ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3078/02

från Ulpu Iivari (PSE) till kommissionen

(28 oktober 2002)

Ämne: Dubbel beskattning av orkestrar

Enligt gemenskapslagstiftningen och i synnerhet artikel 49 i EG-fördraget är det förbjudet för medlemsstaterna att inskränka friheten att tillhandahålla tjänster genom dubbel beskattning. Den finska kammarorkestern Avanti!, som främst finansieras med offentliga medel, har blivit föremål för dubbel beskattning i den tyska delstaten Schleswig-Holstein, där orkestern uppträdde på Schleswig-Holsteins musikfestival i augusti 2001. Avanti! var tvungen att betala skatt på sitt gage till delstaten, även om orkestern i enlighet med det skatteavtal som ingåtts mellan Finland och Tyskland översände bevis från de finska myndigheterna på att orkestern mottar offentligt stöd för sin verksamhet, att den berörda resan delvis finansierades med offentliga medel och att orkestern fungerar som arbetsgivare, dvs. betalar musikerna deras gage, drar skatt på gaget och ansvarar för arbetsgivaravgifterna. Orkestern har skriftligen diskuterat denna dubbla beskattning med skattemyndigheterna i Schleswig-Holstein under snart två års tid, och inget slut kan skönjas.

Anser kommissionen att dylika fall utgör ett hinder för den inre marknadens funktion? Vad ämnar kommissionen göra för att få den inre marknaden att fungera bättre, i synnerhet när det gäller problem med dubbel beskattning?

Svar från Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(9 december 2002)

Kommissionen har nöjet att meddela parlamentsledamoten att fallet med den finska orkestern Avanti! enligt uppgifter från de tyska skattemyndigheterna håller på att lösas till orkesterns fördel, så att orkestern inte behöver betala skatt i Tyskland.

Kommissionen är medveten om att det finns särskilda skattefrågor knutna till kulturella evenemang över landsgränserna. Beskattningsrätten tillfaller enligt de flesta dubbelbeskattningsavtal det land där evenemanget äger rum, vilket överensstämmer med artikel 17 i OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) modellavtal. Detta innebär i praktiken att en artist som uppträder i andra länder än sitt eget vanligtvis måste handskas med mer än ett skattesystem.

Om kommissionen anser att de nationella skattebestämmelserna är diskriminerande, är den beredd att vidta åtgärder enligt artikel 226 i EG-fördraget. Det bör i detta sammanhang nämnas att EG-domstolen för närvarande handlägger ett ärende (mål C-234/01 Gerritse(1)) rörande tysk beskattning av artister som inte är bosatta i landet. En dom kommer troligen att avges 2003.

(1) EGT C 245, 1.9.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3426/02

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(2 december 2002)

Ämne: Fiumicinos användning av medel från programmet Daphne

Under september 2002 lade det italienska finansministeriets övervakningsutskott fram en redogörelse över utnyttjandet av de medel som EU beviljat.

Av denna redogörelse framgår även hur oroväckande långsamt och ineffektivt de lokala myndigheterna arbetar med att bevilja projektstöd. Under 2000 utnyttjades endast två procent av EG-stödet.

Även kommissionen har vid ett flertal tillfällen påpekat de lokala myndigheternas otillräckliga utnyttjande av gemenskapsmedlen.

Samtidigt är det vissa lokala myndigheter, såsom Fiumicinos kommunala myndigheter, som i synnerhet behöver utnyttja gemenskapsmedlen för att bekämpa utnyttjandet av kvinnor och barn. Mot denna bakgrund tillfrågas kommissionen följande:

1. Har kommunen Fiumicino lagt fram några projektförslag för programmet Daphne?

2. Har kommunen Fiumicino erhållit något stöd för sina projekt?

3. Har de erhållna medlen utnyttjats?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(22 januari 2003)

Kommunen Fiumicino har inte lämnat in några projektförslag till Daphne-programmet sedan 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3176/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(7 november 2002)

Ämne: Skulder och tillväxt- och stabilitetspakten

Kommissionsledamot Solbes Mira bekräftade i sitt mycket upplysande svar på fråga E-1621/02(1) att kommissionens i sin utvärdering av hur medlemsstaterna följer tillväxt- och stabilitetspakten är villig att beakta relevanta cykliska och strukturella kännetecken i de enskilda medlemsstaternas ekonomier.

