ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3230/97 från Klaus Rehder (PSE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Transport av slakthästar i Europeiska unionen

Hästar och åsnor avsedda för slakt transporteras ofta under fruktansvärda omständigheter till eller inom Europeiska unionen.

1. Hur många hästar och åsnor exporteras i slaktsyfte varje år från de central-och östeuropeiska länderna?

2. Hur många hästar och åsnor kommer i detta sammanhang varje år från a) Polen, b) Rumänien?

3. Hur många hästar och åsnor transporteras varje år till Italien?

4. Till vilka länder, förutom Italien, transporteras slakthästarna från Östeuropa?

5. Hur många hästar och åsnor har under de senaste två åren inte överlevt transporten?

6. Hur högt är priset för en slakthäst i Polen och Rumänien (per kilo i levande vikt)?

7. Hur mycket hästkött (levande eller fryst) levereras från Italien till Schweiz?

8. Hur många ton salami, som till stor del framställs ur häst- och/eller åsnekött, levererar Italien till länderna i Europeiska unionen?

9. Hur mycket djupfryst hästkött kommer till EU från andra länder (Kanada, Argentina, USA, ev. andra länder)?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (1 december 1997)

När det gäller svaren på frågorna 1 till 4, 7 och 9 översänder kommissionen den begärda informationen direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

När det gäller frågorna 5, 6 och 8 kan kommissionen tyvärr inte kan svara, eftersom tillräcklig information inte finns tillgänglig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3620/97 från David Thomas (PSE) till kommissionen (10 november 1997)

Ämne: Kommissionens förslag om djurskydd

Kan kommissionen bekräfta att den har för avsikt att uppfylla sitt löfte att under 1997 lägga fram förslag om djurskydd för värphönor, djurskydd för djur under slakt samt djurskydd vid transporter av avelsdjur?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (16 december 1997)

Enligt artikel 9 i direktiv 88/166/EEG om en minimistandard för skyddet av värphöns i bur ((EGT L 74, 19.3.1988. )) är kommissionen skyldig att inlämna en rapport om den vetenskapliga utvecklingen avseende höns välfärd i olika uppfödningssystem och om bestämmelserna i bilagan, åtföljt av eventuella lämpliga förslag om ändringar. Det är kommissionens avsikt att för rådet och parlamentet i början av 1998 presentera rapporten tillsammans med förslag som rör rapportens slutsatser.

Enligt artikel 13 i direktiv 93/119/EEG om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning ((EGT L 340, 31.12.1993. )) är kommissionen skyldig att till rådet inlämna en rapport som utarbetats på grundval av ett yttrande från Vetenskapliga veterinärkommittén åtföljt av lämpliga förslag om användningen av pistol med skarp ammunition eller gas eller en kombination av dessa för bedövning eller avlivning och andra vetenskapligt erkända förfaranden för bedövning eller avlivning. Det är kommissionens avsikt att framlägga rapporten tillsammans med lämpliga förslag till rådet under första halvåret av 1998.

Kommissionen avser dessutom att undersöka frågan huruvida avelsgrisar bör lossas vid mellanstationer och vid behov även framlägga förslag som ger de berörda djuren välfärdsvillkor som minst motsvarar villkoren i rådets direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport och om ändring av direktiven 90/425/EEG och 91/496/EEG ((EGT L 340, 11.12.1991, direktiv senast ändrat genom direktiv 95/29/EG, EGT L 148, 30.6.1995. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3547/97 från José Valverde López (PPE) till kommissionen (12 november 1997)

Ämne: Fotocellenergi genom att utnyttja rymdplattformar

Varken i det fleråriga programmet för förnybara energikällor eller i det nya forskningsprogrammet fastställs planer för att erhålla energi via fotoceller genom att utnyttja rymdplattformar. Den vetenskapliga litteraturen visar dock att exploateringen av solenergi i rymden inom en nära framtid kommer att ha stora utvecklingsmöjligheter.

Hurudan information förfogar kommissionen över via de rådgivande vetenskapliga kommittéerna?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (10 december 1998)

Kommissionen känner till ett stort antal artiklar om rymdstationer i omloppsbanor, utrustade med enorma solcellpaneler som skall omvandla solstrålning till elektrisk energi, i synnerhet i populärvetenskapliga tidskrifter.

Eftersom atmosfären absorberar en betydande del av solstrålningen kräver markstationerade solkraftverk större ytor för samma effekt. De är å andra sidan betydligt billigare att installera än rymdplattformar i omloppsbanor kring jorden. Dessutom kan den ström som alstras användas direkt och behöver inte omvandlas till potentiellt farliga mikrovågor för energiöverföring till stora antenner på marken.

