SKRIFTLIG FRÅGA E-1894/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Kontroll av projekt i Grekland som finansieras gemensamt inom den andra gemenskapsstödramen

Är kommissionen nöjd med det system som finns för att kontrollera god förvaltning och öppenhet inom de program i Grekland som finansieras gemensamt inom den andra gemenskapsstödramen? I hur stor omfattning har oegentligheter upptäckts och vilka straff har dessa lett till?

Anser kommissionen att systemet fungerar helt tillfredsställande särskilt när det gäller skadestånd för bristfälligt arbete inom ramen för offentliga kontrakt? Informeras OLAF (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) om fall av bristfälligt arbete? Vilka ytterligare åtgärder bör de grekiska myndigheterna vidta?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Kommissionen vill påminna parlamentsledmoten att det för programperioden 19941999, enligt artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993(1), är medlemsstaterna som huvudsakligen är ansvariga för att de medfinansierade åtgärderna genomförs korrekt, för uppgifter rörande utgifter som hänför sig dit, för att förebygga och beivra oegentligheter samt för att återställa de summor som felaktigt har utbetalats.

Vad beträffar Grekland, så togs nio beslut om korrigeringar år 2000. Under 1999 gjordes fem korrigeringar för Grekland för ett totalbelopp på 837 334 euro. Betalningsperioden på nationell nivå upphör vid slutet av 2001, medan kontroller kan utföras fram till 2004 enligt gällande bestämmelser.

Det skall dock hållas i åtanke att då programmen är fleråriga, görs flera andra korrigeringar av medlemsstaternas myndigheter som följd av konstateranden och rekommendationer från medlemsstatens eller gemenskapens organ, utan krav på ett officiellt gemenskapsbeslut eftersom de görs under programmens genomförande.

Kommissionen vill också understryka att de flesta av dess korrigeringar för programperioden 19941999 kommer att göras efter den 30 juni 2002, när kraven på slutbetalningar skall läggas fram. Det krävs då att medlemsstaterna(2) bifogar ett uttalande från ett oberoende organ som sammanfattar slutsatserna av de kontroller som utförts under tidigare år. Om kommissionen därefter inte är helt säker på att korrekt uppföljning har gjorts på granskningsresultaten (i synnerhet rörande systematiska fel eller indrivning av felaktiga betalningar), kan den begära korrigering.

Under tiden har kommissionen skärpt sina granskningar i alla medlemsstater, inklusive Grekland, och stöder aktivt genomförandekontroller (valuta för pengarna) och riktar sitt intresse mot en utveckling av en förbättrad kontrollkultur och organisationsförmåga inom de grekiska myndigheterna.

Enligt kommissionens förordning (EG) 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(3), har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) fått 33 meddelanden från de grekiska myndigheterna om bristfälligheter inom området för offentliga bygg- och anläggningsarbeten inom gemenskapsstödsramen för Grekland under programperioden 19941999. Kompletterande förtydliganden har efterfrågats från nämnda myndigheter som har åtagit sig att ge lämpliga svar.

Kommissionen förfogar inte i detta skede över information om uppföljningen av de olika ärenden som rör de konstaterade bristfälligheter inom offentliga bygg- och anläggningsarbeten i Grekland som medfinansierats inom strukturfonderna. Kommissionen efterfrågade denna information från de grekiska myndigheterna den 29 januari 2001. Ett påminnelsebrev skickades nyligen.

Under strukturfondernas nya programperiod 20002006 skall kommissionen fullt ut utöva det betydande kontrollansvar och de befogenheter som den har enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(4) och dess genomförandebestämmelser(5)(6). Dessa förordningar fastlägger medlemsstaternas åligganden att upprätta väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem, och lägger på kommissionens ansvar att kontrollera deras ändamålsenlighet, att föreslå förbättringar och att begära finansiella korrigeringar om nödvändigt.

Kommissionen anser att de ovannämnda åtgärderna utgör en tillräcklig ram för att tillåta kontroll av sund förvaltning av verksamhet i alla medlemsstater, och att göra finansiella korrigeringar när oegentligheter inträffar.

(1) Rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter, EGT L 193, 31.7.1993.

(2) Enligt artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997 om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna, publicerat i EGT L 290, 23.10.1997.

(3) EGT L 178, 12.7.1994.

(4) EGT L 161, 26.6.1999.

(5) Kommissionens förordning (EG) nr 448/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förfarandet för finansiella korrigeringar av stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna, EGT L 64, 6.3.2001.

(6) Kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna, EGT L 63, 3.3.2001.