ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2149/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - direktivet om växtsorter

1. När man i enlighet med direktivet om växtsorter ger tillstånd för en växtsort som inte behöver godkännas i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. )), säkerställs då ändå att denna växtsort märks ut vid försäljning som utsäde, vilket är nödvändigt enligt förordningen om nya livsmedel?

2. På vilket sätt hanteras denna märkning när utsädet lämnas vidare eller när förgrodda växter (sticklingar) säljs? (exempel: särskilda påsar eller etiketter vid försäljning till privata eller kommersiella användare)

3. Avses direktivet om växtsorter omarbetas på sådant sätt att det garanteras en märkning som är nödvändig enligt förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2030/97 från Susan Waddington (PSE) till kommissionen (13 juni 1997)

Ämne: Arbetsgrupp för information - åtgärder riktade till kvinnor

Vilka belopp och hur stor andel av de totala utgifterna tog var och en av de femton medlemsstaterna emot av de totala utgifter för informationsåtgärder som riktades till kvinnor under 1996?

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (den 30 juli 1997)

De totala utgifterna för informationsåtgärder som riktas till kvinnor uppgick år 1996 till 1 579 367 ecu. 1 420 862 ecu (89,96 %) ägnades åt att finansiera prioriterade åtgärder som kom alla medlemsstater tillgodo och det är därför omöjligt att räkna ut hur mycket som lades ut på var och en av medlemsstaterna.

Återstående 158 505 ecu ägnades åt särskild information till kvinnor från kommissionens representationer i medlemsstaterna och fördelades på följande sätt:

>TABLE>
SKRIFTLIG FRÅGA E-1962/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (9 juni 1997)

Ämne: Import av skyddade djurarter från Polen till Belgien

Den 12 februari 1997 upptäckte tyska gränspoliser en illegal djurtransport som var på väg från Polen via Tyskland till Belgien. Lasten bestod främst av steglitsor (Carduelis carduelis major), en sibirisk underart av den europeiska finken. Speditören utförde fågeltransporten på uppdrag av en belgisk handlare.

1. Känner kommissionen till fallet ovan?

Känner kommissionen till liknande fall, informeras kommissionen automatiskt om liknande fall, och för kommissionen motsvarande statistik?

Om detta inte är fallet, kommer kommissionen att göra ansträngningar för att erhålla sådan information i framtiden, så att kommissionen eventuellt kan vidta åtgärder mot berörda medlemsstater inom ramen för överklagande eller förfarandet för talan om fördragsbrott?

2. Anser kommissionen att de kontroller som utförs vid Europeiska unionens och medlemsstaternas yttre och inre gränser är tillräckliga för att förhindra illegala transporter av skyddade djur?

a) Om detta inte är fallet, vilka konkreta åtgärder kommer kommissionen att vidta för att förhindra illegal handel av detta slag i framtiden?

b) Vilka åtgärder har kommissionen redan vidtagit eller kommer kommissionen att vidta för att underlätta förberedelserna för och/eller genomförandet av en fungerande lagstiftning om artskydd i de av EU:s grannländer som ännu inte är eller eventuellt snart kommer att bli medlemmar av unionen?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (4 augusti 1997)

1. Kommissionen har fått kännedom om denna händelse genom pressen; den har däremot inte fått något officiellt meddelande om den. Enligt gemenskapens lagstiftning behöver inte medlemsstaterna informera kommissionen om denna typ av situation. Följaktligen för inte kommissionen någon särskild statistik av denna typ.

2. a) Kommissionen har ingen särskild information om de kontroller medlemsstaterna genomför vid gemenskapens yttre gränser. Det bör påpekas att systematiska kontroller av detta slag vid de inre gränserna inte längre är tillåtna efter den 1 januari 1993, på grund av den inre marknadens genomförande. De nationella myndigheterna får emellertid även fortsättningsvis genomföra kontroller på stickprovsbasis.

b) Som en följd av Polens ansökan om medlemsskap i gemenskapen har kommissionen samlat information om överensstämmelsen mellan den polska lagstiftningen och gemenskapens bestämmelser. Beträffande ¨fågeldirektivet¨ tycks den polska lagstiftningen ligga mycket nära gemenskapens lagstiftning. Stödprogrammet Life är antagligen det lämpligaste instrument genom vilket Polens insatser på naturskyddsområdet kan stödjas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1850/97 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (30 maj 1997)

Ämne: EU-bidrag till Förenade kungarikets whiskyindustri

Hur motiverar kommissionen beviljandet av 40 miljoner ecu per år i EU-bidrag till Förenade kungarikets stora whiskyindustri?

