ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2016/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Den europeiska varvsindustrin

I sitt svar på min parlamentsfråga E-2795/99(1) hävdar kommissionsledamot Mario Monti att rådets förordning (EG) nr 1540/98(2) om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin avskaffar driftsstöd i slutet av 2000 men att det i förordningen dock anges en hel rad av andra

stödformer som på vissa villkor kan ges till varvsindustrin fram till 2003. De omfattar bland annat nedläggnings- och omstruktureringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd samt regionalt investeringsstöd för att förbättra eller modernisera befintliga varv.

Kan kommissionen informera om dessa stöd som är tillåtna fram till 2003 utgör en slutgiltig uppsättning eller om andra stöd kan tillåtas för att försvara den europeiska varvsindustrin, i synnerhet om Sydkorea fortsätter med sina illojala metoder inom varvsindustrin efter september månad innevarande år?

Kan kommissionen upplysa om det finns förslag till eller om det finns planer på att anta särskilda stödåtgärder för de varv som ligger i kustområden som omfattas av mål 1 i EU:s yttre randområden?

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 132.

(2) EGT L 202, 18.7.1998, s. 1.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Av artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin framgår klart att varvsstöd skall betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden endast om det överensstämmer med bestämmelserna i förordningen. Inga andra former av stöd är tillåtna.

När det gäller särskilda stödåtgärder för varv i kustområden i mål 1 bör det påpekas att regionala hänsyn kan tas i fråga om vissa stödtyper som omfattas av förordningen. Vid stöd till forskning och utveckling och stöd till miljöskydd finns möjlighet till justering av stödnivån över den normalt tillåtna nivån för varv i eftersatta områden. Förordningen tillåter också investeringsstöd för att förbättra eller modernisera befintliga varv i regioner som är berättigade till regionalstöd enligt artikel 87.3 a och c (tidigare 92.3 a och c) i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2166/00

från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Finansiering av turkiska väpnade styrkor med europeiska medel

Enligt uppgifter i pressen föreslog Asparouk, general för Turkiets väpnade styrkor, i ett uttalande nyligen att en ny plan för de turkiska militära styrkorna som utvecklats i sydöstra Turkiet skulle finansieras med hjälp av det bistånd som landet får från Europeiska unionen. Syftet med det bistånd som EU beviljar Turkiet är emellertid att stärka landet så att det i framtiden skall kunna kandidera för anslutning, och inte att underblåsa de mångåriga säkerhetsproblem som Turkiet har i sina sydöstra regioner eftersom landet vägrar lösa den kurdiska frågan.

Hur säker är kommissionen på att de ekonomiska belopp som riktas till Turkiet, i syfte att understödja landets väg mot en anslutning till Europeiska unionen, inte i stället hamnar i budgeten för de turkiska väpnade styrkorna, för stärkande av den turkiska militärapparaten i strid med all EU-lagstiftning på detta område?

På vilket sätt och genom vilka förfaranden säkerställer och övervakar kommissionen att de europeiska kapitalresurserna användas på lagenligt sätt i Turkiet och inte används till att tillfredsställa turkiska generalers önskemål om annat?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Kommissionen kan informera frågeställaren om att det turkiska statssekretariatet för finanser är dess samarbetspartner när det gäller genomförandet av det ekonomiska samarbetet med Turkiet. Alltsedan Europeiska rådets möte i Helsingfors är alla medel som tilldelas Turkiet knutna till åtgärder som rör landets anslutning till EU. Kommissionen och de turkiska myndigheterna är helt överens om detta tillvägagångssätt.

De medel som står till Turkiets förfogande tas i anspråk i enlighet med bestämmelserna i rådets förordningar som reglerar genomförandet av samarbetet. I dessa sägs ingenting om något militärt samarbete. Kommissionen bekräftar för övrigt att den inte har inte finansierat någon operation som har anknytning till den turkiska arméns verksamhet och den har absolut inte för avsikt att ens överväga ett projektförslag på det militära området.

Kommissionen vill påminna frågeställaren om att alla förslag som finansieras av kommissionen läggs fram för yttrande av Med-kommittén, som består av företrädare för medlemsstaterna, och att en rapport om hur medlen används årligen överlämnas till parlamentet.

Kommissionen följer i samarbete med sin representation i Ankara upp den verksamhet som den finansierar, kontrollerar om resultaten motsvarar de uppsatta målsättningarna och kontrollerar räkenskaperna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1678/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2000)

Ämne: Relay Europe

Relay Europe ansvarar för att informera om EU i Förenade kungariket.

