ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2446/97 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: Uppfyllande av åtaganden för finansiering av gemenskapsprogram

Den 15 juni 1994 antog Europeiska gemenskapernas kommission ett demonstrationsprogram gällande landsbygdens utveckling (Leader II). I programmets artikel 20 fastställs att Leader II skall finansieras gemensamt av respektive medlemsstat och gemenskapen.

Om finansieringsåtagandena inte uppfylls av endera parten, finns det då någon form av skyddsmekanism för dem som drar nytta av programmet Leader II, för att täcka de anslag som utlovats i det avtal som slutits mellan förmånstagarna och medlemstatens centrala myndigheter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (1 augusti 1997)

Åtgärder inom gemenskapsprogrammet Leader II, som grundas på artikel 5.5 i rådets förordning (EEG) nr 2052/88 ((EGT L 185, 15.7.1988. )) av den 24 juni 1988 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter, finansieras gemensamt av respektive medlemsstat och gemenskapen.

Finansiellt stöd från gemenskapens strukturfonder kan ges i någon av de former som förtecknas i artikel 5.2 i ovannämnda förordning, framförallt genom delfinansiering av åtgärdsprogram eller genom beviljande av totala anslag som vanligen administreras av en förmedlande instans vilken utses av medlemsstaten i samråd med kommissionen. Anslagen fördelas av den förmedlande instansen i form av enskilda bidrag till de slutliga mottagarna (lokala aktionsgrupper eller andra kollektiva aktörer).

Gränserna för gemenskapsfinansieringen enligt Leader II-programmet fastställs i artikel 13.3 i ovannämnda förordning.

Vad gäller finansieringen av innovativa landsbygdsprogram inom ramen för Leader II krävs för utbetalningen av enskilda bidrag till de slutliga mottagarna att programmen genomförs i enlighet med det av kommissionen godkända nationella eller regionala Leader II-program under vilket programmen faller.

I artikel 14.4 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 ((EGT L 374, 31.12.1988. )) av den 19 december 1988 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter, föreskrivs att parternas åtaganden inom ramen för en gemensam överenskommelse skall återspeglas i kommissionens beslut att bevilja stöd. De ovannämnda enskilda bidragen fördelas enligt dessa beslut.

Om ett nationellt finansieringsorgan (statligt, regionalt eller kommunalt) inte skulle uppfylla sina finansieringsåtaganden enligt den överenskommelse om enskilda bidrag som har skrivits under av både den förmedlande instansen och den slutliga mottagaren faller detta under medlemsstatens lag och måste därför behandlas på nationell nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2115/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - tillstånd genom införande i sortlistan

Kommer det i framtiden att krävas några som helst tillstånd och godkännanden för transgena växter förutom införandet i den gemensamma sortlistan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2141/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - förutsättningar för märkning

Skall det i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. )) krävas märkning av genetiskt modifierade livsmedel endast om det både föreligger en skillnad ifråga om näringsegenskaper jämfört med den genetiskt inte modifierade produkten och är möjligt att påvisa den genetiska modifikationen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2195/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - Registrering av ursprunget för nya livsmedelsprodukter

Är producentföretagen inom ramen för kvalitetssäkringen skyldiga att föra protokoll över ursprunget för varje ämne som används i livsmedelsproduktionen och att vid behov meddela myndigheterna dessa data?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1739/97 från Riccardo Nencini (PSE) till kommissionen (23 maj 1997)

Ämne: Utbetalning av regionalt jordbruksstöd

I förordning 797/85/EEG ((EGT L 93, 30.3.1985, s. 1. )) föreskrivs olika stöd för jordbruksföretag, bland annat en kompensationsersättning som fastställs beroende på hur svåra naturförutsättningar som råder. Regionen Umbria (Italien) har utfärdat en regionallag nr 11/88 gällande reglerna för tillämpning av denna förordning och har givit de ansvariga skogs- och bergsbruksmyndigheterna ansvaret att reglera utbetalningen av de anslag det gäller, något som gjorts till och med 1993. De årliga anslagen därefter har ännu inte betalats ut, trots att de berörda jordbrukarna anpassat sig till bestämmelserna i gällande förordningar. Det måste dessutom betonas att gemenskapsstöden redan överförts till regionerna.

