ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3587/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(13 december 2002)

Ämne: Förklaring av Galiciens kuster som katastrofområde från EU:s sida efter att Prestige sjunkit

Efter att Prestige sjunkit och efter de sex olyckorna av samma slag som har inträffat i Galicien de senaste åren, vilka gör Galicien till det område som är mest drabbat i världen av dessa tragiska olyckor, och med tanke på de politiska orsaker eller den försumlighet som har varit en förutsättning för dem, avser rådet att förklara Galiciens kuster som ett katastrofområde och avsätta ekonomiska medel och inleda den nödvändiga politiken för att Galiciens ekonomi skall återhämta sig?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 och E-3589/02, E-3625/02 och E-3761/02

(56 maj 2003)

Rådet hänvisar de ärade parlamentsledamöterna till det uttalande som ordförandeskapet på rådets vägnar gjorde om samtliga punkter i deras frågor under Europaparlamentets sammanträdesperiod i december 2002 och även till rådets svar på frågorna H-833/02, H-839/02, H-847/02 och H-871/02 från Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román respektive John Cushnahan vid frågestunden den 15 januari 2003 i Strasbourg.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3427/02

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(2 december 2002)

Ämne: Frosinones användning av medel från programmet Daphne

Under september 2002 lade det italienska finansministeriets övervakningsutskott fram en redogörelse över utnyttjandet av de medel som EU beviljat.

Av denna redogörelse framgår även hur oroväckande långsamt och ineffektivt de lokala myndigheterna arbetar med att bevilja projektstöd. Under 2000 utnyttjades endast två procent av EG-stödet. Även kommissionen har vid ett flertal tillfällen påpekat de lokala myndigheternas otillräckliga utnyttjande av gemenskapsmedlen.

Samtidigt är det vissa lokala myndigheter, såsom Frosinones kommunala myndigheter, som i synnerhet behöver utnyttja gemenskapsmedlen för att bekämpa utnyttjandet av kvinnor och barn.

Mot denna bakgrund tillfrågas kommissionen följande:

1. Har kommunen Frosinone lagt fram några projektförslag för programmet Daphne?

2. Har kommunen Frosinone erhållit något stöd för sina projekt?

3. Har de erhållna medlen utnyttjats?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(22 januari 2003)

Kommunen Frosinone har inte lämnat in några projektförslag till Daphne-programmet sedan 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3590/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Specifika åtgärder från kommissionen för att förebygga och avhjälpa konsekvenserna av havskatastrofer i den oerhört viktiga korridor som passerar den galiciska kusten

Vilka specifika åtgärder har kommissionen tagit för att förebygga och avhjälpa konsekvenserna av havskatastrofer i den oerhört viktiga korridor som passerar den galiciska kusten efter det att flera tragiska olyckor har drabbat Galicien under de senaste åren?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 februari 2003)

Den 3 december 2002(1) lade kommissionen fram ett meddelande om åtgärder som måste vidtas för att öka sjösäkerheten och skydda Europeiska unionens kuster.

Den 6 december 2002 antogs man på rådets transportministermöte slutsatser, där man stödjer kommissionens olika initiativ som syftar till att undvika fler olyckor av denna typ och att åtgärda följderna av den aktuella olyckan.

Kommissionens insats har redan lett till konkreta resultat. Sålunda överlämnades den 20 december 2002 ett förslag till förordning(2) till parlamentet och rådet. Syftet med förordningen är att förbjuda transport av tjockolja med enkelskroviga oljetankfartyg som seglar in till eller avseglar från hamnar i Europeiska unionen, samt att påskynda utbytet av enkelskroviga oljetankfartyg mot dubbelskroviga. Kommissionen har också redan börjat arbeta på en rad nya lagstiftningsåtgärder som särskilt syftar till att tillämpa straffrättsliga påföljder för alla parter dvs. inte enbart fartygsägare, utan också lastägare, klassningssällskapet och alla andra inblandade parter som bär ansvar för en förorening som orsakats genom grov försummelse.

