ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2258/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Farliga preparat

Angående ¨Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga beredningar¨ (dok. KOM(96)0347 - 96/0200 COD) ((EGT C 283, 26.9.1996, s. 1. )) och bedömning av hälsorisker: Europeiska kommissionen uppmanas att bekräfta att ökning av toleranserna enbart gäller i de mycket sällsynta fall då preparatets egenskaper behandlas för första gången genom test, snarare än genom bedömning med stöd av beståndsdelarna.

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (5 september 1997)

I förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar), och i synnerhet i dess artikel 6.4 fastställs att en ny bedömning av hälsorisken krävs i de fall där de ingående ämnenas variationsgrad överstiger de gränser som anges i tabellen i stycke 4. Tabellen skall tillämpas när klassificeringen (bedömning av hälsorisk) utgår från den metod som beskrivs i artikel 6.1 b. I stycke 1 b beskrivs hur hälsorisk skall bedömas utifrån prövning i enlighet med bilaga V B (prövningsriktlinjer) till direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen ((EGT C 283, 26.9.1996, s. 1. )).

Kommissionen anser att den föreliggande förslagstexten redan tydligt anger att tabellen endast skall tillämpas i de fall där hälsoriskerna för ett preparat med känd sammansättning har bedömts utifrån prövningsresultat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0780/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B7-5051 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0788/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B7-0850 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2224/97 från Sören Wibe (PSE) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Regionalpolitiskt stöd som grund för företagsflytt

Har företagen SCI System och Solectron i Skottland byggts upp med hjälp av regionalbidrag från Europeiska unionen? Tidningsuppgifter i Sverige anger att så är fallet och att företaget Ericsson i Norrköping nu drar ned på antalet anställda och flyttar produktionen till nämnda fabriker i Skottland.

Har dessa ovan nämnda företag i Skottland nyligen erhållit regionalt stöd från EU? I så fall; vilken form och omfattning har stödet haft? Är det rimligt att anta att detta utbetalda stöd orsakat företagsflytten? Är det inte då ett fall av illojal konkurrens?

Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (16 juli 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-1679/97 från Marianne Eriksson ((EGT C 391, 23.12.1997, s. 119. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0738/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B4-1040 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2349/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Användning av övergivna hundar för djurförsök i Portugal - direktiv 86/609/EEG

Skulle kommissionen kunna ge ny information om vad som pågår beträffande de rättsliga åtgärder som vidtagits mot Portugal (klagomål 94/4735) för att inte ha genomdrivit direktiv 86/609/EEG ((EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. )), särskilt vad gäller den påstådda användningen av övergivna hundar för djurförsök?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (5 september 1997)

I sammanhang med utredningen av klagomålet 94/4735 tog kommissionen kontakt med de portugisiska myndigheterna den 4 april 1997. I ett svar, daterat den 30 maj 1997, meddelar de portugisiska myndigheterna att de undersökningar som utförts för att bringa klarhet i (den viktigaste) klagomålspunkten - påståendet att herrelösa hundar används som försöksdjur i två forskningsinstitut (HUC i Coimbra och IHMT i Lissabon) - visat att så verkligen är fallet. Användningen av sådana hundar för försök förbjöds därefter av den behöriga myndigheten, Insituto de protecçao agro-alimentar. HUC använder inte längre hundar i vetenskapliga försök, och IHMT har helt gått över till att använda beaglar. En annan klagomålspunkt var att djuren hölls i olämpliga utrymmen. Det meddelades att byggarbeten inletts för att förbättra utrymmena i båda institut, i syfte att uppnå överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen.

Kommissionen har inte för avsikt att följa upp förfarandet i fråga om den första punkten, eftersom problemet verkar vara löst. Beträffande frågan om lämpliga utrymmen för försöksdjuren håller kommissionen för närvarande på att granska de olika alternativ som finns, för att kunna lösa de återstående problemen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2535/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Beslut 94/730/EG om fastställande av förenklat förfarande för avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade växter

Eftersom jag varken är nöjd med svaret på min skriftliga fråga E-2394/96 ((EGT C 96, 24.3.1997, s. 5. )) eller med kompletteringen av detta svar ((EGT C 60, 25.2.1998, s. 5. )), ställer jag min fråga på nytt.

