ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1400/98 från Antonios Trakatellis (PPE) till kommissionen (28 april 1998)

Ämne: Sammanhållningsfonden - projektet ¨Vattenförsörjning av Thessaloniki från floden Aliakmonas¨

Projekt nr 94/09/61/005 med titeln ¨Vattenförsörjning av Thessaloniki från floden Aliakmonas¨ införlivades 1995 bland de projekt som finansieras ur Sammanhållningsfonden. I kommissionens meddelande (96/C 244/03) om beslut om finansiellt bidrag i enlighet med förordningen om inrättandet av Sammanhållningsfonden (nr 1164/94) ((EGT L 130, 25.5.1994, s. 1.)) heter det att detta konkreta projektet enligt planerna skall starta den 1 augusti 1998, och att arbetena inom ramen för projektet bör vara slutförda den 31 december 1998. Mot bakgrund av det faktum att det i Thessaloniki redan nu råder vattenbrist, i synnerhet i stadens högt belägna områden, där vattnet ofta är avstängt, vill jag fråga kommissionen om följande:

1. I vilket skede befinner sig utarbetandet av projektet just nu och när beräknas det vara slutfört?

2. Hur stort är bidraget från gemenskapen och vilka belopp har beviljats fram till dags datum?

3. Är projektet försenat, och vad beror detta i så fall på?

4. Har man kunnat konstatera svårigheter och brister i samband med arbetena - i så fall vilka, och vilka åtgärder kommer man att vidta för att säkerställa att de resurser som ställts till förfogande verkligen utnyttjas i syfte att förverkliga projektet?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (26 maj 1998)

1. Två tredjedelar av arbetena har påbörjats: den del av projektet som omfattar insamling av floden Axios vatten till Sindos pumpstation har kommit längst. En tredjedel av arbetena befinner sig i projekterings- och upphandlingsskedet och de grekiska myndigheterna räknar med att dessa arbeten skall vara slutförda i slutet av 1999.

2. Stödet från gemenskapen uppgår till 80,8 miljoner ecu varav 13,6 miljoner ecu redan har tilldelats.

3. Tidsfristen för slutförandet och idrifttagningen av detta projekt har förlängts med ett år på de grekiska myndigheternas begäran, huvudsakligen på grund av fördröjningar i det offentliga upphandlingsförfarandet.

4. Kommissionen följer genomförandet av detta projekt uppmärksamt och har därför bett de grekiska myndigheterna att utarbeta en plan för förvaltningen av vattenresurserna i Thessaloniki-regionen, att söka och repararera läckor i ledningsnätet, att utvärdera studien av den del av projektet som redan utförts samt att undersöka skyddet av ledningen från Axios och beredningen och magasineringen av det filtrerade vattnet. Den största delen av dessa arbeten har påbörjats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0904/98 från Kenneth Coates (GUE/NGL) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Bidrag i form av bränslerabatter

Vilka beslut av kommissionen kräver eventuellt att förändringar görs beträffande avtalen om rabatterat bränsle för pensionerade gruvarbetare eller för änkor efter gruvarbetare i Förenade kungariket? Hur ser den korrespondens ut som kommissionen har fört med myndigheterna i Förenade kungariket i detta ärende, om nu någon dylik korrespondens har ägt rum?

Känner kommissionen till att den brittiska regeringen först införde, och sedan avskaffade, restriktioner angående tillhandahållandet av bränsleförmåner för pensionerade gruvarbetare eller änkor efter gruvarbetare, med hänvisning till att detta var ett resultat av EU:s direktiv och att dessa eventuellt, om de genomfördes enligt nuvarande förslag, skulle medföra problem för personer som åtnjuter bidrag i form av bränslerabatter?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (13 maj 1998)

De ändringar som genomförts av avtalen om rabatterat bränsle har inte sin grund i något kommissionesbeslut. Dessa förändringar är ett resultat av att British Coals förpliktelser gällande rabatterat bränsle i mars 1995 överfördes till det brittiska handels- och industridepartementet (DTI). DTI skall som offentlig kontraktspart säkerställa att förfarandet för inköp av rabatterat bränsle överensstämmer med bestämmelserna i rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor ((EGT L 199, 9.8.1993. )). Den underliggande gemenskapsprincipen för detta direktiv och kontrakt vid offentlig upphandling är förbud mot diskriminerande och orättvis behandling.

Kommissionen har inte fått någon information om den senaste utvecklingen. Den brittiska regeringens anbudsinfordran rörande tillhandahållande och distribution av rabatterat rökfritt bränsle skulle endast vara föremål för ett formellt kommissionsbeslut om den ansågs strida mot gemenskapslagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0829/98 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Examensbevis för behörighet till kommissionens uttagningsprov

Enligt kommissionens krav skall man ha en universitetsexamen för att få delta i allmänna uttagningsprov för tjänster i kategori A inom Europeiska unionen. Är de akademiska titlarna likvärdiga i alla länder i Europeiska unionen?