Till detta kommer att kommissionen mer generellt hyser åsikten att sjörätten för närvarande alltför mycket gynnar rätten till fri sjöfart, till förfång för kuststaternas intressen. Kuststaterna måste kunna värja sig mot de risker som uppenbart undermåliga fartyg utgör. I detta sammanhang kommer kommissionen som den aviserat i sitt meddelande av den 3 december 2002 att ta initiativ till en revidering av den internationella havsrättskonventionen.

(1) KOM(2002) 681 slutlig.

(2) KOM(2002) 780 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2561/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(10 september 2002)

Ämne: Harmonisering av finansiella tjänster

Anser kommissionen att det finns någon anledning till att maximal harmonisering, som begränsar medlemsstaternas möjligheter att ställa ytterligare krav när det gäller företagsstyrning och offentlighet, skall tillämpas på bestämmelserna för börsnotering av företag, eller är miniminormer lämpligare i detta fall?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 oktober 2002)

För närvarande hindrar inte gemenskapens lagstiftning medlemsstaterna från att införa fler eller strängare regler för börsnotering av företag. Varken direktiv 2001/34/EG(1) om upptagande av värdepapper till officiell notering eller gemenskapens bolagsrättsliga direktiv innehåller några bestämmelser om maximal harmonisering som parlamentsledamoten hänvisar till.

Detta kommer heller inte att förändras i och med genomförandet av handlingsplanen för finansiella tjänster, som Europeiska rådet efterlyste senast 2005.

Handlingsplanen bereder verkligen väg för nya direktiv på värdepappersområdet. Ett av kommissionens förslag(2) i detta sammanhang syftar till en maximal harmonisering av reglerna för offentliggörande av prospekt. Skälet till detta angreppsätt är att en sådan harmonisering skulle säkerställa att en värdepappersemittent som har fått sitt prospekt godkänt i sin egen medlemsstat med automatik även skall få sitt prospekt godkänt i alla övriga medlemsstater där emittenten vill anskaffa kapital på reglerade marknader (principen om ett standardiserat EU-pass för emittenter). Detta mål stöddes till fullo av parlamentet vid den första behandlingen av förslaget.

Offentliggörande av ett prospekt är emellertid endast ett bland många villkor som skall uppfyllas om värdepapper skall tillåtas tas upp till handel på medlemsstaternas reglerade marknader. Det finns många andra krav i den nationella lagstiftningen eller i reglerna för börshandel, exempelvis företags minsta tillåtna kapital, företagsmeriter, frågor som rör företagsstyrning eller annan information som inte ingår i ett prospekt och som därför inte påverkas av kommissionens förslag.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper, EGT L 184, 6.7.2001.

(2) Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om spridning av prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG, KOM(2002) 460 slutlig (ännu ej offentliggjord i Europeiska gemenskapernas officiella tidning).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2396/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(5 augusti 2002)

Ämne: Samarbete med de iranska myndigheterna för att bekämpa narkotikahandel

Iran är ett av de länder som narkotikahandlare använder som transitland för att transportera tunga droger från länder som Afghanistan och Pakistan till Europeiska unionen. Det iranska huvudkontoret för narkotikaövervakning är av central vikt i kampen mot narkotikatrafiken.

Denna kamp hindras på grund av EU:s vägran att förmedla den senaste tekniken när det gäller mörkersikt som används för att få syn på de personer som illegalt för narkotika över gränsen. Anser Europeiska kommissionen att tillgången till sådan teknik skulle utgöra ett allvarligt hot mot EU:s säkerhet?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(15 oktober 2002)

I kraft av rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden(1) krävs tillstånd för export av vissa (i bilaga I till förordningen förtecknade) civila produkter som kan användas för militära ändamål. Medlemsstaterna får på de villkor som anges i artiklarna 4 och 5 i förordningen göra export av sådana produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I till förordningen avhängig av att exporttillstånd beviljas. Enligt artikel 6 i förordningen skall ett sådant exporttillstånd beviljas av den medlemsstat där exportören är etablerad.

