SKRIFTLIG FRÅGA P-1087/01

från Ulla Sandbæk (EDD) till kommissionen

(26 mars 2001)

Ämne: Utsläpp av bekämpningsmedel och gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram

Kommissionen påpekar i sitt sjätte miljöhandlingsprogram att 65 procent av Europas dricksvatten kommer från grundvattnet. Detta skall ses mot bakgrunden av att grundvattnet på de flesta platser i Europa i ständigt högre grad förorenas genom bekämpningsmedel. Kommissionen målsättning på detta område är att uppnå ett läge där koncentrationen av bekämpningsmedel i miljön inte medför några väsentliga risker för, eller någon väsentlig belastning på, människors hälsa respektive naturen. För att uppnå målsättningen anser kommissionen att man måste minska riskerna i samband med användningen av bekämpningsmedel.

Vilka konkreta målsättningar som t.ex. tidsfrister och maximala värden för restkoncentrationer tillämpar kommissionen för att lösa problemet med grundvattnets förorening genom bekämpningsmedel?

När anser kommissionen att man kan tala om väsentliga risker för eller väsentlig belastning på människa och natur, och vilka konkreta åtgärder kommer kommissionen att vidta för att minimera riskerna och säkerställa en bättre kontroll i samband med användningen av bekämpningsmedel?

Vad innebär en ändring av direktiv 91/414(1) om marknadsföring av växtskyddsmedel i praktiken, och hur kan detta göras förenligt med kommissionens målsättningar?

(1) EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(31 maj 2001)

Gemenskapen har nyligen avslutat en omfattande översyn av vattenskyddspolitiken genom antagandet av ramdirektivet för vatten 2000/60/EG(1) i oktober 2000. I detta direktiv fastställs det rättsligt bindande målet att alla vattenförekomster, inklusive grundvattenförekomster, inom 15 år skall ha uppnått en god status. Med god status avses uppfyllandet av de kvalitetsnormer som gäller enligt tillämplig gemenskapslagstiftning.

En sådan god status skall uppnås genom åtgärdsprogram som upprättas och genomförs på ett rättsligt bindande sätt så att det fastställda målet kan uppnås inom en viss tidsfrist. Dessa åtgärdsprogram måste kombinera reglering av föroreningar vid källan (utsläppsgränsvärden) med kvalitetsnormer för vatten. Programmen kompletterar den befintliga gemenskapslagstiftningen om skydd av vatten, inklusive växtskyddsdirektivet 91/414/EEG(2), utan att för den skull ändra redan fastställda tidsfrister för dess genomförande.

Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta en rapport till parlamentet och rådet om direktiv 91/414/EEG där dessa frågor kommer att behandlas.

För särskilt farliga ämnen planeras en avveckling fram till 2020 genom att utsläpp eller spill upphör eller stegvis elimineras. Detta skall ske genom sådana särskilda åtgärder som anges i artikel 16 i ramdirektivet för vatten. Kommissionen har redan lagt fram ett förslag till förteckning över prioriterade farliga ämnen till parlamentet och rådet, vilken även omfattar ämnen som skall avvecklas(3). Till dessa sistnämnda ämnen hör bekämpningsmedlet lindan, som genom ett kommissionsbeslut i december 2000(4) förbjöds som växtskyddsmedel. Andra ämnen är föremål för en översyn på EU-nivå.

Det räcker emellertid inte att uppfylla kvalitetsnormerna för grundvatten. Ramdirektivet för vatten syftar också till att förhindra ytterligare försämring av grundvattnets kvalitet genom bekämpningsmedel och andra föroreningar. Detta skall ske genom sådana särskilda åtgärder som anges i artikel 17 i ramdirektivet för vatten, och kommissionen är skyldig att lägga fram ett särdirektiv om grundvattenskydd till rådet och parlamentet senast i december 2002.

Kommissionen håller dessutom på att utarbeta en temainriktad strategi om hållbar användning av bekämpningsmedel.

(1) EGT L 327, 22.12.2000.

(2) EGT L 230, 19.8.1991.

(3) KOM(2001) 17 slutlig.

(4) EGT L 324, 21.12.2000.