SKRIFTLIG FRÅGA E-1936/98

från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen

(18 juni 1998)

Angående: Lättnader för personer med konstnärliga yrken

Det händer ofta att personer med konstnärliga yrken saknar sysselsättning under längre perioder och inte syns i tv, vilket leder till att de blir mindre kända, förlorar i prestige och även drabbas hårt ur ekonomiskt hänseende. Den italienska staten har ratificerat en internationell konvention om skydd av skapande eller uttolkande konstnärer, skivproducenter och organ för spridning av radioprogram.

Alla personer som arbetar inom olika konstnärliga yrken och är erkända inom detta yrke, även om de inte är populära, bör få möjlighet att framträda i tv-program. Mot bakgrund av detta ombeds kommissionen att svara på följande:

1. Finns det direktiv eller dokument från kommissionen i vilka denna fråga behandlas?

2. Vore det inte lämpligt att föreslå särskilt stöd för spridning av kultur och konst med hänsyn till arbetslösheten på detta område?

3. Vore det inte lämpligt att föreslå särskilda åtgärder för att underlätta integrering eller återintegrering på arbetsmarknaden av personer som är verksamma inom konstnärliga yrken?

4. Kan kommissionen ge ett allmänt omdöme i denna fråga?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(30 juli 1998)

Kultursektorn - och personer med konstnärliga yrken i synnerhet - kan dra nytta av att den inre marknaden skapats och av att den fungerar väl. Det gäller främst reglerna om etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster och personer. Gemenskapen har även mer direkt bidragit till att skydda konstnärer genom att anta lagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter som ger en hög skyddsnivå. Parlamentsledamoten hänvisas till de direktiv som hittills antagits och de förslag till direktiv som lagts fram (Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser(1); rådets direktiv 93/98/EEG av den 29 oktober 1993 om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter; rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel; rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området; rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram; ett nytt förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt)(2) som är under behandling i rådet och parlamentet och ett ändrat förslag(3) som snart kommer att antas av kommissionen. Förslaget går ut på att ge konstnärer rätt till ekonomisk ersättning vid vidareförsäljning av deras originalkonstverk av offentliga auktionsförrättare, av auktionshus eller vid annan yrkesmässig vidareförsäljning. Vidare har ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället(4) nyligen antagits av kommissionen och överlämnats till rådet och parlamentet för slutligt antagande.).

Dessutom gynnas konstnärer av projekt inom ramen för de gemenskapens kulturprogram som antagits med stöd av artikel 128 i EG-fördraget (gemenskapens insatser på kulturområdet). Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens meddelande till parlamentet, rådet och Regionkommittén om Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004)(5).

Statligt stöd till kulturen är tillåtet genom ett undantag i artikel 92.3 d i EG-fördraget och underkastat kommissionens övervakning. Dessa nationella stöd skapar direkt eller indirekt sysselsättning för konstnärer.

Kommissionen vill påminna parlamentsledamoten om de begränsningar för gemenskapens insatser på kulturområdet som är inskrivna i EG-fördraget och om subsidiaritetsprincipen. Av dem följer att det i allmänhet är lämpligast att vidta åtgärder på nationell nivå.

(1) EGT L 77, 27.3.1996; EGT L 290, 24.11.1993, svensk specialutgåva område 13, volym 25, s. 75; EGT L 248, 6.10.1993, svensk specialutgåva område 13, volym 25, s. 33; EGT L 346, 27.11.1992, ej offentliggjort på svenska; EGT L 122, 17.5.1991, svensk specialutgåva område 17, volym 1, s. 111.

(2) EGT C 178, 21.6.1996.

(3) EGT C 125, 23.4.1998.

(4) EGT C 108, 7.4.1998.

(5) KOM(98) 266 slutlig.