Mörkerseendeglasögon kan anses utgöra produkter som inlemmar sådan teknik som kan användas för militära ändamål. Förordning (EG) nr 1334/2000 är därför tillämplig på medlemsstaternas export av sådana glasögon. Medlemsstaterna får i enlighet med förordningen förbjuda export av sådana glasögon som avses i parlamentsledamotens fråga. Enligt artikel 9 i förordningen skall medlemsstaterna samråda med varandra i de fall då en medlemsstat har vägrat att bevilja tillstånd för export till ett tredje land. Gemenskapens institutioner utfärdar inga exporttillstånd och har ingen befogenhet att göra bedömningar av huruvida medlemsstaters beslut att vägra att bevilja exporttillstånd är lämpliga.

(1) EGT L 159, 30.6.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3693/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Saint Vincent och Grenadinerna

Kan kommissionen avseende Saint Vincent och Grenadinerna sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2084/02

från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen

(12 juli 2002)

Ämne: Utdragna förseningar i samband med adoptionen av barn i Andhra Pradesh (Indien)

I den indiska delstaten Andhra Pradesh pågår ett adoptionsförfarande som omfattar 15 spanska familjer (samt ett antal amerikanska, tyska, italienska, nederländska och belgiska familjer). Förfarandet har stöd i rapporter utarbetade av Unicef som fördömer den osäkra psykiska och fysiska situationen för de barn som omfattas av adoptionerna.

Förhoppningsvis kommer välfärdsministeriet i Andhra Pradesh, som är ansvarigt för adoptionerna, att vilja samarbeta. Den spanska och indiska lagstiftningen rörande internationella adoptioner har följts. Hänsyn måste i det här fallet även tas till att Indien befinner sig i en sorts förstadium till krig med sin granne Pakistan. Finns det någon möjlighet att EU skulle kunna ta upp frågan med den indiske premiärministern, och i förekommande fall med premiärministern i Andhra Pradesh, för att underlätta detta adoptionsförfarande?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(7 augusti 2002)

Kommissionen är medveten om det problem som parlamentsledamoten tar upp gällande förseningarna i adoptionerna av barn i Andhra Pradesh.

År 2001 upplevde Indien en stor adoptionsskandal i flera delstater, nämligen Orissa, Västbengalen, Tamil Nadu och Andhra Pradesh. Skandalen var som störst i Andhra Pradesh och delstatsregeringen beslöt att ovillkorligen hindra adoptionscentrumen från att fortsätta den påstådda barnsmugglingen i Indien och internationellt. The Centre Adoption Resource Agency (CARA) drog tillbaka licenserna från alla de anklagade centrumen och överförde dem till regeringsdrivna centrum. Regeringen i Andra Pradesh har sedan 2001 lagt hinder i vägen för adoptioner för att göra en ingående undersökning och kunna kontrollera situationen. Eftersom CARA, som är det organ som ger det slutliga intyget

om godkännande (No Objection Certificate) vid internationella adoptioner, givit flera intyg till par, trots att uppenbara oegentligheter skett i adoptionsrutinerna har CARA nu ingripit som part i rättegången inför högsta domstolen i Hyderabad, där icke-statliga organisationer och föräldrar gjort anmälningar.

En EU-representation i detta skede skulle vara kontraproduktiv eftersom det kunde ses som en inblandning i rättsväsendets oberoende arbete.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2201/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(22 juli 2002)