1. Varifrån härrör medlemsstaternas förpliktelse att säkerställa ¨lämplig information¨ till allmänheten även i det ¨förenklade förfarandet¨?

2. Var definieras vad som är ¨lämplig information¨ inom ramen för det ¨förenklade förfarandet¨?

3. Vid vilken tidpunkt och i vilken omfattning är informationen till den berörda befolkningen enligt artikel 1 första meningen i direktiv 90/220/EEG ((EGT L 117, 8.5.1990. s. 15. )) lämplig vid ¨förenklat¨ förfarande och ur vilken föreskrift framgår detta?

4. När och i vilken omfattning informeras befolkningen i förfarandet som anges i 6.1. och 7. i bilagan till beslut 94/730/EEG ((EGT L 292, 12.11.1994, s. 31. )) mot bakgrund av punkterna 7.1 och 7.2?

5. Var och hur ofta har blomkål satts ut?

6. Hur motiveras den tillräckliga erfarenheten?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2535/97, E-2536/97, E-2537/97, E-2538/97, E-2539/97, E-2540/97 och E-2541/97 ingivna av Jacques Santer för kommissionen (4 september 1997)

Kommissionen beklagar att parlamentsledamoten inte är nöjd med svaren på sina sju skriftliga frågor. Kommissionen beklagar också det faktum att samma frågor helt enkelt har ställts igen. Kommissionen anser sig ha besvarat frågorna på ett samvetsgrant och korrekt sätt.

Vissa av frågorna är riktade till parlamentet (¨Vad var parlamentets åsikt om dessa principer och regler?¨). Andra är ställda på ett sådant sätt att parlamentsledamoten knappast kan förvänta sig ett svar (¨Varför bröt kommissionen i beslut 97/730/EG mot artikel 145 i EG-fördraget?¨).

Kommissionen vinnlägger sig om att uppfylla sin skyldighet enligt artikel 140 i EG-fördraget att besvara muntliga och skriftliga frågor. Den besvarar frågor från ledamöter som i likhet med parlamentsledamoten ställer mer än 100 frågor om året (1996) eller rentav 46 frågor på en dag (9 juni 1997). Det är emellertid kommissionens sak att bestämma innehållet i sina svar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1539/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (5 maj 1997)

Ämne: Fosforsyraesterförgiftning orsakad av loppmedlet ¨Tiguvon¨ (Fenthion) från företaget Bayer Leverkusen

Företaget Bayer Leverkusen tillverkar ett loppmedel med namnet Tiguvon (Fenthion) som finns i olika varianter. Tiguvon 10 används för katter som väger 2 kg eller mer, för hundar mellan 3 och 10 kg används Tiguvon 20 och för hundar över 10 kg används Tiguvon 20 G. Djurägare som vid upprepade tillfällen behandlat sina husdjur med Tiguvon (Fenthion) har ådragit sig svåra fosforsyraförgiftningar. Eftersom kommissionen inte kunde svara på min fråga E-1470/96 ((EGT C 345, 15.11.1996, s. 76. )) om detta problem ber jag nu rådet om ett så snabbt svar som möjligt på följande frågor:

Vilka undersökningar har gjorts av Tiguvons växelverkan med andra kolinesterashämmare och den effekt detta har på människor och djur? Vilka medel är kompatibla? Hur varnas djurägare för möjliga synergister för Fenthion och andra fosforsyraderivat?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 och E-1547/97 (25 september 1997)

Rådet har ännu inte förelagts något initiativ av kommissionen som direkt rör de problem som den ärade parlamentsledamoten tar upp. Rådet ber dock den ärade parlamentsledamoten att uppmärksamma att det i detta skede ännu inte finns någon harmonisering på gemenskapsnivå som rör status för dessa produkter vilka behandlas i enlighet med medlemsstaternas bedömning, framför allt som läkemedel eller biocid. Därför påpekar rådet, när det gäller vissa aspekter av den ärade parlamentsledamotens frågor,

- att FENTHION, i samband med direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen och efter den nittonde anpassningen till tekniska och vetenskapliga framsteg ((EGT L 258, 11.10.1993, s. 29.)) av bilaga I till direktivet, tas upp i bilagans index med nummer 015-048-00-8 ((EGT L 258A, 16.10.1993, s. 212.)).

