SKRIFTLIG FRÅGA E-2280/01

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Fall av BSE i Grekland

I början av juli 2001 inträffade det första fallet av BSE i Grekland. Det var inte möjligt att fastställa ursprung eller identitet för djuret i fråga, eftersom de ansvariga grekiska myndigheterna saknade data.

Kan kommission, på basis av direktiv 90/425/EEG art. 3.1.c(1), direktiv 64/432/EEG art.14 och 18(2), direktiv 92/102/EEG(3) och förordningen EG 1760/2000 art. 4(4) förklara varför de ansvariga grekiska myndigheterna inte kunde fastställa ursprung eller identitet för djuret i fråga? Har Grekland följt bestämmelserna i förordningen EG 1760/2000 och de nämnda direktiven? Har landet skapat en elektronisk databas och i så fall när? Hur långt har arbetet med att skapa ett nationellt system för identifikation och registrering av nötkreatur kommit i Grekland?

(1) EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

(2) EGT B 121, 29.7.1964, s. 1977. Specialutgåva serie 1 (63-64, s 164).

(3) EGT L 355, 5.12.1992, s. 32.

(4) EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(11 oktober 2001)

Enligt de grekiska myndigheternas rapport om det första fallet av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Grekland var identifiering och registrering av nötkreatur på den drabbade anläggningen mycket bristfälliga. På grund av dessa brister i rutinerna var det omöjligt att fastställa det smittade djurets identitet och ursprung.

I detta fall har man alltså inte genomfört gemenskapsbestämmelserna i artikel 3.1 c i rådets direktiv 90/425/EEG(1), artikel 5.2 i rådets direktiv 92/102/EEG(2), och artikel 4 i förordning (EG) nr1760/2000(3).

Beträffande rådets direktiv 92/102/EEG bör det poängteras att erfarenheten, framför allt av BSE-krisen, har visat att genomförandet av de befintliga bestämmelserna för identifiering och registrering inte har varit helt tillfredsställande och därför behöver förbättras. Därför förstärktes de befintliga bestämmelserna om identifiering och registrering av nötkreatur genom antagandet av rådets förordning (EG) nr 820/97 av den 21 april 1997 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter(4). Dessa bestämmelser har överförts i förordning (EG) nr 1760/2000.

De grekiska myndigheterna har meddelat kommissionen att dubbel öronmärkning och pass för nötkreatur infördes 1999, och de har visat hur identifieringen av nötkreatur går till för kommissionen vid dess inspektioner.

Kravet på medlemsstaterna att upprätta en databas infördes 1997 som del av de skärpta bestämmelserna för identifiering och registrering av nötkreatur. Databasen ska upprättas enligt artikel 14 i rådets direktiv 64/432/EEG(5) och vara helt i drift senast den 31 december 1999. Grekland var en av de medlemsstater som inte klarade det i tid.

De grekiska myndigheterna har meddelat kommissionen att databasen över nötkreatur har upprättats och för närvarande håller på att testas. Inmatningen av uppgifter kommer att påbörjas i oktober 2001 och väntas vara avslutad i juni 2002.

(1) Rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden.

(2) Rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992 om identifikation och registrering av djur.

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97.

(4) EGT L 117, 7.5.1997.

(5) Rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen.