ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2065/97 från Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen (16 juni 1997)

Ämne: Begäran om omförhandling av det italiensk-grekiska avtalet om Interreg II

- I sitt svar av den 9 juni 1995 på skriftlig fråga E-1008/95 ((EGT C 222, 28.8.1995, s. 30.)) av den 6 april 1995 försäkrade kommissionen att den skulle se till att det upprätthölls en lämplig balans mellan de olika föreskrivna åtgärderna inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg II.

- Det verkar som om de bilaterala förhandlingarna mellan Italien (Apulien) och Grekland har resulterat i att alla EUGFJ-åtgärder har uteslutits, vilket drabbar jordbrukssektorn hårt, i synnerhet blomsterodlingen.

- Det gränsöverskridande samarbetsprojekt som presenterats av blomodlingsföretagen i provinserna Bari och Lecce försöker uppfylla alla krav i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, bl.a. bättre balans mellan inhemska och internationella jordbruksmarknader, produktionsförbättringar och ett stärkande av sysselsättningen i denna sektor.

Kan kommissionen mot bakgrund av ovanstående besvara följande frågor:

1. Anser den inte att det är nödvändigt att se över förhandlingarna för att säkerställa en bättre fördelning genom att tillmötesgå de italienska kraven om samarbete inom jordbruket, i synnerhet inom blomsterodlingssektorn?

2. Anser den inte att det är nödvändigt att motsätta sig godkännandet av förhandlingarna om inte dessa ses över med iakttagande av ovan nämnda synpunkter?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (24 juli 1997)

Som angavs i kommissionens svar på ledamotens skriftliga fråga E-1008/95 ((EGT C 222, 28.8.1995. )) är det i enlighet med subsidiaritetsprincipen upp till medlemsstaterna att föreslå vad som skall prioriteras och vilka åtgärder som skall ingå i programmen.

I det senaste förslaget till Interreg-program för Grekland/Italien som kommissionen mottog den 20 maj 1997 har de berörda nationella myndigheterna beslutat att inte ta med åtgärder som medfinansieras av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). Detta senaste förslag har lagts fram efter en rad diskussioner mellan dessa myndigheter och kommissionen, bland annat omfattande diskussioner om möjliga EUGFJ-åtgärder. Kommissionen önskar nu godkänna detta mycket försenade program och har inte för avsikt att ytterligare ifrågasätta de prioriteringar som medlemsstaterna föreslagit.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0754/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B5-3051 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2399/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: Gemenskapsstöd

Utrikesministrarna i Europeiska unionen samtyckte den 2 juni 1997 i Luxemburg till att det inrättas ett europeiskt övervakningscentrum för problem med rasism, främlingsfientlighet och antisemitism.

Kan kommissionen informera parlamentet om de budgetmässiga konsekvenserna av att ett sådant övervakningscentrum inrättas?

Kommer övervakningscentret att få samma ställning som de specialiserade decentraliserade gemenskapsorganen har, och vilken budgetpost kommer att användas?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (31 juli 1997)

Rådet antog den 2 juni 1997 förordning (EG)1035/97 ((EGT L 151, 10.6.1997. )) om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

I artikel 12.4 i förordningen föreskrivs att intäkterna från övervakningsorganet bl.a. omfattar ett gemenskapsstöd från en särskild budgetpost i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (avsnitt ¨kommissionen¨).

Kommissionen har i budgetförslaget för 1998 i budgetpost B3-4115 med rubriken Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet fört in ett anslag på 3 miljoner ecu.

Övervakningsorganets ställning fastställs i ovan nämnda förordning och liknar den för de övriga decentraliserade gemenskapsorganen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0698/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B2-0600 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2616/97 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (18 juli 1997)

Ämne: Banker och hypotekskassor - dolda avgifter för hypotekslån

Som svar på ett klagomål från en av mina väljare, Hill från Leigh-on-Sea, som söker gottgörelse av hypotekskassan Cheltenham and Gloucester Building Society för obehöriga rättsliga kostnader som fogats till hans hypotekslån, kan kommissionen

1. informera om andra liknande klagomål över dolda avgifter och straffavgifter som resulterat i högre skuldbelopp, i synnerhet där dessa har lett till återtagande,

2. bekräfta om denna praxis i finansiella institutioner bryter mot EU-direktiv,

3. undersöka alla fall som gäller denna fråga och ta upp den i lämpliga forum.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (9 september 1997)

1. Kommissionen har inte mottagit några klagomål om problem av liknande slag som dem som parlamentsledamoten uppmärksammar kommissionen på.