Kan kommissionen anmoda regionen Umbrien att betala ut de årliga anslagen för åren efter 1993?

Svar från F. Fischler på kommissionens vägnar (19 juni 1997)

Stödsystemet enligt vilket kompensationsbidrag kan utbetalas till jordbrukare i mindre gynnade områden är inte obligatoriskt för medlemsstaterna. Medlemsstaterna och regionerna får själva bestämma om de vill införa denna stödordning som delvis medfinansieras av gemenskapen.

När en region väl har infört en sådan ordning och kommissionen godkänt ordningens tillämpningsföreskrifter är regionen i fråga dock skyldig att tillämpa åtgärderna på regelbundet och varaktigt sätt. För att upphäva stödordningen och innehålla utbetalningarna krävs ett nytt godkännande från kommissionen. Sedan systemet med kompensationsbidrag infördes i Umbria har denna region aldrig meddelat kommissionen att den hade för avsikt att avbryta stödordningen.

Av de uppgifter som kommissionen förfogar över framgår att inga betalningar gjorts under 1994 medan årsbeloppet för 1995 utbetalats på reguljärt sätt. Kommissionen har tagit kontakt med de italienska myndigheterna för att få klarhet i situationen och kommer att påminna om de förpliktelser som gemenskapsbestämmelserna för med sig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3480/96 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (9 december 1996)

Ämne: Flygbasen i Aviano - nödvändigheten av en miljökonsekvensbeskrivning

Nära samhället Aviano (Pordenone) ligger en militär flygbas som används av USA. I Pentagon har man fattat beslut om att finansiera en utbyggnad av de nuvarande anläggningarna.

Utan att beröra den politiska aspekten av problemet kan man konstatera att det även föreligger en rad problem från miljösynpunkt, såsom inskränkningar i stadsplaneringen och buller. Visserligen har USA i enlighet med sina historiska och politiska överenskommelser med Italien rätt att använda hela detta territorium, men det är obegripligt att skyldigheten att göra en miljökonsekvensbeskrivning av denna utbyggnad utifrån gemenskapens fastställda parametrar inte har fullgjorts, särskilt med tanke på att följdverkningarna sträcker sig utanför basens gränser.

Är kommissionen medveten om vad som sagts ovan och anser den att det är nödvändigt eller åtminstone önskvärt att göra en miljökonsekvensbeskrivning?

Kompletterande svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 juli 1997)

För att komplettera sitt svar av den 20 januari 1997 ((EGT C 83, 14.3.1997. )) kan kommissionen nu meddela ledamoten följande:

Kommissionen har uppmanat de italienska myndigheterna att inkomma med upplysningar om tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 85/337/EEG ((EGT L 175, 5.7.1985. )) i samband med projektet att fördubbla de befintliga strukturerna på den militära flygbasen Aviano (PN).

Hittills har kommissionen inte erhållit något svar. En påminnelse kommer därför att skickas ut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3068/02

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(25 oktober 2002)

Ämne: Prisutvecklingen i Italien efter införandet av euron

I september offentliggjorde Italiens statistikinstitut uppgifter om konsumentprisutvecklingen. Inflationstendensen för september låg på 2,7 procent. Prisökningarna har visat sig var särskilt stora på frukt och grönsaker och kläder. Problemet med de höga levnadskostnaderna i Italien har lett till en avsevärt minskad konsumtion, vilket ger återverkningar på landets hela ekonomi. Italiens främsta konsumentskyddsorganisationer har inlett diskussioner med regeringen och företrädare för handeln för att finna en lösning på problemet med den höga prisnivån.

