SKRIFTLIG FRÅGA E-2723/02

från Peter Skinner (PSE)och Helle Thorning-Schmidt (PSE) till kommissionen

(30 september 2002)

Ämne: Genomförande av rådets direktiv 1999/38/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i damm från träslag

Epidemiologiska undersökningar som utförts under en längre period har vid upprepade tillfällen påvisat en ökad förekomst av cancer hos anställda inom träförädlingsindustrin. Särskilt de rapporter som publicerades av Lyon Cancer Research Agency (IARC) 1995 och 1998 indikerade att man, utifrån vad som då var känt i ämnet, kunde fastställa att damm från hårda träslag åtminstone har cancerframkallande effekter. De kunskaper som finns i dag gör att man också misstänker att andra träslag är cancerframkallande. Detta bekräftades nyligen av den vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agenser, SCOEL, (jfr. SCOEL/SUM/102B juni 2002). Rådet antog direktiv 1999/38/EG(1) efter långa diskussioner på området, och i det klassificerades alla hårda träslag som cancerframkallande material. Ett gränsvärde på 5 mg per m3 fastställdes för arbetsplatser.

Å ena sidan är det väl känt att direktivet omfattas av stora olikheter i praxis mellan medlemsstaterna. Detta har inte enbart att göra med politiska beslut om gränsvärden, utan även om vitt skilda kulturer som påverkar hanteringen av damm från träslag. Gränsvärdena i medlemsstaterna varierar från 1 mg per m3 till 10 mg per m3.

Å andra sidan är det väl känt att det finns tekniska lösningar för effektiv dammreducering för de flesta arbetsprocesser. Det är tekniskt möjligt att nå nivåer på under 1 mg för nästan all trähanteringsverksamhet.

Mot bakgrund av detta beror en tillfredsställande omvandling av direktivet i mycket stor utsträckning på effektiv informationsspridning i denna fråga och på ett positivt kunskapsutbyte om bästa praxis.

Känner kommissionen till medlemsstaternas åtgärder i samband med genomförandet av direktiv 1999/38/EG?

Delar kommissionen åsikten att det behövs ett gemenskapsprogram för att minska de stora skillnaderna mellan olika medlemsstater vad gäller förebyggande åtgärder?

Vilken typ av åtgärder har kommissionen övervägt för att stödja en riktig tillämpning av direktivet, särskilt i små och medelstora företag?

(1) EGT L 138, 1.6.1999, s. 66.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(30 oktober 2002)

Medlemsstaterna ska senast den 29 april 2003 anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa rådets direktiv 1999/38/EG av den 29 april 1999 om ändring för andra gången av direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet samt utvidgning av direktivet till mutagena ämnen.

Kommissionen påpekade i sitt meddelande Anpassning till förändringar i arbetsliv och samhälle: en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 20022006(1) att man genom benchmarking och fastställande av bästa metoder kan främja en lyckad politik i medlemsstaterna. Den europeiska sysselsättningsstrategin ger en effektiv ram för denna typ av metod med bidrag från Europeiska socialfonden. I riktlinje 14 c i den europeiska sysselsättningsstrategin föreskrivs att medlemsstaterna ska anstränga sig för att säkerställa en bättre tillämpning på arbetsplatsen av gällande arbetsmiljölagstiftning, genom att intensifiera och förstärka efterlevnaden av lagstiftningen genom att ge riktlinjer för att hjälpa företagen, särskilt de små och medelstora företagen, att följa gällande lagstiftning, genom att förbättra utbildning om arbetsmiljöfrågor samt genom att främja åtgärder för att minska antalet olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar inom traditionella högrisksektorer.

Dessutom tillkännagav kommissionen i meddelandet att man överväger att föreslå en ändring i sysselsättningsriktlinjerna och uppmanar medlemsstaterna att sätta upp kvantifierade mål för att minska antalet olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar. Kommissionen meddelade även sin avsikt att i samband med utvärderingen efter halva tiden av den nuvarande programperioden analysera Europeiska socialfondens roll när det gäller att främja en sund arbetsmiljö. I linje med detta skulle Europeiska fonden för regional utveckling och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk kunna bli föremål för en liknande övning.

(1) KOM(2002) 118 slutlig.