2. Parlamentsledamotens fråga gör det inte möjligt att skapa sig en klar uppfattning om ifrågavarande praxis. Under alla omständigheter är frågan om avgifter och straffavgifter som hänför sig till ett avtal om hypotekslån inte föremål för ett gemenskapsdirektiv om harmonisering och omfattas alltså av den nationella avtalsrätten.

Det skulle vara annorlunda om det vore fråga om en konsumtionskredit, som är föremål för direktiv 87/102/EEG, i dess lydelse enligt direktiv 90/88/EEG ((EGT L 61, 10.3.1990. )). I detta direktiv föreskrivs exempelvis att med kreditens effektiva ränta avses konsumentens sammanlagda kreditkostnad med undantag för de avgifter som anges i artikel 1a.2. Gemenskapslagstiftningen om konsumentkrediter har denna lydelse för att förhindra att konsumenten åläggs kostnader utan att ha kännedom om detta. Kommissionen har inlett överväganden om möjligheten att uppnå motsvarande öppenhet vad gäller hypotekslån.

3. Vad gäller frågan om ¨obehöriga rättsliga kostnader¨, hyser kommissionen inte några tvivel om att klaganden kan använda sig av den nationella rättens administrativa eller rättsliga överklagandemöjligheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0779/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B7-5046 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2078/97 från Mair Morgan (PSE) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Expertgrupper

Varje GD verkar ha sina egna bestämmelser för information om expertgrupper och rådgivande grupper. Kan kommissionen därför fastställa riktlinjer så att varje GD kan anta enhetliga, klara och öppna bestämmelser?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Det är inte kommissionens sak att avgöra vilken information om de kommittéer parlamentsledamoten talar om som skall lämnas ut. Informationen regleras genom avtal mellan institutionerna eller genom åtaganden som kommissionen vid olika tidpunkter har gjort gentemot parlamentet.

- Det s.k. Plumb-Delors-avtalet om information till parlamentet om de beslutsutkast till rättsakter som överlämnas för yttrande till de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess verkställningsbefogenheter.

- Det s.k. Klepsch-Millan-avtalet om en uppförandekod vid kommissionens genomförande av strukturpolitiken.

- Den provisoriska överenskommelsen mellan parlamentet, rådet och kommissionen om genomförandeåtgärder för rättsakter som antagits enligt förfarandet som avses i artikel 189b i EG-fördraget.

- Det åtagande om insyn i kommittéernas arbete som kommissionen gjorde i september 1996 gentemot parlamentets budgetutskott.

Dessa avtal och åtaganden omfattar alla kommissionens tjänstegrenar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1547/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (5 maj 1997)

Ämne: Fosforsyraesterförgiftning orsakad av loppmedlet ¨Tiguvon¨ (Fenthion) från företaget Bayer Leverkusen

Företaget Bayer Leverkusen tillverkar ett loppmedel med namnet Tiguvon (Fenthion) som finns i olika varianter. Tiguvon 10 används för katter som väger 2 kg eller mer, för hundar mellan 3 och 10 kg används Tiguvon 20 och för hundar över 10 kg används Tiguvon 20 G. Djurägare som vid upprepade tillfällen behandlat sina husdjur med Tiguvon (Fenthion) har ådragit sig svåra fosforsyraförgiftningar. Eftersom kommissionen inte kunde svara på min fråga E-1470/96 ((EGT C 345, 15.11.1996, s. 76. )) om detta problem ber jag nu rådet om ett så snabbt svar som möjligt på följande frågor:

Varför vänder man äntligen inte på bevisbördan när det gäller skador som orsakats av sådana och liknande farliga produkter, vars tvivelaktiga nytta överhuvudtaget inte står i relation till den fara de medför?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 och E-1547/97 (25 september 1997)

Rådet har ännu inte förelagts något initiativ av kommissionen som direkt rör de problem som den ärade parlamentsledamoten tar upp. Rådet ber dock den ärade parlamentsledamoten att uppmärksamma att det i detta skede ännu inte finns någon harmonisering på gemenskapsnivå som rör status för dessa produkter vilka behandlas i enlighet med medlemsstaternas bedömning, framför allt som läkemedel eller biocid. Därför påpekar rådet, när det gäller vissa aspekter av den ärade parlamentsledamotens frågor,

- att FENTHION, i samband med direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen och efter den nittonde anpassningen till tekniska och vetenskapliga framsteg ((EGT L 258, 11.10.1993, s. 29.)) av bilaga I till direktivet, tas upp i bilagans index med nummer 015-048-00-8 ((EGT L 258A, 16.10.1993, s. 212.)).

