ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1964/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (9 juni 1997)

Ämne: Import av frusna sparvar från Kina till Europeiska unionen

Den 28 januari 1997 konfiskerade en tullkontrollör i Antwerpens hamn en container som skulle transporteras till Nederländerna på långtradare. Containern innehöll sammanlagt 1 236 000 plockade och djupfrysta sparvar till ett motsvarande värde av 3 300 700 BEF. Det är varken tillåtet med handel eller import eller export av pilfinkar (Passer montanus). Trots detta förs det enbart till Belgien in cirka 6 000 000 exemplar av denna fågelart varje år. Belgien fungerar oftast som transitland. De frysta fåglarnas köpare finns huvudsakligen i Italien, Spanien och Portugal, där dessa fåglar säljs till höga priser och erbjuds på restaurangers menyer.

1. Känner kommissionen till fallet ovan respektive hela den problematik som rör importen av sparvar till EU, i synnerhet till Belgien, från Kina?

a) Om detta är fallet, vilka åtgärder har kommissionen vidtagit hittills och vilka ytterligare åtgärder avser kommissionen att vidta för att förhindra denna handel?

b) Om detta inte är fallet, vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att sätta sig in i den problematik som beskrivs ovan?

2. Anser kommissionen att problematiken beträffande importen av arter som är skyddade i EU är tillräckligt klarlagd genom den rättspraxis Europeiska gemenskapernas domstol har etablerat?

3. Om detta är fallet, vilka slutsatser drar kommissionen därav när det gäller kommissionens och medlemsstaternas skyldighet att agera?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (1 augusti 1997)

1. Kommissionen kände inte till denna händelse och har heller inte tidigare förelagts det problem parlamentsledamoten tar upp. Som gemenskapslagstiftningen nu ser ut är det emellertid i liknande fall teoretiskt sett de nationella myndigheterna i den berörda staten som har exklusiv behörighet att utföra gränskontroll.

2. och 3. I en dom av den 8 februari 1996 ((Mål C-202/94, Godefridus van der Feesten, REG 1996, s. I-355. )) har domstolen preciserat att rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar ((EGT L 103, 25.4.1979, direktivet senast ändrat genom direktiv 94/24/EG av den 8 juni 1994 (EGT L 164, 30.6.1994). )) gäller för underarter av fåglar som naturligt enbart lever i vilt tillstånd utanför gemenskapens territorium, om den art de tillhör eller andra underarter av samma art naturligt lever i vilt tillstånd på medlemsstaternas territorium.

Eftersom detta är fallet berör inte denna dom direkt import från tredje land, och enligt vad kommissionen känner till har domstolen hittills inte haft anledning att avkunna dom i fall som rör denna typ av import.

Mot bakgrund av detta bör denna problematik även undersökas i förhållande till de relevanta bestämmelserna inom internationell handelsrätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1564/97 från Leen van der Waal (I-EDN) till kommissionen (6 maj 1997)

Ämne: Resultat av det tredje ramprogrammet

1. Kan kommissionen uppge hur stort belopp som totalt anslås till forskning på transportområdet inom ramen för det tredje ramprogrammet?

2. Hur stor del av dessa medel går särskilt till forskning om transport på inre vattenvägar?

3. Vilka resultat har medlen i punkt 2 lett till, var tillämpas dessa inom sektorn för inlandssjöfart och vilka besparingar innebär dessa för denna sektor?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (17 juni 1997)

1. I det tredje ramprogrammet omfattades transportfrågorna av två olika delprogram, Drive II och Brite-Euram. Dessa delprogram var inriktade på smala områden som vägtelematik och luftfart. Det förekom inga medel för inlandssjöfart. I det fjärde ramprogrammet ingår dock för första gången ett omfattande delprogram avseende transport, med en budget på 256 miljoner ecu.

2. Av dessa 256 miljoner ecu skall 19 % (49 miljoner ecu) användas för forskning och utveckling inom området sjötransport, som både omfattar FoU rörande havssjöfart och inlandssjöfart.

I samband med den första och andra ansökningsomgången antogs fyra forskningsprojekt och en samordnad åtgärd för samfinansiering inom området inlandssjöfart. En samordnad åtgärd är ett forum för medlemsstaternas representanter och delegater från olika europeiska organisationer som vill upprätta ett europeiskt nät av intressenter för att höja den tekniska nivån, fastställa gemensamma europeiska användarkrav och -metoder och definiera framtida FoU-behov. Gemenskapens bidrag till dessa projekt och åtgärder uppgick till 2,4 miljoner ecu.

Den tredje ansökningsomgången avslutades den 17 mars 1997. Utvärderingen och urvalet av projekten pågår, men är ännu inte avslutat. Information om resultaten av detta förfarande kommer att bli tillgänglig under loppet av 1997.

3. Projekten pågår i genomsnitt i två år, vilket innebär att inga projekt ännu avslutats. Därför finns inga slutresultat att tillgå, och i synnerhet har de naturligtvis ännu inte tillämpats. Av samma anledning har en utvärdering av programmets ekonomiska effekter ännu inte varit möjlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2179/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - metoder för påvisande

1. Skall även indirekta förfaranden för påvisande komma till användning med vilka man kan konstatera förändringar som är utmärkande för sorter som förändrats genom genetisk modifiering? (exempel: förändrat fettsyremönster i olja som framställts av genetiskt modifierade sojabönor)

2. Registreras och samlas förändringar av detta betydande slag som alternativa möjligheter för påvisande genom kontrollinstanserna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 060 , 25/02/1998 s. 0125



SKRIFTLIG FRÅGA E-2314/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (3 juli 1997) Ämne: EU-bidrag för export av nötkreatur till Mellanöstern Kan kommissionen ge detaljerad information om alla bidrag som beviljats för export av nötkreatur till Mellanöstern, och ange såväl nötkreaturens ursprungsland som bidragens storlek? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (18 juli 1997) Uppgifter om bidragen för export av nötkreatur ges i kommissionens svar på herr Holms skriftliga fråga E-1701/97 ((Se s. 37. )). De viktigaste exportörerna av levande djur är Tyskland, Frankrike och Irland.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2199/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - registrering av data om nya livsmedelsprodukter

Vilka myndigheter ansvarar för att alla de produkter som är tillåtna eller anmäls i enlighet med förordningen om nya livsmedel registreras i databaser?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2492/02

från Jean-Maurice Dehousse (PSE) till kommissionen

(2 september 2002)

Ämne: Fastighetsköp i Danmark

Tv-kanalen Arte presenterade lördagen den 29 juni ett program vid namn Forum des Européens, vilket handlade om Danmark och det danska ordförandeskapet som just har inletts. Under programmets gång förklarades det att den danska lagstiftningen hindrar personer som inte är danska medborgare (eller åtminstone vissa av dem), inbegripet EU-medborgare, från att köpa fastigheter i landet.

Vad grundar sig denna lagstiftning på, om informationen är riktig? Anser kommissionen att ett sådant förbud är förenligt med gemenskapens grundprinciper (bland annat medborgarnas jämlikhet) och med principerna för den inre marknaden?

Dessutom betraktas väl förbud mot denna typ av rättigheter förbehållna vissa personer som en del av gemenskapsrätten vid förhandlingarna med unionens kandidatländer?

Vilka resultat har i så fall hittills uppnåtts i denna fråga inom förhandlingarna med de olika kandidatländerna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(26 september 2002)

Förvärv av fastigheter i en annan medlemsstat utgör en kapitalrörelse och omfattas därför av artikel 56 i EG-fördraget, enligt vilken alla hinder för kapitalrörelser är förbjudna. Denna bestämmelse omfattas dock också av de undantag som uttryckligen anges i EG-fördraget.

När det gäller Danmark finns det ett särskilt protokoll i EG-fördraget om förvärv av egendom i Danmark. Där fastställs att Danmark får fortsätta att tillämpa sin gällande lagstiftning om förvärv av fritidsbostäder utan hinder av bestämmelserna i EG-fördraget. För att få förvärva en fritidsbostad måste köparen enligt den befintliga lagstiftningen i fråga ha varit bosatt i Danmark under fem år, oavsett nationalitet.

Kapitalets fria rörlighet är visserligen en del av gemenskapslagstiftningen, men det gäller även för de särskilda bestämmelserna om fritidsbostäder i Danmark.

När det gäller de flesta kandidatländerna har förhandlingarna om kapitalrörelser tills vidare avslutats för alla länder som förhandlar om EU-medlemskap, förutom Rumänien. För fastighetstransaktioner föreskrivs för vissa länder övergångsperioder innan helt fri rörlighet måste vara införd när det gäller förvärv av fritidsbostäder eller jordbruks- och skogsmark. En sammanfattning av de övergångsbestämmelser och andra arrangemang som enskilda kandidatländer omfattas av återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/enlargement/negotiations/chapters/chap4/index.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2098/01

från Pat Gallagher (UEN) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Erasmus-studenter i Connaught, Ulster

Kan kommissionen ange hur många studerande i Connaught, Ulster, som har deltagit i det EU-stödda Eurasmus-programmet?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(10 september 2001)

Gemenskapens system för studentutbyte Erasmus erbjuder studenter som läser till en universitetsexamen i en medlemsstat möjligheten att under mellan tre månader och ett år studera i ett annat deltagande land (en medlemsstat eller ett associerat land).

