SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(17 mars 2000)

Ämne: Om dammbygget Vuotos i norra Finland

Det råder stor oro i norra Sverige över att dammbygget Vuotos i norra Finland skall orsaka miljöskador i form av kraftigt ökade utsläpp av näringsämnen och tungmetaller i Bottenviken. Bland annat befaras att belastningen av metylkvicksilver kan komma att öka med 20-30 procent. Givetvis innebär det att kvicksilverhalten i svensk fisk ökar. Ett 240 kvadratkilometer stort myrområde är tänkt att läggas under vatten. Flera svenska myndigheter har protesterat mot byggnadsplanerna.

Har kommissionen haft tillfälle att studera denna utbyggnad och har man granskat om den uppfyller kraven i EU:s direktiv om miljökonsekvensbeskrivningar?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(8 maj 2000)

Kommissionen känner till projektet i Vuotos som rör ett kraftverk och en konstgjord sjö. Vattendomstolen för norra Finland beviljade nyligen (29 februari 2000) byggnadslov för projektet. Enligt uppgifter i pressen kommer beslutet att överklagas.

Även om projekt av den här typen i princip faller under rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1), är medlemsstaterna enligt det direktivet inte tvungna att låta projekt omfattas där tillståndsförfaranden har inletts före sista datum för genomförande, vilket var den 1 januari 1995 för Finland (se mål C-362/92, Bund Naturschutz in Bayern, punkt 19 och C-431/92, kommissionen mot Tyskland, punkt 29). Ansökan om Vuotos-projektet lämnades in under 1992. De finska myndigheterna har informerat kommissionen om att projekt, enligt den finska lagstiftningen om förfaranden för miljökonsekvensbedömning, som varit föremål för offentlig utfrågning före den 14 januari 1994 är undantagna, vilket gäller Vuotos-projektet.

Miljökonsekvenserna beroende på näringsämnen och tungmetaller som är ett resultat av projektet har bedömts inom ramen för tillståndsgivning i enlighet med den finska vattenlagen. I beslutet där byggnadslovet beviljas analyseras de uppskattade effekterna från den konstgjorda sjön på vattenkvaliteten och fiskarna i den konstgjorda sjön, i floden Kemijoki och i norra delen av Bottenviken. Det uppskattas att vattenkvaliteten och fritidsfisket kommer att påverkas av bland annat ökade halter av näringsämnen, i synnerhet kväve och fosfor, men att effekterna främst kommer att drabba den konstgjorda sjön och floden nedströms sjön, men att dessa är relativt obetydliga i norra delen av Bottenviken. Dessutom gjordes uppskattningen att kvicksilvernivån i vissa fiskarter (gädda, abborre, lake) under de första 8-15 åren efter byggnationen kommer att öka kraftigt (mer än 1 milligram per kilo (mg/kg) i den konstgjorda sjön, markant (mellan 0,5 och 1,0 mg/kg) i floden Kemijoki, men i mindre utsträckning i den norra delen av Bottenviken. Vattendomstolen underströk att skador på hälsan kan undvikas genom övervakning och genom att allmänheten informeras. Med undersökningen som underlag uppskattades även att koncentration av andra tungmetaller knappast skulle få effekter liknande dem som koncentration av kvicksilver ger upphov till. Vattendomstolen ålade den sökande att ytterligare bedöma och övervaka konsekvenserna för fisket och fisken.

Enligt den information som kommissionen mottagit från de finska myndigheterna har Finland under tillståndsförfarandet informerat behöriga svenska myndigheter om projektets uppskattade miljöeffekter på den svenska sidan.

I enlighet med detta, och mot bakgrund av den information kommissionen förfogar över, finns det ingen anledning för kommissionen att vidta åtgärder i fråga om den miljökonsekvensbedömning som gjorts för projektet. Kommissionen kommer att fortsätta följa det arbete som utförs på nationell nivå.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.