Kommissionsledamoten lät också förstå att kommissionen beaktar de enskilda medlemsstaternas övergripande skuldnivå, men bara i den mån som den anser tillräcklig för att ett nästan balanserat eller överskridande mål för budgetunderskottet garanterar en kontinuerlig reducering av den övergripande skuldnivån. Pakten fokuserar fortsättningsvis på att förverkliga de två huvudmålsättningar, nämligen ett årligt budgetunderskott på mindre än 3 procent av BNP och en övergripande budgetbalans under den ekonomiska cykeln.

Anser inte kommissionen att man borde fästa större uppmärksamhet vid de övergripande skuldnivåerna, i synnerhet när det gäller länder med stor skuldsättning, och att det här är nödvändigt mot bakgrund av all den oklarhet som råder beträffande hur Maastricht-kriterierna skall efterlevas, något som man inte räknade med då tillväxt- och stabilitetspakten utformades?

(1) Se s. 8.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(4 december 2002)

Medlemsstaterna är enligt EG-fördraget skyldiga att hålla skuldsättningsnivån under 60 procent av bruttonationalprodukten eller, om den är högre än så, se till att den närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt. Kommissionen skall, enligt samma fördrag, övervaka att detta krav uppfylls och upprätta en rapport enligt artikel 104.3 i EG-fördraget (förfarandet vid alltför stora underskott) om en medlemsstat inte uppfyller kravet.

Kravet på att skuldsättningen minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt (artikel 104.2 i EG-fördraget) har dock inte definierats uttryckligen i sekundärlagstiftning.

Kommissionen ämnar emellertid förtydliga skuldsättningskravet för att omsätta kriterierna i EG-fördraget i praktiken. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas förändringarna i skuldsättningens olika komponenter (stock/flödesjusteringar, primärt överskott, skillnader i räntesats och tillväxt) och den förväntade inverkan av en åldrande befolkning på de offentliga finanserna. För att den långsiktiga stabiliteten hos de offentliga finanserna skall kunna bedömas bättre är det också viktigt att medlemsstaterna lämnar fullständig information i sina stabilitets- och konvergensprogram.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2066/02

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Ojämlik behandling av grekiska medborgare som inte avtjänat sin värnplikt

Enligt ett gällande avtal mellan Grekland och Tyskland (lag nr 4187/61) är grekiska medborgare med dubbelt, alltså även tyskt medborgarskap, befriade från militärtjänstgöring i Grekland under den tid som de arbetar och är fast bosatta i Tyskland. För till exempel greker med österrikiskt medborgarskap gäller andra regler. De skall enligt lag avtjäna full värnplikt i den grekiska armén, också om de redan avtjänat sin värnplikt i den österrikiska armén. Vidare har greker med permanent arbetstillstånd till exempel i Förenta staterna, Kanada och Australien men inte i de europeiska länderna enligt artikel 7 i lag nr 1763/88 samt övergångsbestämmelserna i lag nr 2510/97 rätt till befrielse från värnplikt på obegränsad tid och rätt till fri inresa i Grekland, fram till det att de återvänder till hemlandet för gott, under förutsättning att deras arbetstillstånd beviljats före den 1 september 1997. Detta är orättvist mot de grekiska medborgare som fått invandrarstatus i dessa länder efter detta datum, samt mot alla de greker som lever i olika europeiska länder och beviljats medborgerliga rättigheter i dessa.

