SKRIFTLIG FRÅGA E-1942/00

från Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till rådet

(19 juni 2000)

Ämne: Fallet Adnan Oktar

Den icke-statliga organisationen Science Research Foundation har varit aktiv i Istanbul sedan 1990, då den bildades enligt gällande lagstiftning (lagarna 743 och 930). Adnan Oktar var organisationens hedersordförande. Han arresterades den 12 november 1999, tillsammans med 90 andra personer, och är fortfarande fängslad i väntan på rättegång. Ett stort polisingripande genomfördes vid tretiden på natten i 48 bostäder, vilket ledde till att Adnan Oktar och de andra personerna arresterades. Enligt den information vi har tillgång till förekom flera kränkningar av de mänskliga rättigheterna i samband med polisingripandet och det förekom våld under och efter arresteringarna. Polisen har misstankar om att den icke-statliga organisationen är kriminell. Adnan Oktar har tidigare blivit anklagad vid två tillfällen, men han har friats vid båda tillfällena. Rättegången mot Adnan Oktar har för närvarande kommit igång. I samband med de första förhören den 7 april 2000 krävde den offentliga åklagaren att de tidigare medlemmarna av organisationen skulle friges, eftersom det över huvud taget inte fanns några bevis. Den andra förhörsomgången kommer att hållas den 2 juni 2000.

Mot bakgrund av att Turkiet har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen vill jag veta om rådet känner till fallet? Vilka åtgärder avser rådet att vidta, om det anser att fallet utgör ett brott mot de mänskliga rättigheterna, för att förhindra att liknande fall inträffar i framtiden?

Svar

(23 oktober 2000)

Företrädare för Science Research Foundation har också kontaktat rådet och dess medlemmar och underrättat dem om att Adnan Oktar har anhållits.

Enligt vissa turkiska tidningar har Adnan Oktar anklagats för utpressning. Rådet har inga uppgifter om eller bevis på att det förekom flera kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Enligt de uppgifter rådet erhållit pågår rättegången mot Adnan Oktar. Under sådana omständigheter anser rådet det inte lämpligt att uttala sig om detta särskilda fall.

Allmänt sett grundar sig Europeiska unionens inställning till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Turkiet på slutsatserna från Europeiska rådet i Helsingfors, där Turkiet erkändes som en kandidatstat som är förutbestämd att ansluta sig till unionen på grundval av samma kriterier som tillämpas för de övriga kandidatstaterna, inbegripet respekten för de mänskliga rättigheterna.

EU har gjort klart för de turkiska myndigheterna att framsteg på området mänskliga rättigheter är en nödvändig förutsättning för inledandet av förhandlingar om anslutning. Turkiet är medvetet om detta och har inlett en reformprocess i syfte att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Rådet gläder sig över detta och kommer att stödja den turkiska regeringens strävanden att förbättra situationen för alla turkiska medborgare när det gäller de mänskliga rättigheterna.

Inom anslutningspartnerskapet kommer rådet att fastställa de prioriteringar som förberedelserna för anslutningen måste koncentreras på, inbegripet prioriteringar när det gäller de mänskliga rättigheterna. I detta sammanhang betonar rådet vikten av att inte endast ändra den nationella lagstiftningen utan även genomföra och tillämpa den på ett korrekt sätt.

Samtidigt kommer rådet även i fortsättningen att noggrant följa situationen i Turkiet och vid behov ta upp enskilda fall direkt med de turkiska myndigheterna.