Varken kommissionen eller de nationella programkontoren som administrerar Erasmus-utbytet på nationell nivå registrerar uppgifter om Erasmus-studenternas ursprung, utom uppgifter angående medborgarskap vilket är ett villkor för deltagandet. Därför kan kommissionen tyvärr inte tillhandahålla parlamentsledamoten de efterfrågade uppgifterna om antalet studenter från Connaught (Ulster) som har deltagit i det studentutbytet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1952/01

från Johannes Swoboda (PSE) till kommissionen

(3 juli 2001)

Ämne: Kommissionsledamot Wallströms åsikt om Alpkonventionen

Vad anser EU:s kommissionsledamot med ansvar för miljöfrågor om Alpkonventionen?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1951/01 och E-1952/01 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(3 september 2001)

Kommissionen inser betydelsen av den roll som Alpkonventionen kan spela för en hållbar utveckling av alpregionen. Alpkonventionen är ett viktigt internationellt instrument för skydd av det alpina ekosystemet och för integrering av miljömässiga och sociala aspekter i en rad olika ekonomiska sektorer.

Kommissionen har förståelse för parlamentsledamotens oro med tanke på kommissionens frånvaro vid ständiga kommitténs senaste möten samt vid ministerrådets möte i oktober år 2000. Det är på grund av brist på resurser som kommissionen för närvarande inte kan prioritera ett aktivt arbete i Alpkonventionen.

Därtill kommer faktumet att subsidiaritetsprincipen spelar en väsentlig roll vid genomförandet av Alpkonventionen och dess protokoll. Ur ett regionalt perspektiv kan nämligen åtgärder som vidtas av nationella och regionala myndigheter många gånger vara mer effektiva än åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå. Dessutom täcker flera av protokollen till Alpkonventionen områden där gemenskapens kompetens är begränsad, särskilt vad beträffar turism, markskydd och skog i bergsområden.

Detta skall inte på något sätt tolkas som bristande intresse eller uppskattning från kommissionens sida för det arbete som utförs inom ramen för Alpkonventionen. Det skall understrykas att de målsättningar gemenskapen har förpliktat sig till att uppfylla vad gäller denna konvention fullföljs, såsom livsmiljö- och fågeldirektiven, nätverket Natura 2000 och sjätte miljöhandlingsprogrammet.

Den 16 januari 2001 lämnade kommissionen in ett förslag till rådets beslut om undertecknande, på gemenskapens vägnar, av protokollet om genomförandet av Alpkonventionen på transportområdet - transportprotokollet(1) Detta är också ett tecken på respekt och intresse från kommissionens sida vad gäller Alpkonventionen.

(1) KOM(2001) 18 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3736/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Benskörhet

Nyligen utförda studier visar att frakturer som orsakas av benskörhet är ett allt större hot mot äldre personers hälsa och att antalet frakturer kommer att öka drastiskt under de närmaste åren.

Kosten har stor betydelse för hälsan när det gäller benskörhet. Kommer kommissionen därför att låta utföra någon undersökning för att utveckla informationen till allmänheten och utarbeta system för att övervaka förekomsten av frakturer på såväl riksnivå som gemenskapsnivå?

Kan kommissionen anordna en kampanj för att öka medvetandet om kampen mot benskörhet inom ramen för de gemenskapsåtgärder som syftar till att förebygga och göra medborgarna och hälsovårdsmyndigheterna i de enskilda medlemsstaterna medvetna om benskörhet och därmed att skydda medborgarnas hälsa och bidra till utbildningen av kompetent hälsovårdspersonal?
SKRIFTLIG FRÅGA E-4026/98

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(8 januari 1999)

Angående: Schinias och de olympiska spelen 2004

Ju längre arbetena inför de olympiska spelen år 2004 i Aten framåtskrider desto mer konkreta blir vissa hot mot den fysiska miljön och de brott mot gemenskapens miljölagstiftning som snart kommer att begås. I svaret på min tidigare fråga E-3097/97(1) försäkrade kommissionen att den skulle övervaka de frågor som hör samman med detta för att undvika att sådana problem uppstår.

