eftersom landet tog emot ett stort antal albanska flyktingar från Kosovo.

Makedonien och EU har dessutom nyligen undertecknat ett stabilitets- och associeringsavtal. Genom detta avtal bekräftas unionens stöd till Makedonien när det gäller landets successiva associering med EU.

Hur ämnar rådet gå tillväga för att göra gränserna till före detta jugoslaviska republiken Makedonien säkrare och förhindra infiltrering av albanska vapen och gerillasoldater?

Vilka åtgärder ämnar unionen vidta i samråd med sina internationella partner för att råda bot på situationen innan den spårar ur?

Anser rådet att man bör uppmana FN:s säkerhetsråd att utfärda ett extra mandat för Kfor-styrkan i Makedonien och således inte enbart begränsa dess insatser till gränskontroll, utan möjliggöra en eventuell insats inom ramen för det mandat som styrkan möjligen kommer att beviljas i enlighet med det som Europaparlamentets talman Nicole Fontaine efterlyste i sitt öppningsanförande vid Europeiska rådet i Stockholm?

Svar

(27 september 2001)

Rådet är djupt oroat över spänningen och våldet som EU vid upprepade tillfällen har fördömt i mycket starka ordalag i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Dessa händelser är farliga provokationer från etniska albanska extremister för att dra in f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i något som kan utvecklas till en omfattande konflikt.

Men det finns ljuspunkter och anledning till hopp: generalsekreteraren/den höge representanten, Javier Solana medverkade, genom sitt starka personliga engagemang och sina många besök i landet alltsedan krisens början, till att få igång dialogen mellan de etniska grupperna, inom den europeiska kommittén med företrädare för alla parter. Den 13 maj bildades slutligen en nationell enhetsregering, där de viktigaste etniska albanska politiska partierna ingår, något som rådet varmt välkomnade som ett viktigt steg på vägen mot närmare samarbete mellan olika etniska grupper i landet. Undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien den 9 april har varit ett viktig redskap i EU:s händer och avtalet kommer även fortsättningsvis att vara ett betydelsefullt instrument för att få regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att uppfylla sina åtaganden.

EU har tydligt framhållit att den nya regeringen snabbt måste visa konkreta resultat, särskilt i frågor som sammanhänger med minoriteternas situation (t.ex. ny albanskspråkig TV-kanal, framsteg när det gäller det albanskspråkiga Sydösteuropa-universitet i Tetovo, snabb återuppbyggnad av hus som skadats vid väpnade sammandrabbningar, osv.). Europeiska unionen kommer att stödja f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ansträngningar i detta syfte. EU anser att konkreta resultat måste uppvisas snarast, för att den politiska processen skall hållas i gång, extremister isoleras och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien föras närmare Europa.

EU:s budskap framfördes klart och tydligt till alla dess samtalspartner av EU:s ministertrojka som besökte Skopje den 16 maj 2001.