Beviljades bidrag även för 1996?

Om ja, hur stort var detta?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (8 juli 1997)

I förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål ((EGT L 181, 1.7.1992 )), föreskrivs ett beviljande av exportbidrag för spannmål, obearbetad eller i form av varor som inte omfattas av bilaga II till EG-fördraget. Dessa bidrag täcker prisskillnaden mellan spannmål på gemenskapsmarknaden och på världsmarknaden. I nödvändig omfattning och för att kunna ta hänsyn till de speciella förutsättningarna för tillverkning av alkoholhaltiga drycker som framställs av spannmål, och som kräver en lång lagringstid, har villkoren för beviljande av stöd anpassats i enlighet härmed. I kommissionens förordning (EEG) nr 2825/93 fastställs tillämpningsföreskrifter för rådets förordning nr 1766/92 vad beträffar fastställande och beviljande av de anpassade bidragen för spannmål som exporteras i form av vissa alkoholhaltiga drycker. ((EGT L 258, 16.12.1993 ))

De bidrag som beviljats för export av korn i form av whisky som tillverkats i Förenade kungariket, Irland och Spanien har minskat kraftigt och uppgick 1996 till 8,27 miljoner ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2248/97 från Sebastiano Musumeci (NI) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Reform av konstakademierna

- Studenterna vid Italiens konstakademier har slutit sig samman i en rikstäckande kommitté och framfört kraftiga protester för att deras utbildning skall likställas med universitetsutbildning. Detta skulle innebära att de efter studierna kan komma in på specialiseringsskolor och få rätt till att undervisa, såsom redan är fallet för medstudenter i Europa;

- Den italienska regeringen har ännu inte besvarat detta krav;

Kommissionen tillfrågas därför om den inte tänker ingripa hos den italienska regeringen och uppmana den att verkställa det dekret som godkändes av parlamentets kulturutskott för två år sedan. Detta dekret syftade till att reformera konstakademierna och musikhögskolorna i Italien för att således förhindra att de italienska studenterna halkade efter sina medstudenter i övriga europeiska stater.

Svar avgivet av Edith Cresson på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Enligt artikel 126 i EG-fördraget bidrar gemenskapen till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser genom att helt och fullt respektera medlemsstaternas ansvar för innehållet i undervisningen och organisationen av utbildningssystemet samt deras kulturella och språkliga mångfald.

Följaktligen hör frågor om utbildningsnivåer och akademiskt erkännande av diplom till medlemsstaternas behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0869/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (12 mars 1997)

Ämne: Idrott i Europa

Kan kommissionen med avseende på budgetpost B3-305 - idrott i Europa - i 1995 års budget ange om Italien har tilldelats några anslag? Om så är fallet, kan kommissionen ange hur de fördelas per organisation och verksamhet?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 och E-0871/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (22 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 25 april 1997 ((EGT C 319, 18.10.1997, s. 81. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2312/97 från Jorge Hernandez Mollar (PPE) till kommissionen (3 juli 1997)

Ämne: Införlivande av Ceuta och Melilla i utformningen av Euro

Har kommissionen för avsikt att föreslå en sådan ändring av utformningen av Euro att, förutom Kanarieöarna, även de autonoma städerna Ceuta och Melilla skulle införlivas? Som ni vet utgör dessa städer gemenskapsområden och Europeiska unionens gränsområden i Nordafrika.

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (1 augusti 1997)

Det förslag till utformning av de framtida euromyntens gemensamma sida som nyligen presenterades av rådet är inte exakt i alla detaljer, utan mer en konstnärlig skiss av mynten. Arbetsgruppen bestående av myntdirektörer har granskat utformningens tekniska aspekterna och konstaterat att den vinnande serien är tekniskt genomförbar. En del smärre modifieringar krävs dock för att serien skall kunna tillverkas i enlighet med de tekniska specifikationer som föreslagits för mynten. Dessutom kommer Europakartan att omarbetas så att alla medlemsstater är nöjda med den bild av Europa som finns på mynten.

