ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1503/03

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(5 maj 2003)

Ämne: Försäkring enligt stjärntecken

Det franska försäkringsbolaget L'Equité, som hör till gruppen Generali, har lanserat ett märkvärdigt projekt på försök. De som tecknar en bilförsäkring i detta bolag kan räkna med att få rabatt på premien om de är födda i lejonets, kräftans eller vattumannens tecken. De som är födda i tvillingens, vågens eller jungfruns tecken får däremot betala extra. Enligt försäkringsbolaget råkar de sistnämnda ut för flera olyckor.

Känner kommissionen till vad L'Equité har tagit sig för och hur ser kommissionen på detta?

Får försäkringsbolag placera sina kunder i olika kategorier beroende på vilket stjärntecken de är födda i?

Om inte: vad tänker kommissionen i så fall vidta för åtgärder mot detta?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 juni 2003)

Enligt den information som kommissionen fått har det försäkringsbolag som parlamentsledamoten nämner verkligen lanserat en bilförsäkring, vars utformning är kopplad till försäkringstagarens stjärntecken. Uppenbarligen beräknas premierna på traditionellt sätt, och inslaget om stjärntecken används huvudsakligen i reklamsyfte. Enligt uppgift har initiativet inte rönt någon framgång (endast 300 sådana försäkringskontrakt har hittills slutits) och försäkringsgivaren överväger att dra in produkten inom kort.

Kommissionen anser att försäkringsbranschens metoder för att bedöma risker på en effektiv marknad på intet vis bör ersättas av eller bygga på astrologiska kriterier. Dock bör det noteras att gemenskapens lagstiftning för finansiella tjänster i allmänhet och försäkringar i synnerhet bygger på principen om fri prissättning. Försäkringsbolagen bör fritt kunna bedöma riskerna och fastställa sina premier på en konkurrensutsatt marknad, i enlighet med gemenskapens lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1870/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(6 juni 2003)

Ämne: Säkerheter

Kan kommissionen, mot bakgrund av diskussionerna om förslaget till direktiv om konsumentkrediter, offentliggöra sina egna eller oberoende beräkningar av hur lång tid processen med att driva in förfallna konsumentfordringar i genomsnitt tar i varje medlemsstat? Kan kommissionen även ange hur stor andel av sådana fordringar som i genomsnitt drivs in för långivarens räkning?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1870/03 och E-1871/03ingivet av David Byrne för kommissionen

(15 juli 2003)

Svårigheterna att driva in fordringar kan utgöra ett reellt hinder för kreditgivning till kunder i utlandet. Det föreslagna direktivet om konsumentkrediter(1) rör dock huvudsakligen bestämmelser för avtal om konsumentkredit. Det avser inte att harmonisera allmänna indrivningsförfaranden eller nationella verkställighetsförfaranden för fordringar. Därför har kommissionen för närvarande inga planer på att utföra sådana beräkningar som föreslås av frågeställaren.

Eftersom flertalet obetalda skulder som gäller konsumentkrediter utgör obestridda fordringar, tog kommissionen upp denna fråga i 2002 års förslag till rådets förordning om obestridda fordringar(2).

Dessutom utfärdade kommissionen under 2002 en grönbok för att skapa ett enhetligt och harmoniserat europeiskt betalningsföreläggande(3). Syftet är att skapa ett särskilt och snabbt förfarande för handläggningen av obestridda fordringar för samtliga medlemsstater. Samrådet om grönboken avslutades den 31 maj 2003 och den 26 juni anordnades en offentlig utfrågning i Bryssel(4). Resultatet av denna är under granskning.

(1) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter, EGT C 331 E, 31.12.2002.

(2) Förslag till rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, EGT C 203 E, 27.8.2002.

(3) KOM(2002) 746 slutlig.

(4) Bâtiment Charlemagne Rue de la Loi, 170 1040 Bryssel Anmälningsblankett: http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/docs/regis_form_260603_en.doc.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0032/03

från Terence Wynn (PSE) till kommissionen

(21 januari 2003)

Ämne: Tullmyndigheter

Svaret på min fråga E-3264/02(1) är otydligt. Har tullmyndigheterna på Palmas flygplats rätt att beslagta cigaretter från utrikesresande när cigaretterna köpts inklusive moms? Jag tolkar det svar som gavs som ett nej stämmer det?

(1) Se s. 44.