Kan kommissionen svara på följande:

1. Har kommissionen planerat för några initiativ i syfte att enhetliggöra gemenskapens konsumentskyddslagstiftning, i enlighet med vad som anges i artikel 153 i EG-fördraget?

2. Finns det några undersökningar eller dokument som behandlar inflationen inom EU efter införandet av euron?

3. Hur ser kommissionen på saken?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(6 december 2002)

Kommissionen inser inte att en betydande prishöjning har skett i samband med övergången till euron. Enligt en analys som har gjorts av Eurostat och som offentliggjordes i juli 2002 har konsumtionspriserna i euroområdet, mätt utifrån det harmoniserade (HIKP) indexet för konsumentpriser, ökat med 1,4 % under perioden sista halvåret 2001 till och med första halvåret 2002. 1,2 % av denna ökning förklaras av historiska inflationstendenser och särskilda faktorer som inte har något direkt samband med övergången till euro (väderförhållanden, indirekta skatter osv.). Den inflationseffekt som är kopplad till övergången till euro är alltså begränsad (högst 0,20 %). I huvuddelen av medlemsstaterna har de nationella statistikinstituten genomfört liknande beräkningar, som också visar på allmänt sett begränsade effekter. Dock kan man konstatera att i vissa sektorer har prishöjningarna varit ovanligt höga (restaurang- och cafébranschen, hälsovård, mindre butiker osv.). Dessa prishöjningar kombinerade med ogynnsamma avrundningar på vissa vanliga konsumtionsvaror har kunnat bidraga till att allmänheten har fått ett intryck av att inflationen är större än vad som visas av de officiella index som omfattar alla tjänster och varor som konsumeras. Sett som helhet är dock inflationen sjunkande sedan början av år 2002.

En detaljerad analys av prisutvecklingen per verksamhetssektor under första tio månaderna av året, som ledamöterna kan konsultera, offentliggjordes av Eurostat den 17 juli (se pressmeddelande nr 84/2002).

Kommissionen har inte för avsikt att föreslå en ytterligare harmonisering av bestämmelserna vad gäller priser utöver de bestämmelser som redan finns om prisangivelser och avrundning av priser i samband med övergången till euro, vars tillämpning faller under medlemsstaternas behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2292/02

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(25 juli 2002)

Ämne: Rättsstaten i Österrike

Känner kommissionen till fallet Shalom Weiss, en amerikansk medborgare som blivit dömd för bedrägeri i Miami 1999 och fått 845 års fängelse och flytt till Österrike från detta omänskliga straff?

Känner kommissionen till att Österrikes justitieminister överlämnat Weiss till de amerikanska myndigheterna innan hans vädjan om att inte deporteras hade behandlats i alla vederbörliga instanser och trots att ett utslag från förvaltningsdomstolen förbjöd att han utlämnades?

Känner kommissionen till att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna hade angivit att provisoriska åtgärder skulle vidtas enligt artikel 39 i domstolens arbetsordning samt ombett Österrike att se till att Weiss inte skulle utlämnas så länge målet mot honom väntade på att tas upp till behandling?

Känner kommissionen till att FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna också hade vidtagit provisoriska åtgärder och ombett Österrike att inte deportera Weiss så länge kommittén undersökte frågan ur människorättssynvinkel mot bakgrund av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter?

Tycker kommissionen att Österrikes agerande passar ihop med att landet i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget förbundit sig att följa principerna om frihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Kommissionen känner inte till några andra detaljer i ärendet Shalom Weiss än de som ges i den skriftliga frågan.

Kommissionen understryker att frågor om utlämning mellan medlemsstater och länder utanför EU inte omfattas av något av EU:s rättsliga instrument. På detta område kan medlemsstaterna därför handla som de önskar.

Parlamentsledamoten uppmanar kommissionen att analysera frågan mot bakgrund av artikel 6 i EU-fördraget.

Kommissionen framhåller att denna artikel gäller EU:s institutioner och medlemsstater när de genomför EU-lagstiftningen.