Ämne: Underlåtenhet att i praktiken genomföra direktiv 89/48/EEG

Grekiska utexaminerade ingenjörer som redan är medlemmar i tekniska fackorganisationer i EU:s medlemsstater, t.ex. Italien, Tyskland och andra länder, har fått sin yrkestitel godkänd av det grekiska rådet för godkännande av examensbevis från högre utbildning i enlighet med direktiv 89/48/EEG(1). Dessa ingenjörer vill bli medlemmar i den grekiska fackorganisationen TTE, vilket är en förutsättning för att de skall kunna utöva sitt yrke i Grekland och få en försäkring hos sitt försäkringsbolag. Men detta är inte möjligt eftersom det enligt den grekiska lagen 1486/84 krävs mer än yrkesmässig och akademisk likvärdighet för att man skall kunna bli medlem. Trots att det gått två år sedan utfärdandet av presidentdekret 165/2000 om införlivande av direktiv 89/48/EEG i den grekiska lagstiftningen kan dessa ingenjörer därför inte utöva sitt yrke. Tänker kommissionen vidta några åtgärder för att direktivet skall genomföras på ett korrekt sätt och för att grekisk lagstiftning skall anpassas till det?

(1) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 september 2002)

Parlamentsledamotens fråga föranleder följande kommentar:

- Kommissionen är medveten om att det grekiska teknikerförbundet TEE inte beviljar medlemskap till ingenjörer som skaffat sig sina yrkeskvalifikationer i en annan medlemsstat på grundval av det erkännande av yrkesbehörighet som ska tillämpas i enlighet med presidentdekret 165/2000, utan kräver att ingenjörerna ska ha fått sin examenstitel erkänd innan de kan beviljas medlemskap. Detta krav strider mot rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(1) och har bland annat lett till ett överträdelseförfarande mot Grekland på grund av underlåtenhet att införliva och tillämpa direktiv 89/48/EEG.

- Närmare upplysningar om det pågående överträdelseförfarandet, som har föranlett ett motiverat yttrande till Grekland den 1 juli 2002, fås i kommissionens svar på skriftlig fråga E-1691/02 från M. Papayannakis(2).

(1) EGT L 19, 24.1.1989.

(2) EGT C 301 E, 5.12.2002, s. 210.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3508/02

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Inga garantier för Fiatanställda i motsats till Opelanställda

Företaget Fiat Auto kommer ytterst sannolikt att tas över av General Motors. I så fall inlemmas det med Opelkoncernen.

Till skillnad från det som arbetstagarna vid Fiat riskerar att råka ut för har de tyska fackförbunden nyligen ingått ett avtal med Opel, och de tyska arbetstagarna är skyddade mot följderna av den pågående krisen inom bilindustrin, eftersom deras arbetsplatser enligt avtalet garanteras för de nästa åren.

Känner kommissionen till detta avtal?

Anser kommissionen inte att de Fiatanställda riskerar att förfördelas av General Motors-gruppen om den turinska koncernen säljer företaget?

Anser kommissionen inte att ett eventuellt stort antal uppsägningar inom den italienska bilsektorn skulle få allvarliga följder, dvs. att den tekniska och produktionsrelaterade kompetens som finns hos industrianställda, tjänstemän och chefer inom Fiat och som beundras överallt i världen går förlorad?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(22 januari 2003)

Kommissionen känner till de avtal som slutits inom General Motors-gruppen gällande Opel, bland annat de som ingåtts med gruppens europeiska företagsråd. Dessa avtal syftar både till att säkra arbetstillfällena inom gruppen och att bevara dess konkurrenskraft. De utgör ett utmärkt exempel på god praxis i fråga om hur omstruktureringar och förberedelser för förändringar ska administreras.

Kommissionen hoppas dessutom att sådan praxis ska tjäna som inspiration för arbetsmarknadsparterna när de behandlar ämnet omstruktureringar, mot bakgrund av det samråd som kommissionen anordnade i januari 2002.

Kommissionen förväntar sig även att man bygger vidare på denna goda praxis till fördel för alla som ingår i gruppen, så att Fiat-gruppens värdefulla mänskliga kapital bevaras på bästa möjliga sätt och så att de sociala konsekvenserna av varje omstrukturering som visar sig nödvändig blir så små som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2954/02

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Kommissionens konton hos affärsbanker

Det framgår av svaret på min skriftliga fråga E-1851/02(1) att kommissionen i varje medlemsstat har bankkonton hos minst en affärsbank för att kunna göra utbetalningar till mottagare vars bankkonton finns i den berörda medlemsstaten.