- att dessa produkter, som en följd av rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 1996 inför antagandet av ett framtida direktiv om utsläppande av biocidprodukter på marknaden ((Rådets gemensamma ståndpunkt av den 20.12.1996, EGT C 69, 5.3.1997, s. 13.)) i vilket bilaga V bland annat omfattar bekämpning av skadedjur, inte får salutföras innan deras aktiva ämnen har tagits upp på en positivlista för gemenskapen, och detta efter en djupanalys av de risker som de kan medföra för bland annat den mänskliga hälsan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2700/97 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Pensionerade nederländare bosatta i Frankrike skall betala fransk CRDS-avgift

Den 16 oktober 1996 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande mot Frankrike på grund av att Frankrike uppbar en premie av typ ¨Contribution au Remboursement de la Dette Sociale¨ (CRDS) av pensionerade nederländare bosatta i Frankrike, vilka också betalade socialavgifter i Nederländerna på sin pension från detta land.

1. Skall premien CRDS anses vara en form av inkomstskatt som enligt ett avtal mellan Frankrike och Nederländerna skall betalas i Frankrike eller är det frågan om en socialförsäkringspremie av sådant slag som endast Nederländerna kan uppbära på pensionsinkomster som nederländska medborgare haft?

2. Kan kommissionen ge mig besked om i vilket stadium förfarandena befinner sig och vilka åtgärder kommissionen vidtar för att ålägga Frankrike att följa den europeiska lagstiftningen?

Svar från Padraig Flynn på kommissionens vägnar (19 september 1997)

Kommissionen kan informera parlamentsledamoten om att den anser att CRDS-avgiften (¨contribution au remboursement de la dette sociale¨) ur gemenskapsrättslig synvinkel, särskilt med avseende på förordning (EEG)1408/71 ((EGT L 149, 5.7.1971. )), är att betrakta som en socialavgift och därför omfattas av denna förordning. Enligt kommissionens åsikt kan CRDS-avgiften följaktligen inte tas ut på inkomst av förvärvsarbete eller ersättningsinkomst för arbetstagare bosatta i Frankrike, utan faller enligt bestämmelserna i förordning (EEG)1408/71 inom ramen för trygghetslagstiftningen i en annan medlemsstat.

I samband med det överträdelseförfarande som inletts mot Frankrike i detta ärende överlämnade kommissionen i juli 1997 ett motiverat yttrande i enlighet med artikel 169 i EG-fördraget, eftersom den franska regeringens svar på den formella underrättelsen av den 6 december 1996 inte befunnits vara tillfredsställande.

Kommissionen kommer med utgångspunkt från den franska regeringens svar på det motiverade yttrandet att besluta om huruvida talan skall väckas vid domstolen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2382/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: De låga födelsetalen inom EU och tillhandahållande av stimulansåtgärder från kommissionen

I dagens EU kan man iaktta att medelåldern för befolkningen i vissa länder uppenbart har blivit högre och situationen är särskilt oroande i Grekland, där befolkningspyramiden är fullständigt upp och nedvänd. Mot bakgrund av att en åldrande befolkning indirekt hör ihop med ett lands säkerhet och nationella integritet samt att EU i dag inte visar sig villigt att i något avseende klargöra att ett hot eller en provokation mot en medlemsstats territorium kommer att medföra att de övriga staterna omedelbart agerar, är det tydligt att varje land i praktiken självt måste hantera problemet med den nationella överlevnaden, som står i direkt samband med höjda födelsetal.

Avser Europeiska kommissionen att planera ett omedelbart och fixerat ekonomiskt stöd (genom program) för de medlemsstater som har allvarliga problem med låga födelsetal, eller finns det några andra möjligheter att tillhandahålla stöd för att uppmuntra till fler barnafödslar i länderna inom EU?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (10 september 1997)

Kommissionen är medveten om den pågående minskningen i befolkningen och om vad detta innebär. Särskilt i Medelhavsregionen, däribland i Grekland, har det skett en stark nedgång i antalet födslar. Denna demografiska trend nämns i kommissionens rapport för 1997 om den demografiska situationen i Europeiska unionen ((KOM (97) 361. )).

