SKRIFTLIG FRÅGA E-1480/99

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen

(1 september 1999)

Ämne: Återuppbyggnad av broarna över Donau som har förstörts av kriget i Kosovo

En av de förödande följderna av Natos krig var att broarna över Donau förstördes. Detta drabbar hela regionens ekonomi och har fått särskilt allvarliga konsekvenser för handeln mellan Bulgarien och Rumänien.

1. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att åstadkomma en omedelbar återuppbyggnad av de broar över Donau som förstördes under kriget?

2. Vilken typ av och hur omfattande stöd tänker kommissionen ge för att undvika att de ekonomiska förbindelserna mellan länderna i denna region och EU-länderna drabbas ytterligare?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Christopher Patten

(15 oktober 1999)

1. Kommissionen är medveten om de allvarliga ekonomiska följderna för länderna längs Donau av att broarna över floden förstördes. Det påverkar inte bara de bilaterala ekonomiska förbindelserna mellan Serbien och grannländerna, utan även andra länder utefter floden som traditionellt använder Donau som transportled mellan Rhen och Svarta havet. På senare tid har det även uttryckts oro över risken för översvämningar uppströms.

Med hänsyn till rådande politiska maktförhållanden i Belgrad och sanktionerna mot Serbien, utesluter rådet för närvarande alla former av stöd från gemenskapen, förutom renodlat humanitärt bistånd. Kommissionen har därför ingen möjlighet att medverka i arbetet med att bygga upp broarna på nytt.

Parlamentsledamoten bör vara medveten om att myndigheterna i Belgrad, enligt de upplysningar som kommissionen har, försöker förmå det internationella samfundet att upphäva sanktionerna och erhålla medlemskap i de internationella finansinstituten i utbyte mot att broarna byggs upp på nytt och de serbiska avsnitten av Donau åter öppnas.

Kommissionen är också medveten om att Donaukommissionen håller på att undersöka möjligheten att nå en lösning som även omfattar Donaustaternas problem. Kommissionen är emellertid ytterst medveten om att eventuellt stöd från det internationella samfundet lätt skulle kunna missbrukas av Milosevic-regimen och anföras som bevis på att sanktionerna håller på att upphävas eller att det internationella samfundet godkänner regimen. Detta måste undvikas.

2. Kommissionen lämnar betydande bidrag till återuppbyggnadsarbetet i regionen via Phare- och Obnova-programmen. Parallellt med detta och till följd av krisen i Kosovo har kommissionen anslagit 392 miljoner euro i humanitärt bistånd till hela regionen.

Inom ramen för Phare-programmet utgår stöd till bland andra Bulgarien, Ungern, Rumänien, Slovakien och Slovenien som ett led i förberedelserna inför ländernas EU-anslutning medan Albanien, Bosnien och Hercegovina och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien mottar stöd för demokratiska reformer och ekonomisk omvandling. De gränsöverskridande samarbetsprogrammen är särskilt viktiga eftersom de genom att de inriktas på de särskilda problem som kännetecknar gränsområdena, syftar till att främja samarbete mellan länder och regioner längs gemenskapens och de central- och östeuropeiska ländernas gränser, med tyngdpunkt på finansiering av infrastruktur- och miljöprojekt.

Obnova-programmet är ett gemenskapsinitiativ för rehabilitering och återuppbyggnad av Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbudsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Tyngdpunkten har legat på projekt för regionalt samarbete och god

grannsämja, återuppbyggnad av infrastruktur och andra anläggningar som skadats under konflikterna, befästande av demokratin och det civila samhället, flyktingars återvändande och förberedelser för ekonomisk återhämtning. Förbudsrepubliken Jugoslavien är för närvarande berättigad till stöd inom Obnova-programmet, medan Serbien av de skäl som anges ovan endast får humanitärt bistånd och stöd till oberoende media och demokratiseringsprocessen.

Kommissionens åtgärd för att minska kostnaderna i samband med flyktingströmmen till angränsande länder har varit av särskild betydelse. Kommissionen har anslagit sammanlagt 100 miljoner euro i form av budgetstöd: 62 miljoner euro till Albanien, 25 miljoner euro till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och 13 miljoner euro till Montenegro.