SKRIFTLIG FRÅGA E-2162/98

från Olivier Dupuis (ARE) till kommissionen

(13 juli 1998)

Angående: Förbindelser med Kuba

I sin resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Kuba (KOM(95) 0306- C4-0298/95) antagen den 18 januari 1996 (A4-0312/95)(1), uppmanade Europaparlamentet kommissionen att ge Kuba tekniskt bistånd genom att införa nya institutionella och strukturella åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de påbörjade ekonomiska reformerna blir framgångsrika. Europaparlamentet försvarade också kubanska arbetares rätt att utöva sin strejkrätt, bilda oberoende fackföreningar och ingå direkta avtal med arbetsgivare, istället för att tvingas anlita statliga mellanhänder; man ansåg också att EU på alla nivåer måste stödja demokratiseringsprocessen i Kuba.

Enligt de senaste rapporterna råder ingen fri anslutning till fackföreningar för att företräda och skydda arbetarnas intressen och rättigheter; några större förbättringar i levnadsvillkoren för kubanska medborgare har ännu inte skett och inga väsentliga framsteg har gjorts i demokratiseringsrpocessen.

Vilken sorts tekniskt stöd för att införa de nya institutionella och strukturella åtgärder som krävs för att de ekonomiska reformerna skall bli framgångsrika tillhandahöll kommissionen och i vilken omfattning? Övervakar kommissionen förhållandena för de kubanska arbetarna och medborgarna? Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att främja en förbättring av situationen för kubanska arbetare och medborgare?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 september 1998)

Kommissionen ger noga akt på Europaparlamentets olika resolutioner om förbindelserna mellan unionen och Kuba, särskilt på de rekommendationer från 1966 som parlamentsledamoten nämner och i vilka det anges att unionen skall stödja reformprocessen på Kuba.

I unionens gemensamma ståndpunkt, som antogs den 2 december 1996(2) och omvärderades i juni 1998, anges samma mål, dvs. att uppmuntra en fredlig övergång till en pluralistisk demokrati, större respekt för de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna och en varaktig ekonomisk upphämtning samt en förbättrad levnadsnivå för den kubanska befolkningen. Kommissionen tillämpar strikt dessa riktlinjer i sitt samarbete med Kuba.

Kommissionen gör betydande ansträngningar för att förbättra de kubanska medborgarnas levnadsvillkor. Den humanitära hjälp och det livsmedelsbistånd som kommissionen lämnar bidrar till att tillgodose de grundläggande behoven hos de mest utsatta bland den kubanska befolkningen. Kommissionen är den främsta givaren av humanitär hjälp när det gäller Kuba, huvudsakligen genom de olika övergripande planerna för humanitär hjälp till den kubanska befolkningen.

Kommissionen önskar för övrigt, i överensstämmelse med rådets rekommendationer, stödja en öppning av den kubanska ekonomin. Kommissionen har därför sedan 1994 vidtagit flera åtgärder på det området och för 1998, i avsikt att stödja de ekonomiska reformerna på Kuba, planerat följande projekt: Ett stödprojekt för att utveckla de ekonomiska förbindelserna mellan små och medelstora företag i EU och på Kuba, ett utbildningsprogram för kubanska företagsledare, ett projekt för stöd till inrättandet av en skatte- och avgiftsförvaltning och ett projekt för stöd till en reformering av banksystemet.

På rådets begäran har kommissionen dessutom sänt två expertgrupper till Kuba med uppdrag att utvärdera hur långt reformerna på det ekonomiska respektive rättsliga området har framskridit i syfte att undersöka möjligheterna till samarbete på dessa områden. Experternas rekommendationer håller för närvarande på att granskas. Den rättsliga expertgruppen hade tillfälle att ta upp arbetsrättsliga frågor med de kubanska myndigheterna, vilka visade intresse för ett samarbete inom ramen för Kubas reform av arbetslagstiftningen. Det är kommissionens åsikt att samarbete på det området inte kan annat än bidra till förbättra de kubanska arbetarnas situation.

Europeiska unionen hyser fortfarande oro över övergreppen mot yttrande- och föreningsfriheten. EU har inrättat en arbetsgrupp för frågan om de mänskliga rättigheterna i Havanna. I samband med den senaste revideringen av den gemensamma ståndpunkten noterade rådet att ett betydande arbete hade åstadkommits av arbetsgruppen under 1998 för att föra vidare dialogen om läget beträffande de mänskliga rättigheterna på Kuba.

(1) EGT C 32, 5.2.1996, s. 85.

(2) EGT L 322, 12.12.1996.