- att dessa produkter, som en följd av rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 1996 inför antagandet av ett framtida direktiv om utsläppande av biocidprodukter på marknaden ((Rådets gemensamma ståndpunkt av den 20.12.1996, EGT C 69, 5.3.1997, s. 13.)) i vilket bilaga V bland annat omfattar bekämpning av skadedjur, inte får salutföras innan deras aktiva ämnen har tagits upp på en positivlista för gemenskapen, och detta efter en djupanalys av de risker som de kan medföra för bland annat den mänskliga hälsan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2517/97 från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (22 juli 1997)

Ämne: Ersättning av djurförsök

Fraunhofer-arbetsgruppen för toxikologi och miljömedicin i Hamburg har tillsammans med företaget Techno Medical Gesellschaft für medizinische Technologie mbH i Castrop-Rauxel utvecklat ett förfarande där slaktavfall (grissvansar) används för test av kosmetika. Därigenom skulle djurförsök kunna bli onödiga.

1. Känner kommissionen till detta förfarande?

2. Har kommissionen främjat detta projekt med EU-stöd?

3. Hur bedömer kommissionen utvecklingsresultaten?

4. Anser kommissionen att kosmetikaindustrins djurförsök därigenom blir onödiga?

5. Kommer kommissionen att ta hänsyn till denna utveckling i framtida lagstiftning?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (10 september 1997)

Kommissionen har hittills inte hört talas om möjligheten att använda grissvansar för att ersätta försök på levande djur med syfte att testa kosmetiska produkters, eller deras ingrediensers verkan. Därför har man inte heller kunnat ge något gemenskapsstöd till sådana metoder, som skulle kunna visa sig vara alternativa metoder för framtiden. Kommissionen håller fast vid sitt sedan länge kända ställningstagande i denna fråga, och försöker hålla sig à jour med alla utvecklingar som skulle kunna främja alternativa metoder på detta område, i syfte att låta Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) utföra en vetenskaplig utvärdering av sådana metoder, och därefter låta dem antas inom ramen för OECD, i enlighet med rådets direktiv 93/35/EEG av den 14 juni 1993 om ändring, för sjätte gången, av direktiv 76/768/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter ((EGT L 151, 23.6.1993. )), som syftar till att förbjuda provning av kosmetiska produkter på djur.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2566/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Skolor ¨för en andra chans¨

Enligt uppgifter i Europe 6988 (5 juni 1997) har sex skolor ¨för en andra chans¨ grundats i olika regioner i Europeiska unionen. En av skolorna har förlagts till Attika i Grekland.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Ur vilket program och med ett hur stort belopp finansieras denna verksamhet?

2. Hur har ovannämnda projekt på Attika framskridit och till vem riktar sig det?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (8 september 1997)

1. Kommissionen kommer att tillhandahålla tekniskt stöd åt projektledarna i de tre kommunerna (Aten, Persiteri, Nikea) genom att välja en rådgivare som skall fastställa de ekonomiska resurserna på lokal och nationell nivå samt på gemenskapsnivå. På gemenskapsnivå kommer medlen att tas från mål 1 inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) eller mål 3 och 4 inom Europeiska socialfonden (ESF), beroende på typen av kostnader. Strukturfondernas normala programperioder och förfaranden skall således följas. Ingen särskild budgetrubrik finns för dessa pilotprojekt.

2. Målet med dessa pilotprojekt är att genom utbildning erbjuda ungdomar som är arbetslösa eller saknar grundläggande färdigheter och dokumenterade kvalifikationer ett nytt tillfälle att komma in i arbetsliv och samhälle. Det rör sig om ungdomar som inte klarat skolan men som numera är över den ålder då det är obligatoriskt att gå i skola. Kommissionen har hittills arbetat enligt principen ¨ett projekt per medlemsstat¨ och har i nära samråd med olika medlemsstater valt ut projekt i Frankrike (Marseille), Spanien (Bilbao), Finland (Tavastehus), Tyskland (Halle), Portugal (Seixal), Grekland (Attiki), Nederländerna (Heerlen) och Danmark (Ribe). Kommissionen håller också på att upprätta ett nätverk för utbyte av information å ena sidan mellan pilotprojekten och å andra sidan mellan pilotprojekten och andra initiativ där man visat prov på goda lösningar i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2095/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Elektronikskrot

1. Vilka initiativ finns det för att undvika giftiga ämnen i elektronikskrot, till exempel flamskyddsmedel eller tungmetaller?