Kommissionen främjar dock forskningen rörande särskilda solceller för rymdtillämpningar, t.ex. gallium-arsenid-halvledare, eftersom dessa celler kan komma till nytta i markstationerade solkraftverk med koncentrerande linser och speglar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3237/97 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Finansiering av studier över miljökonsekvenser

Enligt uppgifter i ansedda grekiska tidningar har tusentals studier över miljökonsekvenser i enlighet med direktiv 85/337/EEG ((EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.)) från 1990 fram till idag överlåtits på utomstående privata och i sammanhanget helt irrelevanta företagare, vilket inte bara lett till tvivelaktiga resultat utan också inneburit att många offentliga arbeten hotas av nedläggning eller löper risk för att inte bli utförda så som de borde.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Hur många studier över miljökonsekvenser har kommissionen finansierat i Grekland under tidsperioden 1990-1997?

2. Vilken är den sammanlagda kostnaden för finansieringen av dessa studier?

3. Vilka har åtagit sig att utföra dem och vilka resultat kan de redovisa för i relation till de mål som uppställts?

4. Har kommissionen för avsikt att kontrollera huruvida de resurser som den beviljat för studier av miljökonsekvenser i Grekland har utnyttjats korrekt eller inte?

5. Om oegentligheter uppdagas, kommer kommissionen då att kräva återbetalning av de medel som den tidigare ställt till förfogande?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (10 december 1997)

Enligt direktiv 85/337/EEG har byggherren ansvar för genomförandet av miljökonsekvensbedömningar för att fastställa vilka inverkningar vissa offentliga och privata projekt kan komma att få, medan det är myndigheterna som ansvarar för kontrollen av att förfarandet respekteras. När det gäller direktivets införlivande i Grekland är det alltså det grekiska ministeriet för miljö och offentliga arbeten som är ansvarigt. När det rör sig om projekt som inte finansieras av gemenskapen ingriper kommissionen inte i detta förfarande, vare sig för att kontrollera eller för att utvärdera undersökningarna. Däremot kräver kommissionen att ovan nämnda direktiv respekteras, och ingriper i fall där direktivet inte tillämpats korrekt.

För privata eller offentliga projekt som samfinansieras inom ramen för befintliga gemenskapsprogram hör utgifterna för en miljöstudie, som utgör första steget i en miljökonsekvensbedömning, till de kostnader som kan samfinansieras, och utgör därmed del av projektets totalkostnader. Därför har kommissionen ingen möjlighet att veta hur många undersökningar som genomförts mellan 1990 och 1997, vad de sammanlagt har kostat eller vem som utfört dem.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen är det de berörda myndigheterna som har ansvar för genomförandet av bedömningsförfarandet och för projektets genomförande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3420/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (31 oktober 1997)

Ämne: Åtgärder till förmån för zigenare och pomaker

I det operativa programmet om bekämpning av utslagningen från arbetsmarknaden och särskilt delprogram 3 om inlemmande av samhällsgrupper som drabbats av utslagning från arbetsmarknaden riktar sig åtgärd 4 till zigenare och pomaker för att bekämpa analfabetism, främja deras yrkesutveckling och vidtagande av andra åtgärder.

På grund av att det finns en tidsplan för delprogram 3 tillfrågas kommissionen:

1. Hur framskrider delprogrammet och vilka åtgärder har vidtagits?

2. Föreligger det några förseningar i utnyttjandet och om så är fallet, vilka är de främsta orsakerna till dessa förseningar?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (12 december 1997)

Kommissionen informerar härmed parlamentsledamoten om att enligt de uppgifter som finns från de grekiska myndigheterna hade omkring 20 % av den totala budgeten använts fram till juli månad 1997 för åtgärd 4 ¨zigenare och pomaker¨ i delprogram 3 ¨andra utestängda grupper¨ som ingår i verksamhetsprogrammet för bekämpning av utslagning från arbetsmarknaden (i gemenskapens ramverk för stöd till Grekland 1994*1999). Omkring 1560 personer hade då deltagit i sådana åtgärder. På sammanträdet för programmets övervakningskommitté i juli 1997 anslogs 948 000 ecu (medel från Europeiska socialfonden) till åtgärder under 1997.

