ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0074/02

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(24 januari 2002)

Ämne: Tekniskt bistånd till Kina för sanitära och fytosanitära åtgärder

Inom ramen för det bilaterala avtalet från maj 2000 om Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO), har EU lovat att ge stöd till landet för att det skall kunna uppfylla de förpliktelser som ingåtts inom ramen för detta avtal, däribland även de krav som finns på folkhälsområdet.

Kan kommissionen ange vilka projekt man tänker inleda vad gäller samarbete och teknisk hjälp i fråga om sanitära och fytosanitära åtgärder? Planerar kommissionen något konkret program för att avskaffa de sanitära hinder som hindrar införseln av musslor till gemenskapen?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(5 mars 2002)

Kommissionen antog 1998 ett ramprogram för gemenskapsstöd till Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) på 3 miljoner euro. Detta belopp höjdes med 600 000 euro under 2001, och programmen har förlängts till och med den 31 december 2003. Programmet är för närvarande under genomförande och syftar till att stärka den kinesiska offentliga förvaltningens förmåga att uppfylla WTO-kraven, inbegripet erkännande och genomförande av jordbruksnormer och sanitära och fytosanitära normer.

I det nationella vägledande programmet för Kina under perioden 20022004, vilket utgör en del av landsstrategidokumentet för Kina, ges hög prioritet till fortsatt stöd till Kinas medlemskap i WTO, och ett belopp på 15 miljoner euro kommer att vara tillgängligt för åtaganden under 2002. Detta nya program kommer att hjälpa Kina att ytterligare utveckla sin rättsliga ram, och att stärka den kinesiska offentliga förvaltningens förmåga att genomföra och tillse att denna ram efterlevs. En expertgrupp från gemenskapen planeras besöka Kina i april 2002 för att ytterligare definiera det nya programförslaget, vilket förväntas inbegripa en väsentlig del som rör sanitära och fytosanitära normer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1346/02

från Elspeth Attwooll (ELDR) till kommissionen

(13 maj 2002)

Ämne: Översyn av den gemensamma fiskeripolitiken

Kan kommissionen ange hur fiskeripolitiken i Europeiska unionens vatten skulle kunna fastställas om man inte lyckas uppnå enighet vid översynen av den gemensamma fiskeripolitiken senast i december 2002?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 och P-1387/02ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(29 maj 2002)

Om det inte har nåtts någon överenskommelse om översynen av den gemensamma fiskeripolitiken den 31 december 2002 kommer befintliga regler, endast med undantag av bestämmelser för tillträde till medlemsstaternas zon på 12 sjömil, att fortsätta att gälla såvida inte andra ändringsförordningar föreslås av kommissionen och antas av rådet före eller efter detta datum.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1033/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(15 april 2002)

Ämne: Uppgifter om de offentliga finanserna

1. Vissa medlemsstater har underlåtit att lämna in uppgifter om sina offentliga finanser i enlighet med ENS 95. Avser kommissionen att ompröva sitt förslag att undanta alla medlemsstater från kravet på publicering av prospekt vid emission av värdepapper?

2. Håller kommissionen med om att marknadsregler för att öka insynen vore lämpliga?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 juni 2002)

1. Kommissionen är helt enig med parlamentsledamoten om att medlemsstaterna bör lämna uppgifter om de offentliga finanserna i enlighet med det europeiska nationalräkenskapssystemet (ESA 95).

Enligt gemenskapslagstiftningen är statliga finansinstitut sedan tjugo år tillbaka undantagna från kravet på att offentliggöra prospekt vid värdepappersemissioner.

När kommissionen antog sitt nya förslag(1) om prospekt, beslutade man att behålla detta undantag av följande skäl:

- Prospekt är rent allmänt sett inte lämpliga för att beskriva en medlemsstats finansiella ställning.

- Det lämpligaste sättet att förbättra medlemsstaternas finansiella rapportering är genom förbättrade nationalräkenskapsstandarder och offentliggörande av denna information i rätt tid.

- Att kräva att medlemsstaterna offentliggör prospekt skulle ge dem nackdelar i konkurrensen med deras främsta konkurrenter, det vill säga tredje land, som saknar ett sådant krav.

Kommissionen anser fortfarande att det inte är nödvändigt att införa en sådan skyldighet för medlemsstaterna. Risken för att medlemsstaterna inte kan uppfylla sina åtaganden i framtiden måste anses som försvinnande liten, särskilt för länder som är bundna av konvergenskriterierna i Maastrichtfördraget, som har mycket stränga krav när det gäller offentlig skuldsättning.