Den gällande lagstiftningen om värnplikt är diskriminerande mot grekiska medborgare med fast bosättning, arbete och familj i utlandet och strider klart mot EU-fördraget och gemenskapsrätten. Kan kommissionen mot bakgrund av detta upplysa mig om vad den ämnar göra för att finna

en lösning på problemet med de greker som inte avtjänat sin värnplikt och därigenom säkra att europeiska medborgare som inte avtjänat sin värnplikt åtnjuter lika rättigheter och är lika inför lagen? Har kommissionen för avsikt att kontakta de grekiska myndigheterna för att se till att den gällande lagstiftningen om värnplikt revideras?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(7 augusti 2002)

Kommissionen framhåller att parlamentsledamotens frågor om nationalitet och värnplikt helt omfattas av medlemsstaternas behörighet.

Det går inte heller att fastställa något sådant allvarligt och ihållande åsidosättande som avses i artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen.

Därför är kommissionen inte behörig att vidta sådana åtgärder som parlamentsledamoten föreslår.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1720/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(13 juni 2002)

Ämne: Den europeiska åklagaren

Vilken är den senaste utvecklingen när det gäller inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet?

Har någon av medlemsstaterna yttrat sig över kommissionens grönbok?

Kommer kommissionen att ge Europaparlamentet tillgång till medlemsstaternas anmärkningar så fort dessa mottagits?

Anser kommissionen att inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet är oundvikligt och när planerar kommissionen att den skall inrättas och inleda sin verksamhet?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(26 juli 2002)

Den 11 december 2001 antog kommissionen grönboken om inrättande av en europeisk åklagare(1) Över 11 000 exemplar av grönboken har distribuerats. Den har lett till nationella och internationella debatter (16 debatter har hittills anordnats och sex andra planeras) och en offentlig utfrågning anordnad av kommissionen skall hållas den 1617 september 2002 i Bryssel.

Remissperioden avslutades den 1 juni 2002. Ytterligare svar väntas emellertid efter detta datum. Tyskland, Irland, Nederländerna och Sverige har överlämnat ett officiellt yttrande till kommissionen. Även andra medlemsstater förbereder ett yttrande i frågan. Synpunkterna återfinns på webbplatsen Europa, under rubrikerna OLAF och Grönboken: http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/green_paper/contributions/date.html

Både i förslaget till regeringskonferensen i Nice och i grönboken har kommissionen lagt fram tungt vägande argument för inrättandet av en europeisk åklagare. Enligt EG-fördraget är kommissionen ansvarig inför budgetmyndigheten för genomförandet av budgeten (artiklarna 274 och 276 i EG-fördraget). Skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen måste vara effektivt, avskräckande och enhetligt i samtliga medlemsstater (artikel 280 i EG-fördraget). Gemenskapen måste kunna garantera medlemsstaterna och de europeiska skattebetalarna att bedrägerier och korruption faktiskt får rättsliga följder. För att en europeisk åklagare skall kunna inrättas måste EG-fördraget ändras och sekundärlagstiftning antas. Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande i slutet av 2002 eller i början av 2003 på grundval av resultaten från debatten om grönboken.

(1) KOM(2001) 715 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3719/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Tuvalu

Kan kommissionen avseende Tuvalu sammanställa en rapport över de projekt som godkänts för finansiering ur unionens budget år 2001, och ange det totala investeringsbeloppet för detta år?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2776/02

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2002)

Ämne: Fiskefartyget Viduido stoppat

Den 1 september i år stoppades gemenskapsfartyget Viduido av en marockansk patrull när det på väg tillbaka från hamnen i Las Palmas korsade vatten som ingår i Marockos jurisdiktion, och således i enlighet med internationell sjörätt utnyttjade sin rätt att passera fredligt. Viduido fiskade i den mauretanska fiskezonen i överensstämmelse med fiskeavtalet mellan EU och Mauritanien. Det är sjätte gången på mindre än ett år som detta fartyg från gemenskapen stoppas av marockanska patruller.

