SKRIFTLIG FRÅGA E-1908/01

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Handelsförbindelser med Armenien

Den 22 april 1996 ingicks det i Luxemburg ett partnerskapsavtal mellan Armenien och Europeiska unionen och dess medlemsstater. Europaparlamentet uttalade sig positivt om detta avtal den 28 januari 1997 (rekommendation från föredraganden La Malfa).

Jag skulle gärna vilja framställa ett antal frågor för att se efter hur detta avtal fungerat i praktiken.

1. Kan kommissionen upplysa mig om hur handeln mellan å ena sidan Europeiska unionen och dess medlemsstater och å andra sidan Armenien utvecklats sedan nämnda partnerskapsavtal ingicks? Kan kommissionen närmare bestämt upplysa mig om hur exporten av armeniska jordbruksprodukter till Europeiska unionen utvecklat sig?

2. Bland de mål som uppställs i avtalets första artikel märks främjandet av handel och investeringar och harmoniska ekonomiska relationer mellan länderna för att säkerställa en hållbar utveckling. I vad mån anser kommissionen att detta mål förverkligats? Om målet förverkligats; är kommissionen i så fall beredd att fastställa nästa steg som skall tas? Om målet inte förverkligats: i vad mån avser kommissionen investera extra för att målet skall uppnås?

3. De avtalsslutande staterna har beviljat varandra ställning som mest gynnad handelspartner. Fullgör Armenien sina skyldigheter i detta hänseende mot EU och medlemsstaterna? Har landet hitintills uppfyllt sin plikt att behandla EU-medlemsstaterna på åtminstone samma sätt som länderna inom före detta Sovjetunionen? Tycker kommissionen som jag att det vore på sin plats att Europeiska unionen skulle vidta åtgärder som de facto ännu mer främjar handeln till förmån för Armenien?

4. Finns det några planer på att företa några anpassningar av det nuvarande avtalsförhållandet mellan Armenien och Europeiska unionen?

5. I vad mån är kommissionen redo att - inom ramen för en utvecklingsrelation - stimulera och stöda privata initiativ som leder till ökad ömsesidig handel?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Den bilaterala handeln mellan gemenskapen och Armenien har ökat stadigt sedan partnerskaps- och samarbetsavtalet trädde i kraft för två år sedan. Mellan 1998

och 1999 ökade handeln från 226 miljoner euro till 264 miljoner euro (+ 17 %) och 2000 uppgick den till 368 miljoner euro (d.v.s. en ökning med 40 % jämfört med 1999). Detta ledde till ett stadigt handelsbalansöverskott för gemenskapen (113 miljoner euro 2000), trots att den bilaterala handeln endast svarade för 0,01 % av gemenskapens sammanlagda utrikeshandel. Gemenskapens export ökade till 241 miljoner euro 2000 och utgjordes huvudsakligen av tillverkade varor (16 %) och jordbruksprodukter (15 %, dvs. 36 miljoner euro) under det att importen till gemenskapen uppgick till 127 miljoner euro och huvudsakligen utgjordes av järn- och stålprodukter (5,8 %), textilprodukter (2,2 %) och jordbruksprodukter (2,2 %).

Importen av jordbruksprodukter till gemenskapen från Armenien var blygsam under perioden och uppgick till 2 miljoner euro 1997, 1 miljon euro 1998, 1 miljon euro 1999 och till 3 miljoner euro 2000. Detta beror delvis på de svårigheter som jordbruket i Armenien för närvarande genomgår till följd av en torka 2000 som medförde att en tredjedel av spannmålsskörden gick förlorad och att jordbrukssektorns resultat stagnerade.

Den bilaterala handelns nuvarande struktur skulle kunna förbättras genom att Armenien diversifierade sin exportpotential. Detta förutsätter en omstrukturering både av jordbruket och av industrin samt att de utländska investeringarna i landet främjas. Kommissionen bistår Armenien i dess arbete med att reformera landets rättsliga ram. Detta bistånd utgörs huvudsakligen av det center för rådgivning om unionens politik och rättslig rådgivning som inrättats inom ramen för Tacis. Detta centrum har bidragit väsentligt till förberedelserna inför Armeniens eventuella anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) och inriktar sig nu alltmer på en tillnärmning av den armeniska lagstiftningen till gemenskapslagstiftningen.

Den samarbetskommitté som övervakar genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet har bland de 24 punkter som kräver ytterligare insatser särskilt lyft fram handelsfrågor och företagsklimatet. Vid samarbetskommitténs möte den 15 juni 2001 noterades att Armenien gjort framsteg när det gäller att ändra handels- och investeringslagstiftningen. Däremot har man ännu inte kommit till rätta med den bristande kontrollen av efterlevnaden, vilken utgör huvudproblemet. Investerarna från gemenskapen stöter fortfarande på betydande problem i form av rättsliga och administrativa hinder, illojal konkurrens, ett otillförlitligt banksystem, diskriminerande lagstiftning och korruption. Det råder fortfarande oklarhet om det rättsliga läget när det gäller skydd av investeringar och relevanta bestämmelser på beskattnings- och tullområdet.

Kommissionen har även uppmuntrat Armenien att genomföra ytterligare tillnärmning på det immaterialrättsliga området, eftersom detta är en förutsättning för att landet skall kunna locka till sig utländska investeringar. Enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet skall Armenien vid slutet av 2002 ha uppnått en skyddsnivå motsvarande gemenskapens och ansluta sig till en rad internationella konventioner.

Dessutom är kommissionen redo att stödja andra handelsfrämjande åtgärder såsom det företagsforum som Armenien planerar att anordna nästa år. När det gäller Armeniens integration på internationell nivå har förhandlingarna om Armeniens anslutning till WTO glädjande nog nästan slutförts.

Kommissionen har inte funnit något som tyder på att Armenien infört några åtgärder på handelsområdet som strider mot principen om mest gynnad nation. När det gäller de särskilda handelsförmåner som beviljats de andra oberoende staterna underrättades kommissionen om att dessa inte längre är tillämpliga.

Det finns för närvarande inga planer på att ändra de avtalsmässiga förbindelserna mellan Armenien och unionen.