Relay Europe säljer också produkter, såsom kläder, paraplyer, klockor, märken, flaggor och ballonger som alla är försedda med EU-flaggan. Med tanke på den politiska debatt som för närvarande förs i Förenade kungariket, riktar sig denna verksamhet uppenbarligen till konsumenter som är anhängare av en ännu närmare union, varmed de politiskt tar ställning.

Vilka bidrag får Relay Europe?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(18 juli 2000)

Relay Europe får inga bidrag från kommissionen.

Den privata organisationen Relay Europe ingår i Charlemagne-koncernen och har slutit avtal med kommissionens representation i Förenade kungariket. Organisationen sköter logistik och organisation av konferenser och utbildningskurser för kommissionens räkning. Avtalet slöts efter en allmän upphandling som Relay Europe tog hem 1997. Relay Europe ansvarar inte för att sprida information om Europeiska unionen.

Kommissionen vill upplysa ledamoten om att Charlemagne-koncernen har ytterligare ett dotterbolag, Euro-Style, som säljer varor märkta med Europeiska unionens flagga på helt kommersiella grunder. Det är konsumenternas sak att välja om de vill köpa varorna eller inte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1856/00

från Joan Colom i Naval (PSE) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till kommissionen

(9 juni 2000)

Ämne: Språk i kommissionens pressmeddelanden

Kan kommissionen ange vilken språkpolitik den för och hur denna används i kommunikationen?

Är det riktigt att de pressmeddelanden som följer på kommissionens möten endast är skrivna på franska och engelska?

Känner kommissionen till något fall under de senaste fem åren där regeringen i någon medlemsstat har protesterat mot denna politik eller föreslagit en ändring av den?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(12 juli 2000)

De flesta pressmeddelanden från kommissionen föreligger på de elva gemenskapsspråken. Av praktiska skäl som sammanhänger med den tid som behövs för översättning och enligt en överenskommelse med den ackrediterade pressen företrädd av Internationella pressföreningen (API), lämnas de flesta pressmeddelanden endast ut på franska och engelska (och/eller tyska) vid den dagliga presskonferensen kl. 12.00. I fråga om de pressmeddelanden som avser kommissionens sammanträden, är de övriga språkversionerna mycket snabbt tillgängliga i elektronisk form (databasen Rapid) via Internet.

Vissa pressmeddelanden översätts inte till alla språk. Det gäller meddelanden om företagskoncentrationer (FR/EN/DE + den berörda medlemsstatens språk), statligt stöd och överträdelser (FR/EN + den berörda medlemsstatens språk), liksom den varje vecka offentliggjorda tidsplanen över kommissionens aktiviteter.

Kommissionen är inte medveten om något officiellt klagomål från en medlemsstat om den gällande språkordningen för pressmeddelanden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1994/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Avloppsreningssystem i grekiska städer

I enlighet med gemenskapsdirektiv nr 91/271/EEG(1) måste Grekland före år 2005 se till att det i alla landets städer med över 2000 invånare finns avloppsreningssystem.

Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande frågor:

1. Hur många städer med över 2000 invånare har anslutits till avloppsreningssystem?

2. Hur många grekiska städer kommer att ha anslutits till avloppsreningssystem före år 2005?

3. Vilka risker löper Grekland om landet inte skulle efterkomma bestämmelserna i gemenskapsdirektiv 91/271/EEG?

(1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Som frågeställaren mycket riktigt antyder innebär rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse att medlemsstaterna skall se till att alla tätbebyggelser med fler än 2000 personekvivalenter (personekvivalent är ett mått på organisk förorening

som motsvarar den genomsnittliga föroreningen som produceras av en person under en dag) förses med system för uppsamling och rening av avloppsvattnet från hushållen. Tidsfristerna för genomförandet av denna bestämmelse är den 31 december 1998, den 31 december 2000 respektive den 31 december 2005, beroende på tätbebyggelsens omfång och känsligheten hos det vatten som tar emot avloppet.

Det skall noteras att man vid beräkning av tätbebyggelsens storlek för inrättandet av reningsverk inte bara skall ta hänsyn till belastningen från den bofasta befolkningen i tätbebyggelsen, utan även till den säsongsbetingade befolkningen samt belastning från industriavlopp som går ut i systemet för hushållsavlopp.