Hittills har man genomfört projekt som bl.a. omfattat åtgärder mot ekonomisk och social utslagning av dessa målgrupper, t.ex. förberedande utbildning (även läs- och skrivundervisning), utbildning, främjande av sysselsättning, stödtjänster och kompletterande tjänster.

Genomförandet av det särskilda verksamhetsprogrammet har försenats dels på grund av svårigheter att tillämpa de innovativa dragen, dels därför att det inte har funnits ändamålsenliga strukturer för att genomföra åtgärderna. Dessutom har det varit svårt, särskilt under perioden 1995*1996, att skapa och tillämpa system och rutiner som skulle innebära att åtgärderna genomförs på ett mer effektivt sätt.

De grekiska myndigheterna arbetar för närvarande på en djupgående förändring av programmet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts under den inledande perioden. På så sätt vill man utveckla strategier och åtgärder som mer effektivt skall tillgodose dessa målgruppers speciella behov.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3641/97 från David Martin (PSE) till kommissionen (13 november 1997)

Ämne: Försök på djur som infångats i naturen

Kommissionen anmodas redogöra närmare för vilka faktorer som den anser skulle kunna förhindra att det ingår ett förbud mot användning av primater som infångats i naturen som försöksdjur i det förslag till ¨gemenskapens politiska uttalande om användning av primater som försöksdjur¨ som för närvarande utarbetas.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (18 december 1997)

Utkastet till gemenskapens politiska uttalande om användning av primater som försöksdjur är ett arbetsdokument som kommer att tjäna som utgångspunkt för diskussioner av denna fråga.

De åtgärder som behandlas i arbetsdokumentet och andra frågor som rör användningen av primater kommer att diskuteras vid nästa möte för de nationella myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktiv 86/609/EEG om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål ((EGT L 358, 18.12.1986. )), vilket planerats till den 4 december 1997. Mot bakgrund av resultatet av detta möte kommer kommissionen därefter att samråda med företrädare för näringslivet och icke-statliga organisationer.

Inuläget kan kommissionen inte uttala sig om möjliga alternativ beträffande ett förbud mot användning primater som fångats i naturen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3168/97 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Rösträtt för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där personen i fråga inte är medborgare

Enligt Fördraget om Europeiska unionen har varje unionsmedborgare rösträtt vid kommunala val i den medlemsstat där han är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten. I direktiv 94/80/EEG ((EGT L 368, 31.12.1994, s. 38. )), som skulle vara införlivat med den nationella lagstiftningen den 1 januari 1996, fastställs närmare bestämmelser för utövandet av dessa rättigheter. En av mina väljare har av en tjänsteman i ett franskt departement meddelats att hon inte får rösta vid de lokala valen eftersom hon inte varit fast bosatt där under minst sex månader. I praktiken har medlemsstaterna och kommunerna i dessa en viss handlingsfrihet beträffande tillämpningen av bestämmelserna i direktivet. I artikel 4.2 anges till exempel följande: ¨Om då en medlemsstats egna medborgare enligt bosättningsstatens lagar endast har rösträtt [...] i den grundläggande lokala förvaltningsenhet där de har sin huvudsakliga bostad, skall väljare [...] enligt artikel 3 också underställas detta krav¨.

Artikel 4.1 fastställer emellertid följande: ¨Om medborgare i bosättningsstaten måste ha varit bosatta på den statens territorium under en viss tid för att få rösta [...], skall väljare [...] enligt artikel 3 anses uppfylla det villkoret om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden.¨

Vilka metoder utnyttjar kommissionen för att kontrollera tillämpningen av detta direktiv och för att säkerställa att de olika undantagen från och valmöjligheterna i direktivet tillämpas på ett korrekt sätt och inte leder till diskriminering av icke-medborgare?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (8 december 1997)

Frankrike har ännu inte genomfört rådets direktiv 94/80/EG av den 19 december 1994 om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare och därför kan unionsmedborgare som bor i Frankrike inte rösta eller kandidera kommunala val där. Kommissionen har därför inlett ett överträdelseförfarande mot Frankrike.

Det bör noteras att när det gäller övervakningen av tillämpningen av direktivet så kommer den att analyseras av kommissionen när samtliga nationella genomförandeåtgärder har anmälts för att avgöra om de är förenliga med bestämmelserna i direktivet. Dessutom följer kommissionen upp alla klagomål som den får från medborgare som uppger att gemenskapslagstiftningen tillämpas felaktigt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3560/97 från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till rådet (3 november 1997)

Ämne: Ökat medvetande vad gäller utnyttjande av produkter som beslagtas på grund av bedrägerier mot gemenskapen

Genom tillämpning av förordningen om skydd av varumärken och immaterialrätt beslagtas varje år varor till ett värde av tusentals miljoner pesetas inom EU.