Anser kommissionen inte att sådana prejningar är illegala eftersom de strider mot gällande internationell sjörätt?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller avser den att vidta via sin delegation i Marocko för att hjälpa besättningen och se till Viduido släpps?

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit eller avser den att vidta gentemot Marocko för att undvika liknande händelser i framtiden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 november 2002)

Uppbringandet av spanska fartyg är en fråga som faller utanför gemenskapens behörighet och som måste finna sin lösning i ett bilateralt sammanhang. Kommissionen stödjer en lösning baserad på dialog. Kommission har hört sig för hos de marockanska myndigheterna som har försäkrat att de kommer att fortsätta att stå i nära kontakt med sina spanska motparter för att behandla individuella fall så snabbt och smidigt som möjligt.

Kommissionen glädjer sig åt att frågan under tiden har lösts och att fartyget har frisläppts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3722/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Vanuatu

Kan kommissionen avseende Vanuatu ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3684/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Seychellerna

Kan kommissionen avseende Seychellerna ange vilka projekt som år 2000 finansierades ur unionens budget?

Kan kommissionen även ange det totala stödbeloppet för 2000 på alla områden som berör detta land?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 och E-3725/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(11 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till nedanstående tabell som visar det sammanlagda beviljade biståndet till följande länder:

>Plats fÄHor tabell>

Kommissionen sänder en mer detaljerad tabell liksom årsrapporten 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av biståndet till tredje land direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1664/02

från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen

(4 juni 2002)

Ämne: Deltagare i Europeiska konventet

Kan kommissionen i detalj redogöra för vilka av de organisationer och nätverk av organisationer som deltar i forumet om Europeiska konventet som helt eller delvis, direkt eller indirekt, finansieras av kommissionen eller någon annan EU-institution?

Kompletterande svarfrån Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(22 november 2002)

Som ett komplement till det tidigare svaret till parlamentsledamoten skickar kommissionen direkt till honom och till parlamentets generalsekretariat en detaljerad analys av EU:s räkenskaper för vart och ett av budgetåren 1998, 1999, 2000, 2001 och 2002. Här återfinns de begärda upplysningarna om varje organisation. Analysen har gjorts med hjälp av bokföringssystemet Sincom2.

Kommissionen har bokfört 1 575 betalningar till 139 organisationer i samtliga EU-länder. Betalningarna uppgår till sammanlagt 154,5 miljoner euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3835/02

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(9 januari 2003)

Ämne: Handläggning för att förklara områden såsom särskilda skyddsområden för fåglar

Det internationella vetenskapliga samfundet har alltid givit sitt erkännande åt den biologiska mångfalden på Kanarieöarna, som tillhör Europeiska unionens yttersta randområden. Dessa är nämligen är verkliga levande museer med kvarlevande arter som en gång i tiden bosatte sig på jorden och överlevde tertiärtidens nedisning som i så hög grad påverkade planetens olika ekosystem till sjöss och till lands.

Många unika livsmiljöer i Kanarieöarnas övärld har förklarats som områden av gemenskapsintresse på grund av sina naturvärden och införlivats i nätet Natura 2000. För att handlägga detta projekt höll man sig, enligt experternas råd, till ett kvalitetssystem för information och noggrannhet när det gällde tillvägagångssättet för att förklara området av gemenskapsintresse.

Icke desto mindre saknar vissa vetenskapsmän en liknande noggrannhet och kvalitet på informationen nu när det gäller att handlägga speciella skyddsområden för fåglar.

Skulle det inte vara lämpligt att kommissionen nu när den skall förklara områden såsom särskilda skyddsområden för fåglar använder sig av samma noggranna systematiseringskriterier för information och förfarande som de som tillämpas vid handläggning av områden av gemenskapsintresse?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 februari 2003)

Frågeställaren har uttryckt oro över kommissionens system och kriterier för att utse särskilda skyddsområden.

I enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(1) är det medlemsstaterna som klassificerar ett område som särskilt skyddsområde för fåglar, inte kommissionen.

Enligt fågeldirektivet skall medlemsstaterna som särskilda skyddsområden i första hand klassificera sådana områden som vad gäller antal och storlek är mest lämpade för bevarandet av fåglar, med hänsyn till deras behov av skydd inom det geografiska havs-och landområde som omfattas av direktivet.

Beträffande kriterierna för att klassificera ett område som särskilt skyddsområde anges inte särskilt detaljerade kriterier för identifiering av områdena. Tillvägagångssättet kan därför inte vara samma som för habitatdirektivet(2) som innehåller en detaljerad förteckning över kriterier för val av områden. Enligt fågeldirektivet måste emellertid de mest lämpade områdena väljas. Liknande åtgärder måste vidtas för regelbundet förekommande flyttfåglar som inte anges i bilaga 1 till fågeldirektivet. Slutligen skall medlemsstaterna lägga särskild vikt vid skyddet av våtmarker, i synnerhet våtmarker av internationell betydelse.

(1) EGT L 103, 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3666/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(18 december 2002)

Ämne: Moskovskiy Festival-olyckan

Sista helgen i november blev det enkelskroviga tankfartyget Moskovskiy Festival, byggt 1985 och seglande under maltesisk flagg, ledsagat av spanska och portugisiska krigsfartyg då det passerade Gibraltar, utanför de 200 sjömilen.

Ovanstående inträffade eftersom Frankrike, Spanien och Portugal inte vill tillåta enkelskroviga tankfartyg på sina territorialvatten.

Moskovskiy Festival hade emellertid med väl godkänt klarat av en detaljerad kontroll den 30 oktober i år, vid Santa Cruz på Tenerife, i Spanien!

Har kommissionen med andra ord för avsikt att vidta åtgärder gentemot detta ensidiga beslut, taget av tre medlemsstater i Europeiska unionen. Deras beslut är nämligen inte bara ett anmärkningsvärt brott mot gemenskapens lagstiftning, det är också en gest som visar på odisciplin.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3666/02 och E-3667/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(10 februari 2003)

I sitt meddelande av den 3 december 2002(1) uttryckte kommissionen sin oro över de fartyg som redan undviker unionens hamnar för att undgå inspektioner, och som fortsätter att trafikera våra kustvatten och i medlemsstaternas territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att vidta samordnade åtgärder för att hitta olika lösningar som möjliggör skydd av våra kustvatten, bland annat medlemsstaternas territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner, mot fartyg som utgör ett hot mot havsmiljön.

Medlemsstaterna måste få möjlighet att försvara sina kuster mot de hot som uppstår när fartyg som uppenbarligen inte uppfyller normerna eller som utgör klara miljöfaror trafikerar vattnen. I detta sammanhang kommer kommissionen som den aviserat i sitt meddelande av den 3 december 2002 att ta initiativ till en revidering av den internationella havsrättskonventionen.

Vid sitt möte den 6 december 2002 godtog rådet (transport) enhälligt dessa riktlinjer och bekräftade sin vilja att bannlysa oljetankfartyg med enkelt skrov som transporterar tunga kolväten från unionens hamnar.

I detta sammanhang lade kommissionen den 20 december 2002 fram ett förslag till förordning(2) inför Europaparlamentet och rådet. Detta förslag går ut på att förbjuda transport av tunga oljeprodukter i tankfartyg med enkelt skrov till eller från unionens hamnar och att förkorta den tidsfrist för utfasningen av enkelskrovstankers som antagits inom ramen för Erika-I-paketet.

Kommissionen har uppmanat Europaparlamentet och rådet att snarast möjligt behandla denna text så att den kan antas vid rådets (transport) möte den 27 mars 2003.

(1) KOM(2002) 681 slutlig.

(2) KOM(2002) 780.