Det åligger medlemsstaterna att tillhandahålla stödåtgärder för att bekämpa låga födelsesiffror. Även om ett antal stödåtgärder har vidtagits för att öka allmänhetens medvetande om denna fråga, t.ex. rekommendationer på ett antal områden som kan ses ha samband med demografiska trender, avser inte kommissionen att göra ytterligare insatser med tanke på sin begränsade roll på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2228/97 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Samfinansiering av mottagninsgcentraler för flyktingar i Grekland

Den grekiska regeringen har genom en särskild lag åtagit sig att upprätta centraler för mottagning av de flyktingar som på otaliga sätt och vägar anländer till Grekland.

Är det möjligt att ansöka om samfinansiering för upprättande av sådana här centraler från Europeiska unionen? Ur vilka program?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Parlamentsledamoten känner säkert till att parlamentet 1997 har skapat en ny budgetpost, där 3,75 miljoner ecu avsatts som främst är avsedda för pilotprojekt för mottagning av asylsökande och andra personer på flykt.

Eftersom detta är en ny budgetpost och gemenskapen tidigare inte bedrivit någon konkret verksamhet inom detta område, har kommissionen för avsikt att bedriva verksamheten i form av pilotprojekt. Sedan avtalet om artikel K 8 slutits och parlamentet har godkänt överföringen av 2,25 miljoner ecu från reserven står det nu medlemsstaterna och internationella och icke-statliga organisationer fritt att lämna in förslag till pilotprojekt för mottagning av asylsökande och andra personer på flykt. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att lämna in förslag till konkreta projekt.

Upprättandet i Grekland av mottagningscentra för asylsökande och andra personer på flykt kan på vissa villkor samfinansieras av gemenskapen. Det måste klart ha karaktären av pilotprojekt och innefatta åtgärder för utvärdering. Särskild uppmärksamhet skall ges åt upprättandet av ny infrastruktur för mottagning i syfte att möta flyktingars omedelbara behov vid massinvandring. Dessutom måste upprättandet av ett sådant centrum ha för avsikt att genomföra de rättsakter som rådet antagit när det gäller minderåriga utan vuxet sällskap och handläggning av asylärenden ((Rådets resolution av den 20 juni 1995 (EGT C 274, 19.9.1996), rådets resolution av den 26 juni 1997 om minderåriga tredjelandsmedborgare utan vuxet sällskap (EGT C 221, 19.7.1997). )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2634/97 från Roberto Mezzaroma (UPE) till kommissionen (22 juli 1997)

Ämne: Den inre marknaden

Kan kommissionen ange hur långt man kommit i sin undersökning beträffande det multinationella tobaksbolaget Philip Morris förmodade missbruk av sin dominerande ställning på marknaden för bearbetad tobak, och de italienska skattemyndigheterna? Har denna undersökning kunnat fastställa den mekanism som hittills undergrävt försök att konkurrera med det multinationella företaget, som nu tycks stå för 55 % av den italienska marknaden? Råder fullständig frihet och konkurrens i Italien, innebärande att vilken europeisk producent som helst kan sälja sina produkter utan några begränsningar på grund av monopoliserade säljkanaler?

Kan kommissionen slutligen ange hur långt tid det kommer att ta att avsluta undersökningen?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Kommissionen har inlett ett förfarande enligt förordning 17/62 om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 ((EGT 13, 21.2.1962. )) i syfte att fastställa om viss praxis som utövas av AAMS (Amministrazione autonoma dei monopoli di Stato) inom tobakssektorn i Italien utgör missbruk av dominerande ställning enligt artikel 86 i EG-fördraget. Detta förfarande gäller bl.a. de hinder som AAMS har skapat för utländska cigarretters tillträde till den italienska marknaden.

Inom ramen för förfarandet har kommissionen genom ett meddelande underrättat AAMS om de klagomål som framförts. AAMS har skriftligen meddelat sina synpunkter på dessa klagomål och därefter muntligen hörts av kommissionen i juli 1997 och då utvecklat dessa synpunkter. Kommissionen undersöker för närvarande de argument som lades fram under hörandet.

Med hänsyn till att förfarandet ännu inte är avslutat kan kommissionen för närvarande inte uttala sig om de övriga frågor parlamentsledamoten ställer.