Dessa banker har enligt kommissionen valts ut genom ett offentligt anbudsförfarande och förelagts rådgivande kommittén för upphandling och avtal, även om detta inte hade varit nödvändigt med tanke på beloppsgränsen (till följd av låga avgifter). Av kommissionens översikt framgår att de flesta avtalen ingicks under 1998.

1. Kan kommissionen ange för vilken tidsperiod avtalen ingåtts?

2. Kan kommissionen ange med vilka banker man sedan tidigare hade avtal, som enbart förlängdes eller förnyades?

3. Kan kommissionen för varje enskilt land ange hur många banker som lämnat in anbud i samband med detta förfarande?

4. Kan kommissionen ange varför man när det gäller Belgien, Italien och Sverige ingått avtal med flera banker i stället för att koncentrera samarbetet till en enda partner?

(1) Se s. 24.

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(13 december 2002)

1. Avtalen slöts för ett år, och de förlängs automatiskt upp till fem år, om de inte sägs upp.

2. Inga avtal har förnyats eller förlängts att gälla för mer än fem år. När femårsperioden närmar sig sitt slut, eller tidigare om avtalet sägs upp, görs ett nytt anbudsförfarande.

Ibland är det den bank vars avtal har löpt ut som tilldelas det nya avtalet efter anbudsförfarandet.

Bland de banker som det hänvisas till i punkt 3 i ledamotens skriftliga fråga E-1851/02 har följande banker även tilldelats det tidigare avtalet:

>Plats fÄHor tabell>

Bankernas beteckning är de nu gällande namnen, efter flera sammanslagningar. Det är alltså inte nödvändigtvis samma namn som i de tidigare avtalen.

På samma sätt har sedan svaret gavs på den skriftliga frågan E-1851/02, har de avtal som det hänvisas till i punkt 3 i frågan med Nordea Bank Danmark A/S och Banque Fédérative du Crédit Mutuel nu löpt ut och nya avtal har tilldelats efter anbudsförfaranden. De nya avtalen tilldelades samma banker: Nordea Bank Danmark A/S och Banque Fédérative du Crédit Mutuel.

3. I nedanstående tabell återfinns de begärda uppgifterna:

>Plats fÄHor tabell>

4. Före 1999 gjordes olika anbudsförfaranden för avtal i ecu och nationella valutor. I en del länder fick samma bank båda avtalen och i andra länder tilldelades en bank ecu-avtalet och en annan avtalet i nationell valuta. Det var fallet i Italien och Sverige.

I Belgien tilldelades avtal mer än en bank på grund av det stora antalet betalningar, både genom överföringar och kontakt för förskott i samband med tjänsteresor, som görs i landet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3642/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Fängslande av Apostolos Magouras

Sedan tio dagar tillbaka hålls kaptenen för oljetankern Prestige, Apostolos Magouras, i fängsligt förvar i Spanien. Enligt tidningsartiklar har inga offentliga anklagelser riktats mot honom, förutom att han underlåtit att lyda order, men det har inte klargjorts vem som skulle ha gett dessa order och vad de inneburit.

De spanska myndigheterna tillåter inte heller att fången tar emot besök av de representanter från Bahamas (under vars flagg fartyget seglade) som befinner sig i Spanien för att höra honom.

Tänker kommissionen begära att den spanska regeringen ser till att kaptenen på Prestige får komma i åtnjutande av de demokratiska rättigheter som han f.n. är berövad?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(20 januari 2003)

De spanska myndigheternas kvarhållande av Apostolos Mangouras måste anses vara en fråga om upprätthållande av lag och ordning och skydd av den inre säkerheten. Enligt artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen är medlemsstaterna ansvariga för vilka åtgärder som skall vidtas för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Kommissionen är därför inte behörig att ingripa i enskilda fall som behandlas av medlemsstaternas behöriga myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3706/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Sydafrika

Kan kommissionen avseende Sydafrika ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.