SKRIFTLIG FRÅGA E-2403/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(21 augusti 2001)

Ämne: De konsekvenser som en omfattande genetisk undersökning på Island har för skyddet av privatlivet och patienternas rättigheter inom EU

1. Vilka är konsekvenserna av den i ett antal tidigare frågor anförda isländska bestämmelsen om att deltagandet i en omfattande genetisk undersökning görs till ett villkor för samarbetsavtalen mellan Island och EU?

2. Används isländska uppgifter av företag i EU:s medlemsstater? Om så är fallet, av vilka företag?

3. Förväntar sig kommissionen att företag kommer att utöva påtryckningar för att den isländska modellen skall användas i Europeiska unionens medlemsstater?

4. Förväntar sig kommissionen att vissa medlemsstater kommer att gå med på de önskemål som avses i punkt 3? Betraktar kommissionen denna möjlighet som negativ eller positiv?

5. Hur tänker kommissionen förhindra att privata medicinska centra använder de insamlade personuppgifterna på ett felaktigt sätt genom att överlämna dem till intresserade kommersiella företag, exempelvis försäkringsbolag, som sålunda kan utestänga personer med ökade hälsorisker och deras efterkommande från försäkringstäckning eller kräva högre premier av dessa personer?

6. Hur garanteras i den aktuella gemenskapslagstiftningen skyddet av privatlivet mot de faror som avses i punkt 5?

7. Kommer kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra missbruk av det isländska systemet inom EU?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorn E-2402/01 och E-2403/01ingivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 oktober 2001)

Direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter införlivas i fördraget om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (hädanefter EES) genom beslut nr 83/1999 av Gemensamma EES-kommittén. Detta betyder att medlemsstaterna i EES d.v.s. de 15 medlemsstaterna i Europeiska unionen samt Island, Liechtenstein och Norge är skyldiga att genomföra de lagar, föreskrifter och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att de skall följa detta direktiv. Å andra sidan kan medlemsstaterna i EES när det gäller behandling av dessa uppgifter varken begränsa eller förbjuda fri rörlighet för personuppgifter inbördes mellan staterna med hänvisning till skyddet av personers grundläggande rättigheter, särskilt deras privatliv.

Det är EFTA:s övervakningsmyndighet som har till uppgift att sörja för att staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), nämligen Island, Liechtenstein och Norge, uppfyller sina skyldigheter enligt EES-avtalet. Kommissionen planerar att begära att EFTA:s övervakningsmyndighet skall lämna kompletterande uppgifter om hur direktiv 95/46/EG har införlivats i den nationella lagstiftningen på Island enligt de förfaranden som fastställs i EES-fördraget.

Enligt reglerna i EES-fördraget skall för övrigt isländska lagar som antas på området anmälas till EFTA:s övervakningsmyndighet och inte till kommissionen. Kommissionen känner dock till såväl lagen från december 1998 om vårdsektorns databanker som den licens som beviljats företaget DECODE.

Enligt de uppgifter som kommissionen fått, bör de uppgifter som behandlas av företaget DECODE kunna sägas motsvara definitionen av personuppgifter i direktiv 95/46/EG. Många av de behandlade uppgifterna måste dessutom definieras som uppgifter rörande hälsa, och åtnjuter därmed särskilt skydd i enlighet med samma direktiv. Behandling av sådana uppgifter är i princip förbjuden men kan tillåtas om de berörda personerna har gett sitt uttryckliga samtycke till detta. Enligt de uppgifter kommissionen förfogar över, utför företaget DECODE inte sin uppgiftsbehandling på en sådan grundval. Under alla omständigheter vill kommissionen framhålla att själva begreppet samtycke är problematiskt när det gäller genetiska uppgifter. Typiskt för sådana är ju att de innehåller information inte bara om den berörda personen utan också om de personer som tillhör samma genetiska linje.

Enligt direktiv 95/46/EG är det även tillåtet att behandla uppgifter rörande hälsa i andra sammanhang, särskilt om en medlemsstats lagstiftning innehåller bestämmelser som grundar sig på viktiga samhällsintressen, dock under förutsättning att nödvändiga garantier kan ges. Dessutom är det enligt detta direktiv endast tillåtet att återanvända uppgifter som samlats in för andra, bestämda ändamål i vetenskapligt eller statistiskt syfte om medlemsstaterna lämnar nödvändiga garantier. Kommissionen har dock inte tillräckliga uppgifter för att riktigt kunna bedöma de garantier som givits när det gäller behandlingen av de berörda uppgifterna.

Kommissionen vill även understryka att samtliga förpliktelser och rättigheter som följer av direktiv 95/46/EG gäller sådan uppgiftsbehandling, särskilt förpliktelsen att behandla personuppgifterna respektfullt och lagligt, att begränsa de uppgifter som behandlas till vad som är adekvat och rimligt så att de inte motsvarar mer än vad som krävs för att målen skall uppfyllas, att informera de berörda härom, att ge dem rätt att få insyn i uppgifterna och eventuellt rätta dem, att garantera säkerheten när det gäller uppgifterna, att inte fatta individuella beslut som påverkar en person på grundval av en enda adb-behandling och att följa bestämmelserna om uppgiftsflöde över gränserna.

Kommissionen vill i detta sammanhang påminna om den förklaring som kommissionsledamoterna avgav rörande personuppgifter vid sitt möte i Santiago de Compostela den 1820 september 1998. De förklarade sig då mycket oroade över det som vid denna tidpunkt ännu bara var ett förslag, och uppmanade den isländska regeringen att omarbeta förslaget med tanke på skyddet av personuppgifter.

Kommissionen vill vidare nämna att tystnadsplikten gäller i alla EU-stater och sätter mycket snäva gränser för hur medicinska uppgifter kan användas när det gäller andra syften än rent medicinska.

Dessutom vill kommissionen påpeka att i artikel 3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanteras alla personers fysiska och mentala integritet, att i artiklarna 7 och 8 erkänns alla individers rätt till respekt för privat- och familjeliv och rätt till skydd av personuppgifter och att i artikel 21 förbjuds all diskriminering på grundval av genetiska särdrag.

När det slutligen rör en eventuell användning av de isländska uppgifterna av företag i medlemsstaterna, förfogar inte kommissionen över några konkreta upplysningar. Den kan heller inte uttala sig om vilka risker eller möjligheter som finns, att en medlemsstat skall bevilja en önskan från ett privat företag om att få tillgång till uppgifter motsvarande de som företaget DECODE förfogar över. Men om en medlemsstat skulle anta en lagstiftning som liknade den isländska lagen från 1998, skulle kommissionen företa en utvärdering av dess förenlighet med gemenskapsreglerna, särskilt när det gäller skyddet av personuppgifter. I detta fall skulle kommissionen höra den oberoende arbetsgrupp för skydd av personuppgifter som inrättas genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, och i denna arbetsgrupp deltar kommissionsledamoterna med ansvar för uppgiftsskydd.