2. Kommissionen är helt enig med parlamentsledamoten om att marknadsdisciplin är ett bra sätt att uppfylla kraven på insyn. Sådan marknadsdisciplin råder för närvarande för statliga värdepappersemissioner. Av ovan angivna skäl anser kommissionen att ett krav för medlemsstaterna att offentliggöra prospekt inte är ett lämpligt sätt att öka öppenheten kring medlemsstaternas finansiella ställning.

(1) EGT C 272, 1.9.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1634/02

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(10 juni 2002)

Ämne: Rodeo i Europa

Rodeo är djurplågeri i underhållningssyfte och kallas ofta för amerikansk tjurfäktning. I fråga om nötboskap och hästar handlar det inte om vilda djur utan om djur inom den europeiska animalieproduktionen. För att säkerställa underhållningsvärdet måste djuren slå bakut. Detta uppnås genom att de tillfogas stark smärta med hjälp av ett bälte som spänns extremt hårt runt djuret när det skall lämna startboxen och som snörar av deras underliv och könsorgan. Dessutom kan det förekomma att elchocker används. Om djuren faller omkull kan det hända att de bryter nacke, ben, får skador på huden och allvarliga inre skador. Dessutom är djuren stressade till följd av täta transporter och miljöväxlingar.

Rodeo har inte någon tradition i Europa och är varken ett kulturellt, religiöst eller regionalt arv. Det var amerikanska soldater som förde rodeon till Europa för att de skulle ha något att göra på fritiden och i början genomfördes de endast inom de amerikanska kasernerna. Idag äger de rum även utanför kasernerna, på folkfester och i så kallade Westernstäder. Det finns rodeor i Tyskland, Nederländerna, Portugal och Tjeckien. I likhet med tuppfäktning och hundkamp äger rodeor för det mesta rum i samma lilla krets av fans utan större publiktillströmning. Liksom tjurfäktningsindustrin försöker privata rodeoarrangörer att utvidga sin affärsverksamhet till de tidigare länderna i östblocket.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta mot det djurplågeri som rodeon utgör i Europa?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(22 juli 2002)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikt att det är oacceptabelt med onödigt lidande för djuren.

Kommissionen fäster stor vikt vid djurens välbefinnande. EU har antagit allmänna bestämmelser om djuruppfödning i syfte att skydda deras välbefinnande. Mer detaljerade villkor har fastställts när det gäller uppfödning av kalvar, grisar och värphöns. EU har även antagit lagstiftning om djurtransport och villkor för slakt av djur. Det finns även EU-bestämmelser för användning av djur i vetenskaplig forskning.

Reglering av tävlingar och liknande är dock i stort en fråga för medlemsstaterna. I brist på bevis på att olika nationella tillvägagångssätt hindrar en väl fungerande inre marknad har kommissionen en ganska begränsad befogenhet att agera.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1495/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Genomförande av direktiv 1999/70/EG

Det grekiska socialförsäkringsinstitutet IKA har på grundval av lag 1204/1972 om tillhandahållande av läkarvård inom ramen för socialförsäkringsinstitutet emellanåt anställt läkare på korttidskontrakt för att täcka sina behov enligt denna lag.

Omfattas ovanstående kategori arbetstagare av bestämmelserna i direktiv 1999/70/EG(1) när det gäller yrkeskarriär?

(1) EGT L 175, 10.7.1999, s. 43.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(3 juli 2002)

Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS(1), UNICE(2) och CEEP(3) gäller visstidsanställda som har ett anställningskontrakt eller ett anställningsförhållande, enligt definitionerna i lagar, kollektivavtal eller praxis i varje medlemsstat.

Den offentliga sektorn utesluts inte från direktivets räckvidd. Om läkare anses som anställda enligt lagstiftningen i en medlemsstat, gäller därför direktivet.

(1) Europeiska fackliga samorganisationen.

(2) Den europeiska industri- och arbetsgivarorganisationen.

(3) Europeiska centrumet för offentliga företag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1147/02 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen. Internationella livsmedelsstandarder.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 229 E , 26/09/2002 s. 0185 - 0185