Det föreligger två stora problem som måste lösas. Å ena sidan rättigheterna för de lagliga tillverkarna, vars design, märke och logotyp har imiterats eller plagierats. Dessa tillverkare kan lagligen kräva att ovannämnda produkter inte under några omständigheter kommer ut i handeln igen, och denna rättighet har tillerkänts dem genom att varor till ett värde av 20 000 miljoner pesetas har förstörts i Spanien varje år.

Å andra sidan är det upprörande att se hur man förstör dessa varor som skulle kunna utnyttjas av de miljontals européer som har drabbats av social utslagning och fattigdom och plågas av fattigdom i den s.k. fjärde världen.

Har rådet övervägt möjligheten att informera och medvetandegöra de olika rättsliga instanserna i de olika medlemsstaterna om ett alternativ till att förstöra varor?

Svar (19 januari 1998)

Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att ta del av dess svar på de skriftliga frågorna nr 65/97 och nr 845/97 om samma ämne. Rådet erinrar om att hanteringen av beslagtagna varor regleras i varje nationell lagstiftning och att inget i rådets förordning 3925/94, som är tillämplig på gemenskapsnivå, hindrar behöriga nationella myndigheter att erbjuda sådana åt välgörenhetsorganisationer. Ingen insats för information eller medvetandegörande är aktuell inom rådet med tanke på att detta område faller under varje medlemsstats behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3305/97 från Raymonde Dury (PSE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Trafikolyckor i Belgien

Kan kommissionen upplysa mig, i enlighet med de uppgifter den har, om hur många personer som har dödats eller skadats i trafikolyckor i Belgien de senaste åren, samt hur många dödsfall som har inträffat per miljon bilar a) i Belgien och b) i jämförelse med situationen i hela Europeiska unionen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3304/97 och E-3305/97 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen (15 december 1997)

1994 dödades 1 543 personer i trafikolyckor i Belgien och 73 338 skadades. Om man ser till antalet dödade per miljoner invånare under perioden 1991-1994 är Belgiens situation sämre än det europeiska genomsnittet och sämre än i sju andra medlemsstater. Det är emellertid svårt att göra några exakta jämförelser mellan medlemsstaterna eftersom flera faktorer, t.ex. infrastrukturens kvalitet, inte är jämförbara.

Enligt kommissionens beräkningar är den direkta kostnaden för vägtrafikolyckor (inklusive kostnader för polis- och utryckningstjänster, fordonsreparationer och produktionsbortfall) 45 000 miljoner ecu per år för hela gemenskapen. Om denna siffra divideras med det totala antalet förolyckade (45 000) i vägtrafiken i gemenskapen under ett år ger detta en genomsnittlig kostnad på 1 miljon ecu per dödsfall.

Kommissionen har antagit ett meddelande med titeln ¨Ökad vägtrafiksäkerhet i Europa - Programmet för åren 1997-2001¨ ((KOM(97) 131 slutlig. )) i vilket den redogör för sina planer att bygga vidare på det framgångsrika första handlingsprogrammet som omfattade perioden 1993-1996. Kommissionens åtgärder kommer att koncentreras till tre områden: att samla in och sprida information för att fastställa och övervaka situationen, att initiera och stödja åtgärder för att undvika olyckor, med tonvikt på den mänskliga faktorn och dess koppling till miljön, samt att initiera och stödja åtgärder för att minska konsekvenserna av olyckor. Om de åtgärder som föreslås i programmet genomförs tror kommissionen att det är möjligt att minska det årliga antalet vägtrafikolyckor med dödlig utgång med 18 000 till år 2010.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1684/97 från Franz Linser (NI) till kommissionen (20 maj 1997)

Ämne: EU-bidrag och stödbelopp

I österrikiska medier sprids olika uppgifter om de faktiska bidragskostnaderna och de belopp som Österrike får tillbaka från olika stödprogram.

1. Hur stort var Österrikes medlemsbidrag 1996?

2. Hur stora kommer beloppen att vara 1997 och 1998?

3. Hur stort var det belopp som kommissionen planerat för och som teoretiskt sett hade kunnat tillfalla Österrike på nytt?