Likställs det spanska examensbeviset ¨licenciatura¨ (ungefär magisterexamen) med examensbevis i alla andra länder i Europeiska unionen som kvalifikation för att få anställning inom EG-institutionerna?

Tror inte kommissionen att termen ¨universitetsexamen¨ kan tolkas på olika sätt, med hänsyn till att alla universitetsexamina inte är likvärdiga i Europeiska unionen?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (27 april 1998)

I sina svar på tidigare liknande frågor ((Fråga E-2749/97 från Ludivina Garcías Arias, EGT C 82, 17.3.1998. Fråga E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop, EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. Frågorna E-0635/98 till E-0645/98 från Jorge Salvador Hernandez Mollar, frågorna E-0669/98 till E-0679/98 från Antoni Gutiérrez Díaz och frågorna E-0724/98 till E-0728/98 från Iñigo Méndez de Vigo-Se s. 11. )) har kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner. Kommissionen vill emellertid göra klart att det i det i alla meddelanden om uttagningsprov för A-tjänster i fråga om examensbevis sägs att uttagningskommittén kommer att ta hänsyn till skillnaderna i utbildningssystemen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1129/98 från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (8 april 1998)

Ämne: Grekiska tullmyndigheters hindrande av transitering i grekiska hamnar

I enlighet med information som kommit mig till del vägrar de grekiska tullmyndigheterna i helt lagstridig ordning att låta rederier som regelbundet trafikerar olika hamnar inom gemenskapen förtulla sin last och transport i de grekiska hamnarna Pireus, Thessaloniki och Iraklion i enlighet med det förenklade förfarandet för gemenskapstransitering som anges i artikel 448 i Europeiska unionens tullkodex (förordning (EEG) nr 2454/93 ((EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. ))). Ovannämnda tullmyndigheter tvingar - under förevändningen att man karaktäriserar alla hamnanläggningar i dessa tre ovannämnda 3 hamnar som 100-procentiga frizoner - alla som lastar och tar emot försändelser i dessa tre hamnar att iaktta de 15 tullförfaranden som gäller i Grekland för så kallade ¨frizoner¨ (en eufemism), vilket medför högre kostnader och förlust av tid.

Kan kommissionen upplysa mig om huruvida den känner till den här frågan och, om den gör det, tala om vilka åtgärder den tänker vidta för att sätta stopp för denna absurda situation, som helt uppenbart tjänar lokalpatriotiska intressen.

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (4 juni 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-762/98 från Georg Jarzembowski ((EGT C 323, 21.10.1998, s. 68. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0676/98 från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför antas ansökningar från personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppnås efter tre års studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Técnico inte godkänns som sökande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0478/98 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Kvoter för särskilda åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen

I vilken grad anser kommissionen att de finansieringsöversikter som ingår i de samlade programplaneringsdokumenten är slutliga, och i vilken grad stödjer den flexibilitet i medlemsstaterna såtillvida att man endast betraktar översikterna som riktgivande? I vilken grad utarbetar kommissionen kvoter på förhand för de schablonbelopp som skall användas för särskilda åtgärder och som sedan genomförs genom de samlade programplaneringsdokumenten? I vilken grad tillåter den att fördelningen avtalas på regional nivå och att totalbeloppen för hela Europa sammanställs senare? Planerar kommissionen att ändra sitt tillvägagångssätt i detta avseende och antingen öka eller minska användningen av kvoter för hela Europa under den nya programplaneringsperioden för strukturfonderna 1999-2006?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (7 april 1998)

Kommissionen anser att finansieringsöversikterna utgör en integrerad del av de samlade programplaneringsdokumenten och att de spelar en mycket viktig roll vid övervakningen av den övergripande utvecklingen för varje program. Mot bakgrund av den innebyggda flexibiliteten i den fleråriga programplaneringen förväntas det att dessa planer kommer att, och att de bör, uppdateras då och då för att återspegla den verkliga utvecklingen. Därför kan de nationella myndigheter som ansvarar för att genomföra programmen i enlighet med de nuvarande programmen besluta om eller föreslå ändringar av planerna inom begränsningar som man i förväg kommit överens med kommissionen om.

Inga kvoter tillämpas för särskilda åtgärder eller sektorer, varken på regional nivå eller gemenskapsnivå. Storleken på gemenskapens medfinansiering av varje samlat programplaneringsdokument fastställs inom enskilda program, inom ramen för partnerskapet, med hänsyn till uppställda mål och den typ av åtgärder som planeras.