SKRIFTLIG FRÅGA E-1147/02 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen (24 april 2002) Ämne: Internationella livsmedelsstandarder Det danska konsumentskyddsrådet varnar för att unionens 15 medlemsstater bara får en enda gemensam EU-röst i Codex Alimentarius. Instämmer kommissionen i detta? Svar från David Byrne på kommissionens vägnar (3 juni 2002) Kommissionen delar inte det danska konsumentskyddsrådets synpunkter. Det antal röster i Codex Alimentarius som gemenskapen begär kommer att vara det samma som antalet medlemsstater som har rösträtt. I likhet med vad som redan gäller i Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), kommer gemenskapen att utöva sin rösträtt inom de områden där den har behörighet, och medlemsstaterna kommer då inte att utöva sin rösträtt, och omvänt. Kommissionen uppmanar parlamentsledamoten att studera förslaget till ändring av arbetsordningen i Codex Alimentarius (CX/GP 02/7) samt gemenskapens informationsmeddelande till Codex (CX/GP 02/INF.1). Även om gemenskapens tillträde fortfarande övervägs, innehåller dessa dokument en utförlig förklaring till vilken ställning inom Codex Alimentarius som en regional, ekonomisk och integrerad organisation av gemenskapens typ skall ha.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1005/02

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(12 april 2002)

Ämne: Ekonomiskt stöd från kommissionen till Acharavi (Korfu) för inrättandet av ett upptagningshem för djur och byggandet av ett laboratorium

Kan kommissionen bekräfta att orten Acharavi på Korfu fått pengar från kommissionen för att bygga ett upptagningshem för djur?

Kan kommissionen också bekräfta att det i närheten av Kommeno på Korfu med anslag från gemenskapen byggs ett laboratorium för dessa djurs behov?

Hur mycket anslag från gemenskapen kommer att gå till Korfu under perioden 2000-2006 och vilka projekt går stödet till?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(12 juni 2002)

Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna (miljöministeriet) har projektet för att bygga ett upptagningshem för djur i Acharavi på Korfu inte fått något bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Veterinärlaboratoriet i Kommeno har dock fått ett stöd på ca 180 000 euro genom det regionala operativa programmet för de Joniska öarna för perioden 19941999.

Under perioden 20002006 är Korfu berättigat till stöd inom det operativa programmet för de Joniska öarna. Det samlade gemenskapsstödet till programmet uppgår till 244 684 921 euro. Korfu kan även få stöd inom ramen för gemenskapsstöd för Grekland för projekt som samfinansieras via operativa program som omfattar hela landet. Projekt kan även få stöd genom olika gemenskapsinitiativ och från Sammanhållningsfonden.

Kommissionen kan dock inte bestämma hur stor del av strukturfondernas medel som skall gå till enskilda öar, däribland Korfu, och kan inte heller upprätta någon förteckning över projekt som skall få del av samfinansieringen. Enligt subsidiaritetsprincipen skall utvärdering och urval av projekt som skall få stöd från strukturfonderna hanteras av nationella och regionala myndigheter. Det slutliga belopp som avsätts för de enskilda öarna beror på kvalitet och mognad hos projekten som kommer att presenteras av berörda myndigheter och företag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0996/02

från Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen

(15 april 2002)

Ämne: Transport av levande djur från Sydamerika

Kan kommissionen bekräfta om de nya gemenskapsbestämmelserna om transport av levande djur även gäller för import från tredje land? Jag har uppmärksammats på att många tusentals djur som skeppas över från Sydamerika trots nya gemenskapsbestämmelser fortfarande behandlas mycket grymt och utan att någon hänsyn tas till deras behov.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(6 juni 2002)

När det gäller klövdjur (nötkreatur, svin, får och getter) bör det för det första framhållas att gemenskapens djurskyddsbestämmelser endast tillåter import till EU av levande avelssvin från Chile. Registrerade tävlingshästar tillåts också från vissa länder i Sydamerika. Statistiken visar att inga svin importerades under 2001.

När det gäller djurens välfärd fastställs bestämmelser för djurskydd under transport i rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport, och ändring av direktiv 90/425/EEG och 91/496/EEG(1), ändrat genom rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995(2). Kommissionen har åtagit sig att inom kort lägga fram ett lagförslag som syftar till att förbättra djurens välfärd under transport.

Idag kan åtgärder vidtas enligt gällande EU-bestämmelser om det vid en importkontroll under införsel till EU konstateras att djuren inte är i ett sådant skick att de kan transporteras vidare som planerat, att EU:s tidsbegränsningar för transport inte följts eller att det använda transportmedlet är olämpligt.

Att tillämpa EU:s djurskyddsbestämmelser på den del av transporten som sker före införsel till EU kan dock vara oförenligt med EU:s internationella skyldigheter, särskilt gentemot Världshandelsorganisationen (WTO).

I syfte att öka djurskyddet på det internationella planet avser kommissionen att driva flera initiativ, till exempel förhandlingar på gemenskapens vägnar i fråga om den omarbetade Europakonventionen för skydd av djur under internationella transporter, stöd till OIE:s(3) verksamhet för djurens välfärd och det ställningstagande som gjorts inom WTO när det gäller djurens välfärd och jordbruk. Man kommer också att undersöka möjligheten att med vissa länder utanför EU sluta bilaterala avtal om djurens välfärd som är förenliga med WTO-avtalet.