4. Hur stort är det belopp som godkänts av kommissionen och som teoretiskt sett kan tillfalla Österrike på nytt?

5. Vilka belopp har faktiskt gått tillbaka från EU till Österrike (med detaljerade uppgifter om stödområden och -program)?

6. Hur stor är skillnaden mellan de teoretiska stödbeloppen, de stödbelopp som beviljats av EU respektive de stödbelopp som faktiskt tillfallit Österrike på nytt under år 1996?

7. Vilka av de stödbelopp som Österrike inte utnyttjat under 1996 är överförbara till 1997 och går inte förlorade?

8. Vilka av de stödbelopp som Österrike inte utnyttjat under 1996 förfaller och går förlorade för Österrike?

9. Vilket stöd har Österrike hittills ansökt om för 1997?

10. Vilket stöd som gäller Österrike för 1997 har kommissionen hittills godkänt?

Kompletterande svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (14 november 1997)

Parlamentsledamoten hänvisas till den undersökning om bidragen till gemenskapsbudgeten som överlämnades till parlamentet den 14 oktober 1997 ((SEK(97) 1918 )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3341/97 från Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Uppföljningsåtgärder för Erasmus

Flera deltagare i programmet Sokrates (åtgärd III) har uttryckt sin förvåning över att de kompletterande åtgärderna för Sokrates hädanefter främst koncentreras på nationella istället för på transnationella organisationer.

Kan kommissionen bekräfta denna ändring?

Ifall det vore så, av vilka orsaker har kommissionen infört denna ändring?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (21 november 1997)

Parlamentsledamoten hänvisar troligen till de kompletterande åtgärderna inom ramen för Sokratesprogrammet som anges i kapitel III, åtgärd 3, punkt 5, sektion B i bilaga till beslut 819/95/EG ((EGT L 87, 20.4.1995. )) om införande av åtgärdsprogrammet.

Kommissionen kan bekräfta att det inte har förekommit någon ändring av politiken i detta avseende. Som anges i 1997 års ansökningsanvisningar är de kompletterande åtgärderna öppna för institutioner, organisationer och sammanslutningar verksamma inom utbildningssektorn. Generellt prioriteras verksamhet som utförs av europeiska sammanslutningar och grupper. En av de verksamheter som får stöd är dessutom skapande eller konsolidering av europeiska sammanslutningar på utbildningsområdet.

När det gäller samtliga projekt som får stöd enligt denna åtgärd i programmet, lägger man särskild vikt vid verksamhetens multilaterala karaktär och projektens kvalitet i syfte att införa en europeisk dimension på utbildningsområdet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3017/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997)

Ämne: Skogsbruk

Min fråga gäller yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén om skogsbrukets situation och problem i Europeiska unionen och möjligheter att utveckla skogspolitiken (CES 476/97) ((EGT C 206, 7.7.1997, s. 128. )).

Med beaktande av att skogssektorn är en källa till ekonomiskt välstånd och sysselsättning i Europeiska unionen, undrar jag om kommissionen kan säkerställa att det främsta målet för gemenskapens skogsstrategi blir att främja utnyttjandet av skogarna.

Detta skulle göra det möjligt att ge strukturmässiga garantier och förbättra sysselsättningssituationen i de minst gynnade områdena, trots den förlust av arbetstillfällen som den tekniska utvecklingen medför.

Kan kommissionen dessutom säkerställa att förvaltningen och utnyttjandet av skogarna görs mer hållbara ur ekonomisk, social och miljömässig synpunkt?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3017/97 och E-3018/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionens (7 november 1997)

Parlamentsledamoten hänvisar till yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) om situationen och problemen beträffande skogsskötseln i gemenskapen och möjligheten att utveckla en skogspolitik.

Kommissionen uppskattade högt denna rapport och delar dess inställning i många frågor, särskilt idén om en hållbar skogsförvaltning som även omfattar ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter, men också idén om skogen och skogsindustrin som en källa till sysselsättning och inkomster på landsbygden.

Kommissionen kommer att lägga fram ännu en rapport detta år om tillämpningen av skogsåtgärder inom jordbruket vilken kommer att visa på den ekonomiska, miljömässiga och sociala betydelsen av dessa åtgärder. Gemenskapens åtgärder för skogssektorn redovisas i rapporten från parlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling (A4-0414/96).

Kommissionen kommer i början av 1999 att som svar på parlamentets betänkande om gemenskapens skogsstrategi av den 30 januari 1997 (Thomas-rapporten), lägga fram ett förslag till en europeisk skogsstrategi som bland annat tar hänsyn till målen i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 slutlig. )).