2. a) Hur många anläggningar finns det i EU som får behandla material som är flamskyddsbehandlat på halogenbasis?

2. b) Är antalet anläggningar tillräckligt?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (9 september 1997)

1. För närvarande finns det ingen gemenskapslagstiftning som särskilt berör begränsning av de giftiga ämnen som skapar särskilda miljöproblem vid skrotning.

Kommissionen känner dock till en rad nationella forskningsprojekt som behandlar olika tungmetaller (som kvicksilver) eller halogen-flamskyddsmedel som används i elektroniska produkter. I projekten undersöks dels dessa materials miljöegenskaper när de ingår i el- och elektronikskrot, och dels möjligheter att ersätta dem med andra material i nya apparater.

2. a) Material som är flamskyddsbehandlade på halogenbas skulle, beroende på den konkreta sammansättningen, kunna klassas som farligt avfall enligt artikel 1.4 i direktiv 91/689/EEG om farligt avfall ((EGT L 377, 31.12.1991. )). I så fall skulle de omfattas av bestämmelserna i artikel 8 i det direktivet. I denna artikel föreskrivs att medlemsstaterna skall informera kommissionen om de anläggningar som i första hand bortskaffar eller återvinner farligt avfall åt tredje man, och som förmodligen ingår i det integrerade nätverk som avses i direktiv 75/442/EEG ((EGT L 194, 25.7.1975. )).

Fastän medlemsstaterna skulle ha inkommit med dessa upplysningar senast den 12 december 1994, har kommissionen hittills endast erhållit upplysningar om anläggningar i Nederländerna, Tyskland, Finland och Spanien. Ingen av dessa anläggningar är specialiserad på hanteringen av flamskyddsmedel på halogenbas. Kommissionen har inga upplysningar om anläggningar som förfogar över tillstånd som särskilt avser hantering av flamskyddsmedel på halogenbas.

2. b) I brist på exakta siffror för antalet sådana anläggningar som specialiserat sig på bearbetning av flamskyddsmedel på halogenbas är det inte möjligt att fastställa om deras antal är tillräckligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2093/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: UNGASS-konferensen den 23-27 juni 1997

Med hjälp av vilka åtgärder vill EU genomföra sin målsättning att minska koldioxidutsläppen på transport- och jordbruksområdet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Inom transportsektorn förväntas de största bidragen till minskningen av koldioxidutsläpp komma från ett fullständigt genomförande av gemenskapens strategi för minskning av koldioxidutsläpp från personbilar (([KOM(95) 689 slutlig. Rådets slutsatser av den 25 juni 1996] )). Trafikminskning i tätorter och förbättrad vägtransport (bättre logistik) är andra potentialer. Dessutom pågår långsiktiga åtgärder som bland annat omfattar försök att främja omställningar till andra transportmedel, särskilt från vägtrafik till järnväg, främjande av närsjöfart, trafikstyrningsprogram, rättvis och effektiv prissättning samt mycket annat.

Inom jordbruket är metanutsläppen det stora problemet, och kan uttryckas i koldioxidekvivalenter. Allmänt sett har 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken stoppat tillväxten av vissa djursektorer, vilket lett till en stabiliseringstendens för metanutsläppen från djurhållningen. Inom nötköttsektorn har produktionen stabiliserats sedan 1992, främst på grund av minskande antal boskap. Inom mejerisektorn har produktionen varit stabil sedan kvotsystemet infördes år 1984, med betydande minskningar av antalet mjölkkor. Inom fårsektorn stoppades den ihållande ökningen genom införandet av ett premiekvotsystem är 1992. Sedan dess har produktionen stabiliserats, och antalet får har minskat kraftigt. Inom fjäderfä- och svinsektorn har såväl antalen som produktionen ökat stadigt på grund av ökande efterfrågan och delvis även på grund av lägre spannmålspriser sedan 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom jordbrukspolitiken planeras inga särskilda åtgärder som endast syftar till en minskning av koldioxidutsläppen. Produktionsbegränsningar och minskande antal djur inom nötboskap- och fårsektorn kommer totalt sett att leda till minskade utsläpp av växthusgaser (inklusive metan) från dessa källor inom jordbrukssektorn.