I sina förslag till reform av strukturfonderna, som antogs den 18 mars 1998 ((KOM(98) 131. )), planerar kommissionen att ge medlemsstaterna större flexibilitet i programplaneringen genom att endast huvudsakliga prioriteringar samt förändringar av de finansiella tabellerna för programmet som helhet måste godkännas av kommissionen i fortsättningen. Ansvaret för omläggningar av anslag mellan åtgärder inom en och samma strategiska prioritering i programmet lämnas till medlemsstaterna och deras verkställande myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1294/98 från Robin Teverson (ELDR) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Ad hoc-gruppen för illegal handel med ozonnedbrytande ämnen

Vilka beslut fattades under sammanträdet inom ad hoc-gruppen för illegal handel med ozonnedbrytande ämnen, vilket ägde rum torsdagen den 26 mars 1998, och när kommer ad hoc-gruppen att ha nästa sammanträde?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (3 juni 1998)

Vid mötet inom den särskilda gruppen för olaglig handel med ämnen som bryter ned ozon deltog företrädare för kommissionen, medlemsstaters miljö- och tullmyndigheter, europeisk kemisk industri och en icke-statlig organisation som offentliggjort en rapport om olaglig handel med klorfluorkarboner (CFC) och haloner i Europa. Det blev ett värdefullt utbyte av information om aktuell tillgång och priser på ozonnedbrytande ämnen i gemenskapen, vilket tydde på att klorfluorkarboner håller på att bli alltmer sällsynta men även att olagliga importer fortsättningsvis kan utgöra ett problem.

Gruppen fattade ett antal beslut som syftar till att förbättra insamling och utbyte av information om problemet med olaglig handel. Den enades om att kommissionen bör inleda en undersökning om tillgång på och leveranskällor för klorfluorkarboner och haloner i gemenskapen. Den beslöt även att utarbeta riktlinjer för tulltjänstemän för att öka deras medvetenhet och kunskap om handel med ozonnedbrytande ämnen och gällande kontrollbestämmelser. Gruppen bad kommissionen att undersöka möjligheten att hålla ett europeiskt seminarium för utbildning av tulltjänstemän. Gruppen kom överens om att upprätta en förteckning över kontaktpunkter i varje medlemsstat för att underlätta informationsutbytet, inklusive utbytet av konfidentiell information, och medlemmar i gruppen åtog sig att hålla kommissionen underrättad om vilka verkställighetsåtgärder som varje medlemsstat vidtar.

Gruppen beslöt att mötas igen under andra halvåret 1998.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 354 , 19/11/1998 s. 0009



SKRIFTLIG FRÅGA E-0558/98 från Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (4 mars 1998) Ämne: Omfartsled i Dorset, Förenade kungariket Vilka kommentarer har kommissionen fått från a) Förenade kungarikets regering och b) de regionala myndigheterna i Dorset om den föreslagna sträckningen för omfartsleden Sandford och Halton Heath i Wareham, Dorset? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (8 april 1998) Förenade kungarikets regering och myndigheterna i Dorset har aldrig kontaktat kommissionen beträffande omfartsleden Sandford och Halton Heath, och leden har därför inte varit aktuell att tas med i EG:s riktlinjer för utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet (beslut 1692/96 EC ((EGT L 228, 9.9.1996. ))).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0956/98 från Markus Ferber (PPE) till kommissionen (30 mars 1998)

Ämne: Vägavgifter på Brennermotorvägen

1. Varför har kommissionen fortfarande inte väckt talan mot Österrike vid domstolen, fastän kommissionen redan den 30 juli 1997 beslutade att väcka talan?

2. Stämmer det att kommissionen har väntat med att väcka talan mot Österrike, för att inte riskera att Österrike inte godkänner Europeiska unionens transiteringsavtal med Schweiz?

3. När tänker kommissionen väcka talan mot Österrike vid domstolen?

4. Vilka rättsliga medel står till transportföretags förfogande för att få ersättning för de höga vägavgifterna?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (16 juni 1998)

1. Kommissionen påminner parlamentsledamoten om att den enligt domstolens rättspraxis (dom av den 14 februari 1989 i fall 247/87) åtnjuter rätt att själv avgöra att inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 169 i EG-fördraget.

2. Nej.

3. Kommissionen väckte talan mot Österrike den 29 maj 1998.

4. Transportföretag kan väcka talan inför nationella domstolar för överträdelse av bestämmelserna i direktiv 93/89/EEG som upphävdes av domstolen den 5 juli 1995, men vars rättsverkningar kommer att fortsätta att gälla tills dess att rådet antagit ett nytt direktiv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0677/98 från Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Villkor för befordran för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico, jämfört med andra fall

Varför har kommissionen i den spanska versionen av meddelandet om anordnande av de allmänna uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 (EGT C 52 A, 28 februari 1991) inkluderat ett krav på att den sökande skall ha en ¨högre¨ högskoleexamen, trots att detta krav inte finns med i de övriga språkens versioner av detta meddelande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1236/98 från Allan Macartney (ARE) till kommissionen (29 april 1998)

Ämne: Inspektion enligt stödordningen för bidrag för am- och dikor och för kompensation för boskapsuppfödning i bergsområden

Känner kommissionen till om det med hänsyn till kriterierna för producenternas bidragskrav inom ramen för stödordningen för bidrag för am- och dikor och bestämmelserna för kompensation för boskapsuppfödning i bergsområden görs undantag från regeln om att inspektionsbesök sker utan anmälan i förväg (resp.1997/1998)?