Mot denna bakgrund anser kommissionen att det i det föreliggande fallet, som inte omfattas av EU-rätten inte är lämpligt att ta ställning till om Österrikes åtgärder är förenliga med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna eller med någon annan internationell rättsakt som Österrike har undertecknat. Som parlamentsledamoten vet är Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna den instans som har behörighet att behandla påstådda överträdelser av Europakonventionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2571/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(21 september 2001)

Ämne: Europeiska rådgivande kommittén för forskning

I sitt svar på min fråga E-1704/01(1) meddelade kommissionsledamot Busquin att kommissionen nyligen inrättat Europeiska rådgivande kommittén för forskning vilken erbjuder rådgivning för att garantera total balans mellan olika forskningsområden.

Kan kommissionen meddela när denna kommitté inledde eller skall inleda sin verksamhet?

Kan kommissionen i detalj informera om kommitténs sammansättning, budget och finansiering, funktioner, befogenheter och verksamhet?

(1) EGT C 364 E, 20.12.2001, s. 183.

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(29 oktober 2001)

Europeiska rådgivande forskningskommittén upprättades genom kommissionens beslut 2001/531/EG, Euratom av den 27 juni 2001(1). I detta beslut fastställs kommitténs uppgifter och befogenheter samt med vilka metoder den skall uppfylla sina uppgifter. För närvarande förutses en årsbudget på upp till 624 550 euro för verksamheterna. Kommissionen kommer dessutom att tillhandahålla finansiellt och administrativt stöd till kommitténs sekretariat.

Kommitténs medlemmar har utsetts genom kommissionens beslut av den 1 augusti 2001(2). Medlemslistan skickas direkt till frågeställaren och Europaparlamentets generalsekretariat.

Kommittén sammanträdde för första gången den 26 september 2001.

(1) EGT L 192, 14.7.2001.

(2) EGT C 268, 22.9.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2890/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(10 oktober 2001)

Ämne: Brister i utförandet av offentliga arbeten som finansieras ur den andra gemenskapsstödramen

I sitt svar på min fråga E-3481/00(1) erkände kommissionen förekomsten av omfattande problem i samband med bristfälligt utförda offentliga arbeten i Grekland som finansieras med medel ur den andra gemenskapsstödramen.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida den förfogar över färska uppgifter om antalet bristfälligt och felaktigt utförda arbeten från och med april 2000 och därefter, samt om det totala antalet arbeten som finansierats ur den andra gemenskapsstödramen? Är kommissionen nöjd med de åtgärder som Grekland vidtagit för att rätta till felen? Och om så inte har skett - vilka åtgärder ämnar då kommissionen vidta för att tackla denna väldiga fråga?

(1) EGT C 174 E, 19.6.2001, s. 62.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(26 oktober 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1901/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Vänortsansökan

Kan kommissionen i detalj redogöra för skälen till att den avslagit en ansökan som lämnades in av Oundle District Council i East Midlands, Storbritannien, tidigare i år om finansiering av ett vänortsprojekt med Tyskland?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(11 september 2001)

År 2001 lade kommunen Oundle, i egenskap av värdstad, in en ansökan om bidrag inom ramen för den första delen av gemenskapsinitiativet när det gäller vänortsverksamhet. Denna ansökan godkändes inte av urvalskommittén, eftersom den inte var fullständig enligt bestämmelserna i punkt 7.1. i inbjudan att lämna förslag som reglerar beviljandet av bidrag för vänortsverksamhet(1). I denna punkt föreskrivs att Vid urvalet kan endast de ansökningar beaktas som innehåller alla de dokument som anges under punkterna a) till e), som lämnas in inom tidsfristen, som är korrekt ifyllda och som åtföljs av alla erforderliga handlingar.

I det här fallet innehåller ansökan från kommunen Oundle inget detaljerat program för mötet, enligt vad som föreskrivs i punkt 7.1.c) i förslagsinbjudan. Om det inte finns något program för det planerade mötet, så kan urvalskommittén inte utvärdera varken kvaliteten eller det europeiska intresset av projektet.