För närvarande håller kommissionen på att kontrollera situationen i medlemsstaternas tätbebyggelser vad gäller den första tidsfristen i direktivet (31 december 1998), som gäller för tätbebyggelser med fler än 10 000 personekvivalenter och som släpper ut sitt avlopp i känsliga områden eller i deras tillflöden. I början av 2001 kommer kommissionen att offentliggöra en rapport om uppsamlingen och reningen av avloppsvatten i alla berörda tätbebyggelser. Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna finns det i Grekland 29 tätbebyggelser med fler än 10 000 personekvivalenter som släpper ut sitt avlopp i känsliga områden eller deras tillflöden.

De grekiska myndigheterna har även angivit att de 797 tätbebyggelser med fler än 2000 personekvivalenter som berörs av direktivet kommer att ha uppfyllt kraven i direktivet till den 31 december 2005. Kommissionen kommer senare även att kontrollera att tidsfristerna den 31 december 2000 och den 31 december 2005 respekterats.

Om det visar sig att bestämmelserna i direktivet inte efterlevts kan kommissionen komma att inleda ett överträdelseförfarande mot den medlemsstat i vilken försummelsen konstaterats.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2324/00

från Gerard Collins (UEN) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Gemenskapsinitiativet Urban

Enligt den överenskommelse som fattades i mars 1999 om gemenskapsinitiativet Urban inom ramen för paketet Agenda 2000, har initiativet till syfte att stödja social och ekonomisk upprustning av städer och förorter i kris. En fortlöpande finansiering är avgörande för att de många små samhällsgrupper som ingår i projekt av detta slag skall kunna överleva. Medan kommissionen redan har antagit sin slutliga version av riktlinjerna för initiativet Urban II som skall ge 700 miljoner euro i ekonomiskt stöd från 20002006, väntar lokala grupper fortfarande på att få del av detta stöd. Kan kommissionen upplysa om den är beredd att påskynda processen med att anslå medlen i Urban II så att grundläggande socioekonomiska projekt kan tillåtas fortsätta?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(27 juli 2000)

Den 28 april 2000 antog kommissionen riktlinjer för gemenskapsinitiativet Urban II om ekonomisk och social upprustning av städer och förorter(1). Medlemsstater som önskar få stöd genom Urban II uppmanas att lägga fram förslag till program inom sex månader efter offentliggörandet av detta meddelande, senast den 19 november 2000.

Förslag till program skall utformas av de myndigheter som utses av de berörda medlemsstaterna och inlämnas till kommissionen. Projektkostnader är stödberättigade från den dag det operativa programmet inkommer till kommissionen och godkänns (om det innehåller alla uppgifter som krävs för bedömningen). Ju tidigare medlemsstaterna lägger fram sina förslag till stödberättigade områden, enligt kriterierna i riktlinjerna för Urban II, och därmed de olika operativa programmen, desto snabbare kan kommissionen inleda förfarandena för godkännande. Kommissionen kommer att besluta om bidrag från fonderna senast fem månader efter det att de relevanta förslagen inkommit.

Kommissionen är medveten om behovet av stöd till vissa små samhällsgrupper som medverkar i sociala och ekonomiska upprustningsprojekt och kommer att tillse att de olika operativa programmen snabbt godkänns.

Med hänsyn till finansieringens kontinuitet vill kommissionen påpeka att Urban II särskilt syftar till att formulera och genomföra innovativa strategier för en hållbar ekonomisk och social upprustning. Antalet program enligt gemenskapsinitiativet Urban kommer att minska jämfört med föregående programplaneringsperiod 19941999, då program i sammanlagt 118 städer och förorter fick stöd genom Urban. Under perioden 20002006 kommer antalet städer och förorter som omfattas av det nya initiativet att begränsas till runt 50. En del samhällsgrupper som tidigare varit berättigade till stöd under Urban I kan emellertid nu komma att placeras i en underkategori för stadsområden under mål 1 eller mål 2. Därför bör dessa gruppers olika programdokument inbegripa åtgärder för stadsutveckling i de större städerna i området.

(1) EGT C 141, 19.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1783/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(8 juni 2000)

Ämne: Obligatorisk användning av skrivmaskiner

Känner kommissionen till att dess enheter envisas med att ansökningar om bidrag till förberedande undersökningar och till CRAFT-programmet måste fyllas i med skrivmaskin?