Skulle kommissionen nu kunna utreda frågan om den skyddade vattenbiotopen vid Schinias, där man ämnar anlägga banorna för roddtävlingarna och åskådarläktare m.m. till OS år 2004? Tillförlitliga uppgifter säger att Schinias skall kallas en "naturlig park" som råkar (?) innehålla dessa anläggningar. Är det möjligt att göra dessa ingrepp utan att det innebär ett brott mot gemenskapslagstiftningen?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(23 februari 1999)

Våtmarkerna i Schianias är inte klassificerade som särskilt skyddsområde i enlighet med rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(2) och inte heller som ett särskilt betydelsefullt område för fåglar. Området ingår inte heller i den förteckning över områden av gemenskapsintresse som de grekiska myndigheterna överlämnat i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(3) i syfte att i framtiden ta med området i nätet Natura 2000. Trots att Schianias ingår i den relevanta vetenskapliga förteckningen, eftersom det finns flera prioriterade livsmiljötyper i området, finns det för närvarande inget som tyder på att dessa livsmiljöer skulle vara underrepresenterade i den grekiska nationella förteckningen, vilket skulle kunna berättiga att området i framtiden tas med i förteckningen över områden av gemenskapsintresse.

Mot denna bakgrund berörs inte gemenskapens naturskyddslagstiftning i detta fall. Hur som helst kan kommissionen endast bekräfta medlemsstaternas skyldighet att på ett korrekt sätt tillämpa all relevant gemenskapslagstiftning, inbegripet rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(4).

(1) EGT C 117, 16.4.1998, s. 151.

(2) EGT L 103, 25.4.1979.

(3) EGT L 206, 22.7.1992.

(4) EGT L 175, 5.7.1985.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3775/98

från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Nedbrytning av etiska och samhälleliga värden genom kommersiell behandling av död och människolik

1. Kan kommissionen ange huruvida en testamentarisk kroppsdonation till ett privat institut för konservering äger rättsligt stöd (bortsett från den etiska tvivelaktigheten)? Kan man inte utgå ifrån att det här, liksom vid "organdonationer" från mycket fattiga länder, handlar om en tvångsmässig "donation" på grund av det strukturella våldet frambringat av fattigdom (angående detta se även fråga 4)?

2. Anser kommissionen att läkarens yrkesetik i sig förbjuder "styckandet" av människolik för skapande verksamhet respektive i syfte att väcka uppmärksamhet kring sin person eller användandet av dessa som "material"?

3. Delar kommissionen uppfattningen att ett kommersiellt exponerande och kommersialiserande av preparerade kroppar på s.k. "konstutställningar", videofilmer eller på CD-rom är ett hån mot grundtanken i den europeiska värde- och rättsgemenskapen?

4. Existerar det något importtillstånd för införsel av minst tre "konstverk" gjorda av omgestaltade lik från Kina, Ryssland och Kirgisen till Tyskland?

5. Är det förenligt med den europeiska gemenskapens åsikter angående de mänskliga rättigheternas universella giltighet att lik av människor, som med hänsyn till rättssäkerheten tvivelaktiga förhållanden dömts och avrättats i Kina, används som "utställningsföremål" i Europa i form av hela eller delar av kroppar?

6. Hur är det möjligt att privatpersoner i detta fall till synes utan problem erhållit tillstånd för hantering av mänskliga lik, något som i vanliga fall inte tillåts?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(12 februari 1999)

Kommissionen anser att det i gemenskapslagstiftningen inte finns någon adekvat rättslig grund för att behandla denna fråga. Europeiska unionens institutioner har därför inte någon behörighet att agera på detta område. Möjligheten att anhängiggöra ett ärende vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna kan emellertid inte uteslutas.

Med hänsyn till att de frågor parlamentsledamoten väcker är mycket känsliga, har kommissionen beslutat att förelägga saken för Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik.
2.