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Principen om fri rörlighet för varor, som är en hörnsten av den inre marknaden, innebär att enskilda personer skall ha rätt att fritt överföra beskattade tobaksprodukter från en medlemsstat till en annan.

Inte desto mindre kan det finnas situationer då det kan vara berättigat för myndigheterna i en medlemsstat att ingripa i fråga om rörligheten för varor, t.ex. i fall av eventuellt skattebedrägeri eller andra oegentligheter. Huruvida sådana åtgärder är förenliga med gemenskapslagstiftningen måste emellertid bedömas mot bakgrund av omständigheterna i varje enskilt fall.

Kommissionen undersöker för närvarande klagomål rörande tobak som beslagtagits i Spanien hos resenärer som varit på väg att lämna landet. När dessa undersökningar har avslutats kommer parlamentsledamoten givetvis att underrättas om resultatet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1704/03

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(22 maj 2003)

Ämne: Solidaritet bland ungdomar i gemenskapen

Ungdomar i Spanien och andra medlemsstater och kandidatländer har föregått med exempel på solidaritet för att minska skadeverkningarna av den miljökatastrof som förorsakats av oljetankern Prestiges undergång. Detta kan tjäna som exempel på att Europas ungdom gjort frivilligarbetet till en del av sin föreställningsvärld och kan spela en viktig roll innan nödsituationer och katastrofer inträffar. Fastän ungdomspolitiken faller inom medlemsstaternas behörighetsområde har det i själva verket gjorts stora framsteg i riktning mot mer enhetliga kriterier med hjälp av den öppna samordningsmetoden.

Avser kommissionen också utöver programmet Ungdom verka för att det skapas stödinstrument för ungdo mars frivilligverksamhet i gemenskapen, till stöd för de ungas medverkan i arbetet för gemensamma mål, till exempel i form av samarbete vid katastrofer?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(27 juni 2003)

Redan nu förfogar unionen över ett instrument för stöd till ungdomarnas volontärverksamhet, nämligen Europeiska volontärtjänsten (EVT) i programmet Ungdom (20002006). Tack vare detta kan ungdomarna verka på olika områden, exempelvis inom samhälle eller miljö, och samtidigt förvärva kunskaper via en pedagogisk handledning. Ungefär 3 500 unga volontärer deltar varje år i EVT.

Under vissa omständigheter är det möjligt för ungdomar att via EVT delta individuellt i solidaritetsinsatser vid katastrofer. Programmet är dock inte anpassat till snabba, kollektiva och effektiva insatser vid ekologiska eller humanitära kriser.

Av denna anledning undersöker kommissionen hur EVT kan ändras och förbättras i samband med att man utarbetar den nya omgång program som ska starta 2007.

Europeiska konventet har föreslagit att man inrättar en kår av unga europeiska volontärer för humanitärt bistånd. Om detta förslag bekräftas kommer kommissionen att undersöka införandet av denna nya tjänst och dess koppling till EVT.

Inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet som kommissionen föreslår i vitboken Nya insatser för Europas ungdom(1), vilken antogs av rådet i dess resolution av den 27 juni 2002(2), kommer kommissionen dessutom att under 2004 föreslå målsättningar för att stärka ungdomarnas volontärverksamhet som helhet.

(1) KOM(2001) 681 slutlig.

(2) EGT C 168, 13.7.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1672/03

från Ian Hudghton (Verts/ALE) till kommissionen

(13 maj 2003)

Ämne: Amnesiframkallande skaldjursgift (ASP) i kammusslor kontrollsystemet som tillämpas i Frankrike

Hurdan information finns tillgänglig hos behöriga myndigheter i Frankrike gällande testning för ASP i kammusslor sedan 1998?

Vilken är omfattningen av denna information?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att garantera att det franska kontrollsystemet har varit tillräckligt sedan införandet av rådets direktiv 91/492/EEG(1) som ändrat?

(1) EGT L 268, 24.9.1991, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(6 juni 2003)

Den senaste rapporten om en inspektion som gjordes i Frankrike från den 15 till den 29 oktober 2001 för att bedöma genomförandet av rådets direktiv 91/492/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och utsläppande på marknaden av levande tvåskaliga mollusker publiceras på EU:s webbplats (http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/index_en.html).

I rapporten belyses några allmänna brister när det gäller kontrollen av biotoxiner. Man rapporterade dock inga större problem när det gäller testning av ASP i kammusslor.