Är detta en genomtänkt politik?

Kan kommissionen ange hur många skrivmaskiner den själv använder eftersom den nu förväntar sig att små företag skall förfoga över skrivmaskiner?

Kommer den att tillhandahålla lokaler, eventuellt på kommissionens kontor i huvudstäderna, där de affärsmän som olyckligtvis beslutat att göra sig av med sina gamla skrivmaskiner kan få tillgång till sådana för att fylla i kommissionens ansökningsblanketter?

Anser kommissionen att skrivmaskiner återigen kan komma att användas i stället för ordbehandlingsprogram? Om så är fallet, varför?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

I informationspaketet till bidrag till förstudier och CRAFT-programmet anges att ansökningarna skall fyllas i med skrivmaskin eller ordbehandlingsprogram. Eftersom ansökningsformulären är interaktiva, dvs. de finns tillgängliga på webbplatsen Cordis, kan de laddas ner och fyllas i med hjälp av ordbehandlingsprogram. De flesta sökanden utnyttjar den möjligheten, vilket innebär att skrivmaskin inte behöver användas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1080/00

från Jules Maaten (ELDR) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: Cigarettsmuggling i europeiska hamnar

1. Känner kommissionen till vilka goda erfarenheter man haft av den nya containerscannern i Rotterdams hamn, med vars hjälp man i fjol kunde upptäcka flera miljoner olagliga cigaretter, förutom annat smuggelgods, som narkotika och alkohol?

2. Är kommissionen beredd att verka till förmån för att sådana metoder tas i bruk också i andra hamnar inom EU, för att smugglingen av cigaretter och andra varor skall kunna motverkas men också för att det skall kunna förhindras att fartyg anlöper andra hamnar där kontrollen är mindre effektiv?

3. Vilka åtgärder kan kommissionen vidta i ovannämnda avseende?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(19 maj 2000)

Kommissionen känner till framgångarna med den nya containerscannern i Rotterdam, liksom med scannrar som används i andra medlemsstater, och arbetar för närvarande med vissa medlemsstater på ett antal projekt för att förbättra tullkontrollerna. Syftet är inte enbart att främja användningen av modern utrustning, som t.ex. containerscannrar, utan också att förbättra tullverksamheten generellt sett. Ett särskilt viktigt område, där en åtgärdsplan håller på att genomföras, är användning av riskanalysmetoder för att se till att de containrar som väljs ut för kontroll är de som är av störst intresse.

Det arbete som för närvarande pågår har också till syfte att förbättra samarbetet mellan större hamnar för att säkerställa likvärdig tullbehandling och i synnerhet för att förhindra att fartygstrafiken läggs om för att undvika kontroll. Ett pilotprojekt som tullmyndigheterna i Rotterdam är starkt engagerade i handlar om utbyte mellan större hamnar av kunskaper om användning av containerscannrar och snabb utväxling av uppgifter om viktiga riskanalysområden.

Resultaten av dessa åtgärder, som finansieras inom ramen för programmet för modernisering av tullen Tull 2002(1), kommer att undersökas tillsammans med medlemsstaternas tullmyndigheter. Kommissionen kommer att överlämna en resultatrapport om dessa åtgärder till Europaparlamentet i enlighet med bestämmelserna i Tull 2002beslutet.

(1) Europaparlamentets och rådets beslut nr 105/2000/EG av den 17 december 1999 om ändring av beslut nr 210/97/EG om antagandet av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2000) och om upphävande av rådets beslut 91/341/EEG (EGT L 13, 19.1.2000).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2811/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Optimering av kandidatländernas slakterier

Med tanke på den kommande anslutningen av central- och östeuropeiska länder håller företrädare för EU:s jordbrukssektor på att skapa kontakter med möjliga partner i dessa länder. Det förefaller som om slakterierna i de central- och östeuropeiska länderna sällan eller aldrig uppfyller de stränga EU-normerna. Belgiska slakteriföreträdare påpekar också att flera slakterier bör rivas på grund av deras begränsade kapacitet. Inom EU finns tillräcklig kunskap för att vid ändrade planer bygga upp dessa slakterier igen i de länder som så önskar, och på detta sätt sörja för en typ av återanvändning.