Vad gäller sedlarna har ett liknande förfarande följts. EMI:s råd presenterade den vinnande serien på Europeiska rådet i Dublin i december 1996. Vissa förändringar har dock gjorts i de tekniska specifikationerna och i utformningen av Europakartan och den slutliga utformningen godkändes av EMI:s råd i maj 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2113/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - tillstånd för växtsorter

1. Stämmer det att om genetiskt modifierade växter tas upp i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (direktiv (EEG) 457/70) ((EGT L 225, 12.10.1970, s. 1. )) och för utsäde av köksväxter (direktiv (EEG) 458/70) ((EGT L 225, 12.10.1970, s. 7. )) krävs inget ytterligare godkännande för dessa växter i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Regleras i detta fall endast deras märkning av förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1925/97 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (4 juni 1997)

Ämne: Subventioner till läkemedelsföretag som använder socker

Varför subventionerar EU läkemedelsföretag som använder socker i sina produkter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (23 juni 1997)

Genom rådets förordning (EEG) nr 1010/86 av den 25 mars 1986 om allmänna bestämmelser för produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin ((EGT L 94, 9.4.1986. )) utvecklades de regler för produktionsbidrag som i olika former har gällt inom gemenskapen allt sedan marknaderna inom sockersektorn fick en gemensam organisation 1968.

En av flera förbättringar som infördes i och med denna förordning var att reglerna utsträcktes till att omfatta alla de läkemedelsprodukter som täcks av kapitel 30 i den gemensamma nomenklaturen. På så vis tog rådet hänsyn till att läkemedelsindustrin står för en viktig del av avsättningen för gemenskapens sockermarknader, där det som parlamentsledamoten vet råder ett överskott. Till exempel avsattes det senaste regleringsåret (1995/1996) till läkemedelsindustrin 52 873 ton av de sammanlagt 246 382 ton produkter från sockersektorn för vilka produktionsbidrag beviljades.

Genom produktionsbidraget blir det möjligt för i synnerhet läkemedelsproducenter att framgångsrikt konkurrera med motsvarande verksamheter utanför gemenskapen. Det skall också betänkas att socker, genom sin renhet och andra speciella egenskaper, förblir i stort sett den enda tänkbara råvaran för det stora flertalet av tillämpningarna inom läkemedelsindustrin.

Kommissionen skulle också vilja understryka att kostnaderna för produktionsbidraget bärs av betodlarna och tillverkarna av socker, isoglukos och inulinsirap, genom de produktionsavgifter som två gånger om året tas upp i enlighet med de regler om självfinansiering som tillämpas inom sockersektorn.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2322/97 från Georges Berthu (I-EDN) till kommissionen (30 juni 1997)

Ämne: Den gemensamma valutan och kostnadslättnader för företagen

När Yves-Thibault de Silguy var på besök i franska senatens Delegation för europeiska affärer den 27 februari 1997 sade han apropå förberedelserna inför den gemensamma valutan att ¨enligt kommissionens uppskattning kommer enbart det faktum att konverteringskostnaderna upphör att resultera i en besparing för Europa i storleksordningen 200 miljarder franc om året¨.

När de Silguy togs emot av franska nationalförsamlingens Delegation för den europeiska unionen den 26 oktober 1995, uppskattade han dock att bara konverteringskostnaderna ¨uppgår till 150 miljarder franc om året¨.

Hur förklarar kommissionen denna våldsamma höjning, inom knappt ett och ett halvt år, av de förväntade besparingarna när vi nu dessutom, vilket är officiellt vedertaget sedan toppmötet i Madrid (december 1995) måste räkna med möjligheten att inte alla unionens medlemmar deltar i EMU? Detta faktum skulle ju snarare reducera besparingarna. Kan kommissionen redovisa hur beloppen räknats fram?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (24 juli 1997)

Kommissionens arbete har visat att de kostnader för företagen som härrör från skyldigheten att utföra transaktioner i flera europeiska valutor uppgår till ca 0,5 % av gemenskapens bruttonationalprodukt (BNP). Då gemenskapens BNP beräknades till 4 391 miljarder franska franc 1996 skulle de förväntade besparingarna uppgå till 220 miljarder franska franc.

Även om samtliga medlemsstater inte skulle införa den gemensamma valutan skulle således besparingen i fråga vara ca 200 miljarder franska franc per år, såsom anfördes i februari 1997. Den siffra som angavs i oktober 1995 grundades på uppskattningar av BNP som gjorts då och som därefter reviderats.