Trots det kommer kommissionen att kontakta de franska myndigheterna för att få mer information i denna fråga.

Kommissionen kommer att informera parlamentsledamoten så snart de franska myndigheterna har svarat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0792/03

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(14 mars 2003)

Ämne: Användning av termen euro och av EU-symboler

Det har uppmärksammats att termen euro används som förled i namn på många olika företag, produkter och inrättningar i ett flertal europeiska länder (inom och utom EU), och likadant är det med olika EU-symboler (stjärnorna, flaggan m.m.). Detta skänker utan tvekan glans åt de berörda företagen men väcker samtidigt frågan om huruvida bruket kräver officiellt tillstånd, för att undvika en trivialisering av unionens symboler.

Behöver företag och privatpersoner officiellt tillstånd för att använda termen euro i ordsammansättningar och för att utnyttja unionens olika emblem? Om så är fallet vill jag veta följande: Vilka förfaranden gäller, när har dessa tillstånd utfärdats och av vilken EU-instans? Planeras det straffåtgärder mot dem som utan tillstånd utnyttjar unionens ord och symboler, och i vilka fall är detta aktuellt?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(15 maj 2003)

Enligt den information som kommissionen förfogar över finns ingen upphovsrätt för förledet euro eller ordet eurocent i medlemsstaternas rättssystem.

Symbolen för euron, har utformats av kommissionens avdelningar. Följaktligen tillhör upphovsrätten för euro-symbolen Europeiska gemenskapen, som i dessa sammanhang representeras av kommissionen. Kommissionen invänder dock inte mot användandet av euro-symbolen, utan uppmuntrar snarast till det, men tillåter ingen exklusiv användning av någon part(1).

I detta sammanhang vill kommissionen också peka på att den inte har behörighet att tillåta någon som helst användning av EUR-symbolen. Kommissionen vill uppmuntra till att den används som valutasymbol. All annan användning måste bedömas från fall till fall, och särskild hänsyn skall tas till eventuella överträdelser av tredje parts rättigheter, till exempel varumärkesrätt i ett identiskt eller förvillande likt tecken.

Användning av Europaemblemet: enligt vad som överenskommits mellan Europarådet och kommissionen kan Europaemblemet användas av tredje part så länge som det inte

- skapar sammanblandning mellan användaren och unionen eller Europarådet,

- är knutet till mål eller verksamheter som är oförenliga med principerna och målen för unionen eller Europarådet.

Tillåtelse att använda Europaemblemet ger ingen exklusiv rätt: det är inte tillåtet att tillägna sig detta emblem eller något annat märke eller någon annan logotyp av liknande slag, vare sig genom registrering eller på annat sätt.

Generalsekretariatet står till förfogande för berörda för att undersöka konkreta projekt och kontrollera om de är förenliga med kriterierna ovan.

Det finns inga begränsningar för användningen av ordet europeisk. Kombinationerna Europeiska gemenskapen, Ekonomiska europeiska gemenskapen och förkortningarna (EG, EEG osv.) på de olika språken skyddas genom artikel 6b i Pariskonventionen.

(1) Kommissionens meddelande KOM(1997) 418 av den 23 juli 1997 om användningen av eurosymbolen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1196/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Massas utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2044/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(19 juni 2003)

Ämne: Små och medelstora företag

Företag som ägs till mer än 25 procent av universitet omfattas inte av definitionen på små och medelstora företag. Detta har lett till att sådana företag inte kan få stöd och bidrag som andra högteknologiska företag som håller på att etablera sig får, såsom SMART-stödet, och företagen kan inte heller delta i LINK- och TCS-projekt.

Kan kommissionen bekräfta eller ange om definitionen av små och medelstora företag kommer att ändras inom en snar framtid så att universitetsföretag även kan få den här typen av stöd? Om så är fallet, kan kommissionen ange när ändringen kommer att ske?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(10 juli 2003)

Kommissionen kan bekräfta att den antog en rekommendation den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag(1). Genom denna kan också företag som till mer än 25 % ägs av universitet eller forskningscentra utan vinstsyfte klassificeras som små- och medelstora företag på vissa villor, och därmed lättare få tillgång till stöd som riktar sig till små- och medelstora företag.

Villkoren finns angivna i artikel 3 i bilagan till rekommendationen. Närmare upplysningar finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/index_en.htm.

