SKRIFTLIG FRÅGA E-2927/97 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (17 september 1997)

Ämne: Diskriminering av romer i Tjeckien och Ungern

1. Känner kommissionen till att romerna i Tjeckien och Ungern fortfarande utsätts för en oacceptabel diskriminering, särskilt genom att de utestängs från undervisning och arbete?

2. Vilka reaktioner har kommissionen mötts av från tjeckisk och ungersk sida då kommissionen tillhållit länderna att vidta åtgärder mot diskrimineringen av romerna och förbättra situationen?

3. Vilka åtgärder med syfte att förbättra romernas situation i de central- och östeuropeiska länderna har vidtagits inom ramen för förhandlingarna inför medlemskapet och inom ramen för biståndsprogram såsom Phare och vilka konkreta resultat har dessa åtgärder fört med sig?

Tudelningen av Tjeckien och Slovakien ledde till att många romer blev statslösa och den så kallade zigenarklausulen i Tjeckiens lagstiftning där det krävs två års fast bosättning och uppehåll gör det naturligtvis svårt för romerna att förvärva tjeckiskt medborgarskap.

4. Kan romerna efter att Tjeckien (och Ungern) blivit medlemmar av Europeiska unionen ta del i den fria rörligheten för personer i och med att de är statslösa? Om så inte är fallet, hur avser kommissionen att garantera att denna befolkningsgrupp behandlas som fullvärdiga europeiska medborgare?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (27 oktober 1997)

1. Kommissionen är väl medveten om romernas situation i länderna i Central- och östeuropa.

2. I Tjeckien förbereder rådet för nationella minoriteter ett åtgärdsprogram för att förbättra romernas situation, vilket skall godkännas av regeringen senare i år. I september förra året inrättades en kommission med företrädare från de olika ministerierna som skall agera som officiellt organ för frågor som rör romerna. Under senare år har de tjeckiska myndigheterna infört strängare straff för handlingar som orsakas av rashat och intolerans mot minoriteter. I Ungern antog regeringen i juli 1997 ett program på medellång sikt för att finna lösningar på romernas situation, genom bland annat en minskning av arbetslösheten och förbättring av bostadssituationen och utbildningen.

3. I sina yttranden om de Central- och östeuropeiska länder som ansökt om medlemskap har kommissionen då så var lämpligt utvärderat hur romerna behandlas i de enskilda länderna. I alla de länder i Central- och östeuropa som ansökt om medlemskap finansierar kommissionen projekt på områdena mänskliga rättigheter och minoriteter. I Tjeckien finansieras konkreta projekt till förmån för romerna vilka inbegriper stöd till ett utbildningscentrum för romer, stöd till inrättande av ett rådgivnings-, informations- och utbildningscentrum för romerorganisationer samt stöd till utgivning av informationsskriften ¨Romano Dzaniben¨. I Ungern finansieras projekt vilka inbegriper stöd till romernas presscentrum, stöd till förberedelse för inträdesprov till universitetsutbildning samt sjukvård och socialhjälp till romerfamiljer.

4. Enligt gemenskapslagstiftningen omfattas statslösa personer i princip inte av de förmåner som anges i artikel 8 a i EG-fördraget. De omfattas emellertid av principen om fri rörlighet för personer enligt artikel 7 a i EG-fördraget (avskaffande av kontroller vid de inre gränserna) eftersom denna rör alla, oberoende av nationalitet eller eventuell statslöshet. Icke desto mindre vill kommissionen påpeka att artikel 7 a i EG-fördraget ännu inte tillämpas fullt ut i alla medlemsstater.