Det nya förfarandet för beviljande av bidrag för vänortsverksamhet antogs efter samråd i oktober 2000 med nationella sammanslutningar som företräder vänortsrörelsen. Detta förfarande syftar till att göra systemet mer öppet och effektivt och garantera att alla berörda behandlas lika. Förfarandet har inspirerats av principer som reglerar beviljandet av bidrag inom ramen för andra gemenskapsinsatser.

(1) Inbjudan att lämna förslag GD EAC nr 00/75 EGT C 320, 9.11.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2954/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Euro-Jus 2

I anslutning till min fråga E-1278/98(1) kom fortfarande ett antal frågor att förbli öppna för mig. I anledning därav ombeds kommissionen besvara följande frågor:

I svaret på frågan framhöll ledamoten av kommissionen, Oreja, att anslagen för Euro-Jus 1998 kommer att utökas, bland annat för att timarvodena för de juridiska rådgivarna skall kunna höjas. Med vad motiverar kommissionen denna höjning av timarvodena? Vilka är dessa arvoden för närvarande och vad kommer de att uppgå till efter höjningen?

Vilka ämnesområden hänförde sig de 217 skriftliga förfrågningarna som inkommit från Österrike särskilt till?

Hur föranstaltades i detalj anbudsinfordran för detta uppdrag i Österrike och hur många anbud inlämnades därvid?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(7 december 1998)

Nätverket Eurojus förstärktes 1998 som ett led i kommissionens prioritering av information som ligger nära EU-medborgarna. Förstärkningen är också ett svar på uppmaningar från den europeiska ombudsmannen och från högnivågruppen om fri rörlighet för personer under Simone Weils ordförandeskap.

Nätverkets budget ökades också, från 195 613 ecu 1997 till 552 000 ecu 1998, genom omflyttning av resurser från mindre prioriterade områden. Ökningen har gjort det möjligt att öka den geografiska täckningen och att, i genomsnitt, fördubbla den tid Eurojusrådgivarna ägnar åt rådgivning till EU-medborgarna och till forskning för att svara på ett allt större antal frågor från medborgare i alla medlemsstater.

De 217 skriftliga frågor som ställdes till Eurojusrådgivaren i Österrike under 1997 gällde främst sociallagstiftning, tillträde till reglerade yrken (t.ex. erkännande av utbildningsbevis, lagstiftning om olika yrken och villkor för att starta företag i andra länder), bilimport, körkorts giltighet, försäljning av fast egendom, likabehandlings- och konkurrensfrågor.

Anbudsinfordran för Eurojusrådgivaren i Wien ingick i en anbudsinfordran för sex Eurojusrådgivare som sköttes centralt av kommissionen och offentliggjordes i EGT(2). Fyra anbud lämnades in för de tjänster som skulle utföras av Eurojusrådgivaren i Wien.

(1) EGT C 402, 22.12.1998, s. 104.

(2) EGT S 120, 25.6.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3432/98

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: Fri rörlighet för varor

I juvelerarbranschen finns det inget gemenskapsdirektiv som harmoniserar tillverkning och försäljning av produkter som tillverkats av ädelmetaller. Några medlemsstater hindrar försäljningen av spanska produkter med stöd i sin nationella lagstiftning genom att kontrollera (kontrollstämpla) varorna när de kommer in i landet. Denna praxis innebär å ena sidan extrakostnader för de spanska tillverkarna eftersom deras produkter har kontrollerats av oberoende laboratorier i enlighet med spansk lagstiftning. Å andra sidan är det omöjligt för tillverkarna att exportera en stor del av sin produktion (guldsmedsarbeten, smyckesur etc.) till följd av de irreparabla skador som uppstår vid denna typ av kontroll av färdiga produkter.

Vilken typ av specifika åtgärder avser kommissionen att vidta för att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning och för att sätta stopp för denna praxis?