(1) EGT L 124, 20.5.2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0835/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Frosinones kommuns utnyttjande av medel från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och hållbar utveckling samt satsningarna på utbildning och information om miljöproblem

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets tillsynsmyndighet en utgiftsredovisning för de medel som ställts till förfogande av Europeiska unionen.

Av denna studie framgår även på ett mycket oroväckande sätt hur långsamt och ineffektivt vissa lokala myndigheter handlägger tilldelningen av projekt.

Även Europeiska kommissionen har vid ett flertal tillfällen framfört liknande varningar om att de lokala myndigheterna inte har utnyttjat de europeiska medlen i tillräcklig omfattning.

Mot bakgrund av att särskilt vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, är i stort behov av att utnyttja europeiska medel för att skydda och värna miljön, önskar jag att kommissionen lämnar upplysningar om följande:

1. Har Frosinones kommun inkommit med förslag till projekt inom ramen för programmen Life III, femte handlingsprogrammet för miljön och hållbar utveckling samt satsningarna på utbildning och information om miljöproblem?

2. Har man mottagit finansiering för sådana projekt?

3. Har dessa medel utnyttjats?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1051/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Maceratas utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Macerata, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Macerata lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Macerata beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0974/03

från David Bowe (PSE) till rådet

(26 mars 2003)

Ämne: Falungong

Hongkongs regering har meddelat att den kommer att göra betydande eftergifter i samband med genomförandet av den kontroversiella lagen mot uppvigling (artikel 23 i lagstiftningen), till följd av den utbredda oro som spridit sig hos allmänheten över eventuella inskränkningar av de grundläggande friheterna på territoriet. Vad planerar rådet att göra för att övervaka utvecklingen i Hongkong och se till att begränsningar av religions- och trosfriheten i Kina löpande tas upp på dagordningen för dialogen mellan EU och Kina om de mänskliga rättigheterna?

Svar

(22 juli 2003)

Rådet erinrar om att EU i alla möten för politisk dialog med Kina framhåller vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive religions- och trosfrihet. EU kommer att fortsätta att göra detta så ofta möjlighet erbjuds. Vid varje tillfälle till dialog med Kina om de mänskliga rättigheterna uppmanar EU de kinesiska myndigheterna att respektera falungong-anhängarnas mänskliga rättigheter. Dessutom följer EU:s beskickningschefer i Peking och i Hongkong mycket noga utvecklingen på de mänskliga rättigheternas område.

Den 15 april 2003 gjorde EU ett uttalande om artikel 23 i Hongkongs grundlag.

Europeiska unionen kommer att även fortsättningsvis noga följa denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0826/03

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Europeiska kommissionens arbetsgrupp för enklare företagsvillkor

Kan kommissionen ange utgifterna för dess arbetsgrupp för enklare företagsvillkor, vilken verkat från oktober 1997 till april 1998, samt lönerna för medlemmarna i denna grupp?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(5 maj 2003)

Medlemmarna i arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST-gruppen) vilken verkade mellan oktober 1997 och april 1998 fick ingen lön, men däremot ersättning för resekostnader och ett traktamente på högst 221,84 ecu per dag(1). Utöver detta hade de medlemmar som inte företrädde statliga myndigheter eller verk rätt till ett schablonbelopp på 400 ecu per dag som ersättning för högst två dagar per sammanträde (inbegripet tid för eventuella förberedelser inför sammanträdet)(2).

Totalt utbetalades 118 575,83 ecu.

I september 1998 bjöds arbetsgruppens medlemmar in till ytterligare ett möte, där de fick möjlighet att yttra sig om det förslag till handlingsplan som kommissionen hade utarbetat utifrån arbetsgruppens rapport. För detta möte fick medlemmarna ersättning för sina resekostnader samt ett dagtraktamente på högst 221,84 ecu.

Totalt utbetalades 6 308,36 ecu.

(1) Detta dagtraktamente, som var dubbelt så högt som den vanliga ersättningen, godkändes av den ansvarige generaldirektören enligt artikel 6.1 i reglerna för ersättning av kostnader för resor och uppehälle i samband med uppdrag som utförs av inkallade experter som inte är anställda vid kommissionen. Orsaken till detta var att arbetsgruppen tvingades arbeta under ett mycket pressat tidsschema.

(2) På grundval av kontrakt som kommissionen upprättat med medlemmarna.