(1) EGT L 340, 11.12.1991.

(2) EGT L 148, 30.6.1995.

(3) Office International des Epizooties, den internationella djurhälsoorganisationen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0207/02 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen. Kriterier för formgivningen av eurosedlarna.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 229 E , 26/09/2002 s. 0063 - 0064



SKRIFTLIG FRÅGA P-0207/02 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen (30 januari 2002) Ämne: Kriterier för formgivningen av eurosedlarna Vilka kriterier har Europeiska centralbanken grundat sig på vid formgivningen av den karta över Europeiska unionen som förekommer på eurosedlarna, i synnerhet med avseende på de yttersta randområdena? Varför finns några av de öar som utgör Kanarieöarna, närmare bestämt La Gomera och El Hierro, inte med på dessa sedlar? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (28 februari 2002) Beslutet om hur eurosedlarna skulle se ut, med en speciell Europakarta, fattades av Europeiska monetära institutet (EMI) som var föregångare till Europeiska centralbanken. Kommissionen hade inget inflytande över detta beslut.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0296/02

från Pere Esteve (ELDR) till rådet

(5 februari 2002)

Ämne: 58: e sammanträdet inom Kommissionen för de mänskliga rättigheterna i Genève

Det 58:e sammanträdet för Kommissionen för de mänskliga rättigheterna i Genève, som kommer att äga rum den 18 mars26 april 2002, är den viktigaste händelsen i fråga om mänskliga rättigheter under det spanska ordförandeskapet det första halvåret i år.

Frågeställaren skulle vilja veta följande: Vilken roll kommer det spanska ordförandeskapet att ha och vilka riktlinjer kommer man att följa under detta så viktiga internationella forum inom FN?

Svar

(25 juni 2002)

Europeiska unionen, företrädd av sitt ordförandeskap, kommer att bli en av huvudaktörerna i Kommissionen för mänskliga rättigheter (CDH 58). EU brukar svara för närmare en tredjedel av de antagna resolutionerna. Unionen gör därutöver ett flertal inlägg och deltar aktivt i de många förhandlingarna om initiativen från tredje land.

Den spanske utrikesministern kommer att ta till orda på EU:s vägnar vid öppnandet av sessionen och redogöra för EU:s politik och prioriteringar när det gäller mänskliga rättigheter.

Ordförandeskapet kommer att på EU:s vägnar redovisa initiativ till resolutioner om vissa länder eller territorier där situationen för de mänskliga rättigheterna är oroande. Uppräkningen av dessa länder och territorier är ännu inte fullständig, men den kommer med stor sannolikhet att likna den från CDH 57.

EU kommer därutöver att lägga fram två betydelsefulla tematiska resolutioner, som blev en framgång redan vid CDH 57: resolutionen om barnens rättigheter (förberedd med Latinamerikanska och karibiska gruppen) samt resolutionen mot dödsstraffet.

Liksom tidigare kommer ordförandeskapet på EU:s vägnar också att ta initiativ till utarbetandet av förklaringar i samförstånd från CDH:s ordförande om vissa länder.

Ordförandeskapet ställer sig positivt till dialogen med alla delegationer och alla regionala grupper men uppmanar samtidigt EU:s medlemsstater att upprätthålla enhetlighet i sina ståndpunkter. Ordförandeskapet uttrycker också sin vilja att övervinna de svårigheter som följer av att USA inte är medlem i CDH.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0469/02

från Dana Scallon (PPE-DE) till rådet

(27 februari 2002)

Ämne: EU:s säkerhetsmärkning används för att marknadsföra tortyrredskap

Sedan 1990 lär elchocksutrustning användas för att tortera och misshandla människor i fängelser, häkten eller på polisstationer i minst 76 länder i alla delar av världen. Tillverkare av elstötspistoler annonserar om att deras produkter har fått det europeiska CE-märket och europeisk garanti.

1. Hur många tillverkare av elstötspistoler använder CE-märket på sina produkter?

2. Vilka medlemsstater i EU tillåter i praktiken tillverkare att använda Europeiska kommissionens säkerhetsmärkning (CE) för sina elstötspistoler som kvalitetsargument vid försäljning?

3. Kan rådet redogöra för hur europeiska standardmärken (CE) tilldelas tillverkare av elstötspistoler?

4. Anser rådet att CE-märkning av elstötspistoler är ett kvalitetsargument vid försäljning?

5. Anser rådet att åtgärder bör vidtas för att hindra tillverkare av elstötspistoler att använda CE-märket för att marknadsföra sina produkter?

