SKRIFTLIG FRÅGA E-0814/03

från Robert Goebbels (PSE) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: Hungersnöd i Etiopien

Kommissionen har anslagit ytterligare 5 miljoner euro till akut livsmedelsbistånd till Etiopien, vilket medför att det totala beloppet för unionens livsmedelsbistånd kommer att uppgå till ca 102 miljoner euro för 2002/2003.

Kan kommissionen, som frågeställaren vill gratulera till att ha tagit alla dessa utmärkta initiativ, ge besked om:

1. vilken procentuell andel av det beslutade biståndet som beviljats fram till början av mars 2003,

2. huruvida kommissionen anser att biståndet räcker till för att de etiopiska myndigheterna skall kunna klara livsmedelsförsörjningen av en befolkning som drabbats av ihållande torka,

3. om det kommer att behöva göras mera innan skörden för 2003 bärgats,

4. vilka bilaterala bistånd som beviljats av medlemsstaterna samt om det förekommer någon samordning mellan de femton,

5. hur kommissionen, vid tidpunkten för genomförandet av Cotonouavtalet, avser att tillsammans med de etiopiska myndigheterna förbereda de reformer som behövs för att Etiopien i framtiden skall kunna undvika att drabbas av ständig återkommande hungersnöd? (såsom att utveckla infrastrukturen i landet vägnätet, energiförsörjningen, vattenmagasinen och systemen för konstbevattning bättre utbildning för bönderna, urval av utsäde osv och framför allt en bättre organisation av marknaden. Avregleringen av spannmålshandeln har inte lett till de reformer man förväntat sig, något som framgår av den utredning som Eleni Gabre-Madlin gjort för International Food Policy Research Institute.)

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(23 april 2003)

Gemenskapens sammanlagda livsmedelsbistånd till Etiopien uppgår hittills till 98 miljoner euro, vilket uppskattningsvis motsvarar 373 000 miljoner ton livsmedel för utdelning från oktober 2002 till december 2003. Ytterligare 4 miljoner euro har anslagits i form av

humanitärt bistånd. Hittills har 77 miljoner euro anslagits för akuta behov, vilket motsvarar 295 250 miljoner ton livsmedel. För de 21 miljoner euro (77 500 miljoner ton) som återstår håller processen för godkännande på att avslutas. Största delen av gemenskapens livsmedelsbistånd skall delas ut mellan mars och juni 2003, vilket är den tidsperiod som anses vara mest kritisk.

Frågan om huruvida betydligt större anslag kommer att behövas är svår att besvara på det här stadiet. I slutet av december 2002 uppskattades antalet personer i behov av livsmedelsbistånd till 14,2 miljoner, men senare sänktes siffran till 11,3 miljoner. Även om det fortfarande förekommer svår livsmedelsbrist har det positiva och snabba gensvaret från biståndsgivarna för ögonblicket förhindrat att situationen ytterligare försämras. Inga betydande ytterligare behov för återstoden av 2003 förväntas uppstå. Det finns tecken som tyder på att Belg-regnperioden 2003 börjat tidigare än normalt. Med tanke på Etiopiens känslighet för livsmedelskriser bör man dock vara beredd på att situationen oväntat kan förändras.

Förutom gemenskapsanslagen har dessutom medlemsstaterna anslagit ungefär 46 miljoner euro inom ramen för bilaterala avtal, vilket innebär att det sammanlagda bidraget från EU uppgår till 148 miljoner euro. Denna respons på livsmedelskrisen från EU:s sida utgör ungefär 30 % av de totala insatser som beräknas behövas fram till slutet av 2003, och för närvarande är 58 % av behovet täckt. Arbetet har skett i nära samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt i Addis Abeba. Ett samordningsmöte om kriserna både i Södra Afrika och på Afrikas horn hölls i Bryssel den 4 februari 2003, i syfte att utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för EU när det gäller insatser för att bemöta kriserna på kort, medellång och lång sikt. Genom detta möte möjliggjordes effektivare och samordnade krisinsatser och mötet ledde till en större medvetenhet om insatserna från de enskilda medlemsstaterna respektive EU som helhet för att bemöta den rådande krissituationen.

Både kommissionen och Etiopiens regering har förbundit sig att ta sig an problemet med ständigt bristande livsmedelstillgång på lång sikt. Att bemöta den osäkra livsmedelstillgången är av avgörande betydelse för att kunna undvika återkommande kortvarig livsmedelsbrist. Ogynnsamma klimatförhållanden och avbrott i handeln fungerar som utlösande faktorer för kriser av detta slag, men utgör inte i sig den enda orsaken. I Etiopien är det strukturella orsaker såsom svaga marknader, dålig transportinfrastruktur, brist på tillgångar, problem relaterade till markinnehav och avsaknad av möjligheter utanför jordbrukssektorn som ligger till grund för den ständigt bristande livsmedelstillgången. Tryggad livsmedelsförsörjning är ett prioriterat samarbetsområde enligt Cotonouavtalet. För Etiopien beviljades i oktober 2002 ett program för tryggad livsmedelsförsörjning på 25 miljoner euro i form av budgetstöd. Dessutom har 54 miljoner euro anslagits för perioden 20022007 inom den nionde Europeiska utvecklingsfonden. Dessa projekt är inriktade på att förbättra effektiviteten på marknaderna, åstadkomma lämpliga lagringsutrymmen, förbättra konkurrenskraften på den inhemska marknaden, förbättra markens produktivitet och jordbrukstekniken samt trygga tillgången till insatsvaror allt i syfte att öka produktionen och den samlade tillgången till livsmedel. De övriga planerade åtgärderna inkluderar inrättande av säkerhetsnät, förbättring av sociala tjänster och diversifiering av utkomstmöjligheterna. Utöver detta har har ett betydande anslag (211 miljoner euro) beviljats till transportsektorn. Ett fullgott vägnät behövs för att marknadssektorn skall kunna fungera effektivt. Detta är i sin tur en förutsättning för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Detta fortsatta åtagande bör stegvis minska Etiopiens utsatthet för livsmedelsbrist och hot om återkommande hungersnöd.