Kan man vägra att delta i en inspektion om förmildrande omständigheter föreligger, till exempel brist på personal som kan sköta djuren?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (18 maj 1998)

Enligt artikel 6.5 i kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 ((EGT L 391, 31.12.1992. )) om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem, bör förvarning om att kontroller på plats kommer att utföras begränsas till det som är strikt nödvändigt och får normalt inte överstiga 48 timmar.

När meddelande har skett om kontroller på plats bör de i princip genomföras. I detta sammanhang bör betonas att när ansökan om djurbidrag sker förklarar sökanden att han känner till systemets krav. Medlemsstatens skyldighet att genomföra kontroller på plats är ett av dessa krav. I artikel 13 i kommissionens förordning nr 3887/92 anges att, förutom i fall av force majeure, skall en ansökan om stöd avvisas om en kontroll på plats inte kan genomföras av orsaker som kan tillskrivas sökanden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2039/98 från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen (7 juli 1998)

Ämne: EU:s stöd till Wuppertal, Nordrhein-Westfalen

Kommissionen anmodas informera om följande vad gäller tilldelning av EU:s stöd till staden Wuppertal i Nordrhein-Westfalen:

1. Vilken summa har Wuppertal erhållit sedan 1994 av EU:s strukturstöd och på vilket sätt fördelades medlen ur de olika fonderna respektive gemenskapsprogrammen och -initiativen? Vilka EU-medel har tilldelats pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direkta stöd - universitet, forskningsinrättningar, företag och andra mottagare enligt andra budgetposter?

2. Hur många arbetsplatser har skapats eller bibehållts med hjälp av dessa medel?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (6 juli 1998)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 354 , 19/11/1998 s. 0081



SKRIFTLIG FRÅGA P-1232/98 från Anna Terrón i Cusí (PSE) till kommissionen (9 april 1998) Ämne: Utnyttjande av anslag 1996 och 1997 i Katalonien Vilken var genomförandegraden för åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena 1996 och 1997 i Katalonien inom ramen för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och gemenskapsinitiativen? Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (30 april 1998) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0485/98 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (27 februari 1998)

Ämne: Kontinuitet och förändringar för bidragsberättigade områden vid övergång från en programplaneringsperiod till en annan inom ramen för strukturfonderna

Kan kommissionen lägga fram en översikt över graden av kontinuitet vad gäller antalet områden och den totala finansieringen i procenttal för bidragsberättigade områden som bevarade rätten till bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden under de två reformerna av strukturfonderna 1988 och 1993? Kan kommissionen mot bakgrund av de nuvarande uppskattningarna lägga fram en prognos över motsvarande siffror för den nya programplaneringsperioden 1999-2006? Vilka undersökningar har kommissionen genomfört vad gäller fördelarna med en sådan kontinuitet mellan de olika programplaneringsperioderna i syfte att göra det möjligt att genomföra strukturella ändringar, jämfört med de fall då rätten till bidrag ändras för att man i högre grad skall beakta behoven i målområdena? Vilka preliminära slutsatser drar kommissionen avseende detta?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (27 mars 1998)

För information om stödberättigade områden och motsvarande ekonomiskt stöd från strukturfonderna hänvisar kommissionen till Studier av regional utveckling nr 26, särskilt den statistiska bilaga, som presenterar informationen per medlemsstat. Denna sänds direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Kommissionen kan inte erbjuda motsvarande information för perioden 2000-2006. Detta måste vänta tills den nya förordningsramen för strukturfonderna har beslutats av rådet, vilket blir grundvalen för framtida beslut om stödberättigade områden samt motsvarande vägledande ekonomiska tilldelningar.

Kommissionen anser att det vid identifieringen av stödberättigade områden för strukturfonderna är nödvändigt att koncentrera stödet till de minst gynnade områdena, för att minska skillnaderna enligt artikel 13a i EG-fördraget.

Vad gäller mål 2 föreskriver aktuella förordningar två 3-åriga planeringsperioder. Förteckningen över stödberättigade mål-2-områden har emellertid varit så gott som oförändrad under de två perioderna, vilket är resultatet av ett beslut, som för kontinuitetens skull tagits av kommissionen i nära samråd med medlemsstaterna. Kommissionen kommer att beakta denna erfarenhet vid sina förslag för kommande periods program.