Svar

(26 juni 2002)

Rådet uppmanar den ärade parlamentsledamoten att ställa frågan direkt till kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0246/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Svaret på den skriftliga frågan E-3031/01 om FN:s narkotikakontrollprogram (UNDCP) i Afghanistan

Istället för att redogöra för FN:s narkotikakontrollprogram i Afghanistan gav Europeiska kommissionen den 11 januari 2002 ett svar på den skriftliga frågan E-3031/01(1) där den avhandlar gemenskapens roll för de evakuerade befolkningsgrupperna.

Vad frågan egentligen gällde var följande:

- Hur stora EU-anslag (räknat i euro) har mellan januari och december 2001 tilldelats eller avsatts för UNDCP:s verksamhet i Afghanistan och för vilka ändamål (budgetpost och projektets namn)? Till vem eller vilka har dessa medel betalats ut (om andra än UNDCP), vilka av dessa har kontrollerats och/eller granskats och av vem eller vilka, och vad kom man fram till?

(1) EGT C 172 E, 18.7.2002.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Parlamentsledamoten hänvisas vänligen till det svar som kommissionen givit på dennes skriftliga fråga E-3031/01(1), i vilket kommissionen angav att den inte finansierar några narkotikabekämpningsåtgärder i Afghanistan.

Kommissionen har därför inte heller beviljat några anslag till FN:s narkotikakontrollprogram (UNDCP) för narkotikabekämpningsåtgärder i Afghanistan år 2001.

(1) EGT C 172 E, 18.7.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1166/02

från Cecilia Malmström (ELDR) till kommissionen

(23 april 2002)

Ämne: Möbeldirektivet

I mitten på 1990-talet gjordes en ambitiös forskarstudie som rör brandsäkerhet för möbler. Flera europeiska forskarinstitutioner och standardiseringsorgan var involverade och det hela resulterade i ett förslag, det så kallade Möbeldirektivet (EUR 16477 EN). På grund av att förslagen om brandsäkerhetsnormer för möbler stötte på motstånd i enstaka medlemsländer lades frågan på is. Icke desto mindre finns det ett behov av gemensamma standarder på detta område. Min fråga lyder således:

Avser kommissionen att väcka frågan om brandsäkerhet för möbler i enlighet med det forskningsunderlag som redan finns?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 juni 2002)

Eftersom det saknas särskilda EU-bestämmelser om brandsäkerhet för stoppade möbler, har fyra standarder utarbetats av den europeiska standardiseringskommittén CEN. Detta arbete, som utförts med ekonomiskt bidrag från kommissionen, rör provningsmetoder för brandfarlighet. För ytterligare upplysningar rörande den allmänna situationen hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på de skriftliga frågorna P-0055/01 från Dorette Corbey(1) och E-1212/00 från Phillip Whitehead(2).

Frågan om ett nytt standardiseringsuppdrag, som inte enbart begränsas till provningsmetoder som omfattar bestämmelser om brandsäkerhet, har tagits upp med de nationella företrädarna i Kommittén för brådskande produktsäkerhetsfrågor, som inrättats genom direktivet om allmän produktsäkerhet, samt i ANEC, det organ som bevakar konsumentfrågorna i standardiseringsarbetet. De allmänna reaktionerna har i stort sett varit positiva, under förutsättning att hänsyn tas till de befintliga nationella bestämmelserna i frågan (dvs. att den nuvarande brandsäkerhetsnivån inte sänks) och till effekterna av giftiga flamskyddsmedel.

Detta är desto viktigare eftersom det i det nya produktsäkerhetsdirektivet preciseras att en produkts överensstämmelse med det allmänna säkerhetskravet skall utvärderas genom att särskilt följande faktorer beaktas: icke bindande nationella standarder som överför andra relevanta Europastandarder (artikel 3.3 a), dvs. standarder utarbetade av CEN.

Kommissionen kommer att återkomma till denna fråga på grundval av en undersökning som den har beställt och vars slutrapport väntas vara klar i början av 2003. Denna undersökning ska innehålla en metod för att bland annat fastställa farorna och riskerna med de konsumentprodukter, som dels skulle kunna omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet(3), dels skulle kunna bli föremål för ett standardiseringsuppdrag. I denna undersökning räknar man med att applicera metoden på vissa produkter, däribland stoppade möbler.

(1) EGT C 187 E, 3.7.2001.

(2) EGT C 46 E, 13.2.2001.

(3) EGT L 11, 15.1.2002.