Nedan ses en översikt över jordbrukstullar fördelade per medlemsstat (dvs. importtullar för andra produkter) som förts upp i EU:s räkenskaper under 2002 och motsvarande import av andra produkter för vilka avgifterna tagits ut (dvs. import under perioden november 2001-oktober 2002 för vilken tull betalades — två månader senare — under perioden januari 2002-december 2002). (i miljoner euro) Tullavgifter Import av andra produkter för vilka tullavgifter tagits ut EU-15 12917,5 426 028,2 Belgien 1 346,2 26 547,4 Danmark 258,5 8461, Tyskland 2 743,2 112338,4 Grekland 173,2 5 226, Spanien 887,7 22 667, Frankrike 1 178,1 43 587,8 Irland 135,4 4 252,8 Italien 1 290,7 51 233,3 Luxemburg 16,7 1 113,3 Nederländerna 1 340,5 37063, Österrike 208,9 12 150,2 Portugal 123,0 3 672,8 Finland 98,7 3 868,7 Sverige 348,0 11 145,6 Förenade kungariket 2 768,7 82 700,8
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/491

(2004/C 88 E/0503)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0254/04

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(3 februari 2004)

Ämne: Programmet Global TB Drug Facility

Har kommissionen för avsikt att ge ett bidrag till tuberkulosbekämpningsprogrammet Global TB Drug Facility? Vilket belopp skulle den i så fall föreslå?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 mars 2004)

Kommissionen är medveten om att den internationella organisationen Global TB Drug Facility spelar en viktig roll i partnerskapet Stop TB för att öka tillgängligheten till och tillgången på tuberkulosläkemedel av hög kvalitet och för att underlätta utökningen av det internationella DOTS-programmet (korttids-behandling under direktövervakning) för bekämpning av tuberkulos världen över.

Kommissionen har inte för avsikt att ge direkt stöd till Global TB Drug Facility. Dess stöd lämnas inom ramen för handlingsprogrammet för påskyndade insatser mot hiv/aids (humant immunbristvirus/förvärvat immunbristsyndrom), malaria och tuberkulos som led i fattigdomsbekämpningen, i vilket en bred och samstämmig EU-strategi fastställs för 2001-2006. EU:s planerade stödåtgärder för bekämpning av hiv/aids, malaria och tuberkulos kommer med hjälp av olika finansiella instrument att uppgå till totalt 1,2 miljarder euro (dvs. i genomsnitt 300 miljoner euro per år) för perioden 2003-2006. I denna siffra ingår även stöd till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria. Kommissionen har betalat ut 120 miljoner euro till fonden under 2002 och har planerat ett stöd på 340 miljoner euro för åren 2003-2006. 17 % av de anslag som fördelades i den första omgången gick till projekt för bekämpning av tuberkulos. Genom dessa projekt räknar man med att 2,8 miljoner patienter kommer att omfattas av DOTS-programmet jämfört med 830 000 under 2002. Vidare är 46 % av anslagen för alla sjukdomarna avsedda för att tillhandahålla läkemedel och basprodukter. Dessutom kan nämnas att så gott som alla kommissionens bilaterala hälso- och sjukvårdsprogram bygger på ett integrerat synsätt när det gäller att förbättra tillhandahållandet av primärvård. Detta inbegriper diagnos och lämplig behandling av tuberkulos, och man ser härvid till att läkemedlen mot tuberkulos används effektivt så att man kan undvika uppkomsten av ytterligare resistens mot dessa läkemedel.
1.

Den nominella tillväxttakten på 4,5 % avser EU-27 (nuvarande och nya medlemsstater plus Bulgarien och Rumänien) och består av en volymökning på 2,5 % och en prognostiserad inflation på 2 %.Inflationsprognosen överensstämmer med Europeiska centralbankens (ECB) medelfristiga stabilitetsmål. Om volymökningen kan sägas att medan EU-27 väntas få en real ekonomisk tillväxt på 2,5 % under perioden 2007-2011, noteras en betydande skillnad mellan tillväxten i de nuvarande och nya medlemsstaterna. Från 2007 till 2011 väntas EU-15 få en real BNP-tillväxt på 2,2 %, medan AC-10 (de 10 nya medlemsstaterna) får en real BNP-tillväxt på 4,1 %, samtidigt som tillväxten i Bulgarien och Rumänien blir 5,6 %. Dessa beräkningar för 2007-2011 baseras till 2002 på faktiska data och till 2004 på kortfristiga prognoser från Generaldirektorat Ekonomi och finans (GD ECFIN) (hösten 2003). För följande år har BNP-tillväxten beräknats med GD ECFIN:s produktionsfunktionsmetod för beräkning av medelfristiga trender. Detta innebär att tillväxten under perioden 2005-2011 antas motsvara trenden. Tillväxttrenderna beräknas i detta sammanhang på prognoser om den tekniska utvecklingen eller totalfaktorproduktivitetens tillväxt (TFP), investeringarnas andel av produktionen, sysselsättningsgraden och ökningen av den arbetsföra befolkningen.