Vad gäller merkostnader bör det påpekas att siffran 0,5 % av BNP som kommissionen kommit fram till kan vara för lågt uppskattad. Enligt en nyligen gjord undersökning av IFO-institutet (IFO Institut: dismantling of barriers, intra EU multicurrency costs, München, 1997) skulle transaktionskostnaderna utgöra 1 % av BNP. I så fall skulle de besparingar som förväntas bli resultatet av att dessa kostnader upphör uppgå till 400 miljarder franska franc.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1320/97 från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (11 april 1997)

Ämne: Begränsning av skadeersättningsbelopp vid kärnkraftverk

Den tyska kärnkraftslagen föreskriver i paragraf 13.3 att den skadeersättning som ett kärnkraftsbolag kan åläggas att betala inte överstiger 500 miljoner DEM. Den förväntade kostnaden för skadorna vid en svår olycka vid ett kärnkraftverk skulle vara mångfaldigt högre, med påföljd att staten i ett sådant fall skulle bli betalningsskyldig för det överstigande beloppet.

Kan kommissionen redogöra för följande:

1. Innebär denna bestämmelse ett indirekt statligt stöd som måste godkännas?

2. Innebär denna bestämmelse en snedvridning av konkurrensen gentemot andra energiproducenter?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (4 juni 1997)

Bestämmelserna om skadeersättning för kärnkraftsskador i den tyska kärnkraftslagen är inte oförenliga med befintliga internationella kärnenergiavtal om tredje parts ansvar, så länge ett partiellt skadeersättningsbelopp från staten föreskrivs i denna. Enligt Wienkonventionen om civilt ansvar vid kärnskador liksom Pariskonventionen om tredje parts ansvar på kärnenergiområdet krävs det att kärnkraftsbolaget tillhandahåller en finansiell säkerhet som täcker ansvaret för kärnskador i en omfattning som fastställs av den stat där anläggningen finns. En sådan säkerhet kan tillhandahållas genom en försäkring eller annan finansiell säkerhet, dvs. en statlig garanti. I Brysselkonventionen, som är ett tillägg till Pariskonventionen och som Tyskland liksom de flesta medlemsstater har undertecknat, krävs det särskilt att det tillhandahålls ersättning med offentliga medel för kärnskada från och med ett visst belopp och upp till ett fastlagt tak, i första hand av den kontraktsslutande part där bolagets kärnkraftsanläggning finns och därutöver av kontraktsslutande parter till denna konvention enligt en överenskommen ordning.

Således tycks inte denna bestämmelse utgöra någon grund för statligt stöd enligt meningen i artikel 92 i EG-fördraget. Den grundas på ett internationellt avtal som syftar till att upprätta allmänt tillämpliga säkerhetsregler för risker med nukleär verksamhet. Varje energisektor är underkastad speciella regler för säkerhet eller ekologiskt skydd som motsvarar de olika energikällornas särdrag. Även om bestämmelserna i fråga betraktas som statligt stöd, skulle de emellertid troligen omfattas av undantaget i artikel 92.2 b, eftersom de syftar till att återställa skador som uppstått till följd av mycket ovanliga händelser.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 060 , 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FRÅGA E-2139/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997) Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - livsmedelskommitténs sammansättning 1. På vilket sätt är allmänheten representerad i EU:s livsmedelskommitté? 2. Skall företrädare för nationella konsument- och miljöorganisationer delta i livsmedelskommitténs överläggningar och beslut? 3. Hur skall i så fall företrädarna utses? 4. Skall konsument- och miljöorganisationer ha rätt att lämna egna förslag till företrädare? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2147/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - sanktioner om föreskrifterna för märkning inte följs

1. Vilka straffpåföljder planeras om föreskrifterna för märkning inte följs?

2. Finns det i detta ärende en lista över bötesbelopp?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2143/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - redan inlämnade ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel i enlighet med direktiv (EEG) 220/90

Stämmer det att de genprodukter som för närvarande väntar på att marknadsföras och för vilka man har ansökt om tillstånd i enlighet med direktiv (EEG) 220/90 om utsättning ((EGT L 117, 8.5.1990, s. 15. )) inte behöver märkas i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. )) trots att det kan påvisas att de är genetiskt modifierade? (det är möjligt med en frivillig märkning från producentens sida)

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 och E-2205/97 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (17 september 1997)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.