Kan kommissionen meddela om den stöder denna strategi (återanvändning av gamla och/eller nedlagda slakterier) och om den är villig att ge ekonomiskt stöd till pilotprojekt för att återuppbygga och anpassa slakterier i Central- och Östeuropa i syfte att uppfylla EU:s normer?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(26 september 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1740/00

från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: Finansiering av anslutningsprocessen i Cypern och Malta

Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta när det gäller de anslag som fastställts för kandidatländerna Cypern och Malta och som skall överföras från kapitel B4 i budgeten om externt stöd till kapitel B7 om stöd inför anslutningen, i enlighet med Amsterdamfördraget och de riktlinjer för gemenskapsbudgeten för räkenskapsåret 2001 (§ 33) som Europaparlamentet redan har röstat om?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(6 juli 2000)

När budgetplanen sågs över(1) föreslog kommissionen att anslagen för ekonomiskt stöd till Cypern och Malta skulle föras över från rubrik 4 till rubrik 7. Överföringen skulle harmonisera behandlingen av dessa två länder med de övriga kandidatländerna, som redan omfattas av föranslutningsstrategierna i budgetrubrik 7 (se rådets förordning (EG) nr 555/2000 av den 13 mars 2000 om genomförande av åtgärder inom ramen för en föranslutningsstrategi för Republiken Cypern och Republiken Malta)(2).

En underrubrik för Medelhavsländerna föreslås i sammanhanget under rubrik 7. (Cypern och Malta har nämligen inte tillgång till det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet eller föranslutningsinstrumentet för jordbruket.)

Under perioden 20012006 skall 20 miljoner euro överföras per år.

När det gäller de rena budgetaspekterna inrättades vid budgetbehandlingen 2000 två nya budgetposter i rubrik B7-0, nämligen B7-040 Strategin inför anslutningen av Malta och B7-041 Strategin inför anslutningen av Cypern. De båda posterna fick symboliska anslag, medan motsvarande belopp fortfarande stod införda under budgetpost B7-4012 Ekonomiskt stöd till Cypern och Malta.

I det preliminära budgetförslaget år 2001 föreslog kommissionen eftersom den ovannämnda förordningen antagits att anslagen skulle gå till två nya budgetposter. Anslag beviljades med 7,5 miljoner euro för Malta i budgetpost B7-040 och 11,5 miljoner euro för Cypern i budgetpost B7-041.

(1) KOM(2000) 262 slutlig.

(2) EGT L 68, 16.3.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2679/00 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Europeisk upphandling.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 089 E , 20/03/2001 s. 0216 - 0216



SKRIFTLIG FRÅGA E-2679/00 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (1 september 2000) Ämne: Europeisk upphandling Anser kommissionen att medlemsstaterna är skyldiga att se till att den offentliga upphandlingen inte bara skall omfatta produkter och tjänster som överensstämmer med EU:s normer utan också sådana produkter och tjänster som kan vara likvärdiga med dessa normer? Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar (28 september 2000) Syftet med reglerna om användning av tekniska specifikationer i offentlig upphandling är att garantera öppenheten och hindra diskriminering vid tilldelning av avtal. De upphandlande myndigheterna får inte avvisa anbud för underlåtenhet att följa de tekniska specifikationerna om anbuden följer eller är likvärdiga med europeiska standarder, eller om sådana saknas, andra relevanta standarder.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1826/00 från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen. Partipolitiska strategier för ansökningarna till Regionalfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 13/03/2001 s. 0100 - 0100



SKRIFTLIG FRÅGA P-1826/00 från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen (31 maj 2000) Ämne: Partipolitiska strategier för ansökningarna till Regionalfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden Är kommissionen medveten om att många regionala och lokala myndigheter i Spanien ber om uppskov till och med den 5 juli för inlämnandet av projektförslag till Regionalfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden, eftersom det spanska ekonomi- och finansministeriet inte har lämnat tillräcklig information och eftersom den tidsfrist som fastställts till den 5 maj överraskade flera lokala myndigheter och gjorde det omöjligt för dem att få tillgång på lika villkor till dessa europeiska program? Är kommissionen medveten om att Partido Populars regering därför anklagas för att följa en partipolitisk strategi som består i att hålla tidsfrister hemliga och hindra tillgång på lika villkor till europeiska fonder? Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar (30 juni 2000) Kommissionen känner varken till någon tidsfrist för ansökningar eller de anklagelser som nämnts. Kommissionen vill här påminna parlamentsledamoten om att det enligt gällande lagstiftning är medlemsstaten som ansvarar för att organisera urvalsprocessen för de projekt som söker stöd från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.