ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3397/00

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(3 november 2000)

Ämne: Programmet En själ för Europa

Kan kommissionen ge följande information när det gäller programmet som går under namnet En själ för Europa (Soul for Europe Programme):

1. Har programmet En själ för Europa fått några bidrag från Europeiska Unionens budget?

2. Hur fungerar En själ för Europas fond eller program, vilka är dess målsättningar och vem sköter administrationen?

3. Om sådana bidrag delas ut till programmet En själ för Europa från EU:s budget, hur bemöter kommissionen kritiken att den inte bör ge ekonomiskt stöd till religiösa organisationer för att främja närmare politisk integration, vilket medlemmar i dessa organisationer inte nödvändigtvis stödjer?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(11 december 2000)

Det finns inget gemenskapsprogram som heter En själ för Europa. Det finns en organisation som heter En själ för Europa som samordnar sammanslutningar av religiös karaktär inom alla trosuppfattningar.

En själ för Europa är en oberoende organisation inom de europeiska institutionerna. Den ansvarar själv för sina målsättningar och sin administration.

De sammanslutningar som är medlemmar i En själ för Europa har, i likhet med alla andra berörda sammanslutningar, tillgång till budgetpost A-3024 som hädanefter fungerar på grundval av en förslagsinfordran. Detta har varit fallet särskilt sedan 1999.

Det finns inget direkt bidrag till En själ för Europa på grundval av budgetpost A-3024. Däremot har ett driftsbidrag beviljats för 2000 på grundval av budgetpost A-3021 till ett belopp av 44 000 euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3336/00

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(25 oktober 2000)

Ämne: Hot mot pressfriheten i Österrike

Pålitliga europeiska tidningar har rapporterat om att österrikiska journalister vid statliga TV-kanalen ORF måndagen den 9 oktober enhälligt fördömde de massiva påtryckningar och oacceptabla censuringrepp som höga företrädare för Jörg Haiders frihetsparti (FPÖ) riktar mot TV-kanalens redaktion och ledning. Peter Westenthaler, FPÖ:s gruppledare i parlamentet, har särskilt utmärkt sig genom att på en enda dag ha gjort hela 22 försök att störa journalisternas arbete, för att påverka sändningarnas ämnesval, utformning och omfattning samt för att kräva kompensationsreportage varje gång TV-nyheterna inte passade honom.

Enligt tidskriften Profil har den statliga TV-kanalens ledning dessutom inlett en intern undersökning om journalistiska texter som läckts till politiker före sändning. Slutligen förekommer uppgifter från en annan källa om två polisers brottsliga plan att fysiskt straffa TV-chefen Josef Bronkal för hans allvarliga kritik av Jörg Haiders parti.

Den 12 september 2000 utfärdade de 14 EU-ländernas regeringar ett meddelande om att man skulle avbryta de diplomatiska sanktionerna mot Österrike. Samtidigt betonades att man måste vara särskilt vaksam beträffande Jörg Haiders frihetsparti. Anser inte rådet, mot bakgrund av detta, att dessa grova och ständiga angrepp mot pressfriheten och därmed demokratin i Österrike kräver ett uttryckligt och kraftfullt fördömande från EU:s institutioner?

Svar

(12 februari 2001)

Detta är ett ärende som rådet inte har fått någon information om, och som i vilket fall som helst faller under de österrikiska myndigheternas behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3627/00

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Bidrag till budgeten

Kan kommissionen för det senaste år för vilket sifferuppgifter finns att tillgå ge besked om hur mycket var och en medlemsstat bidragit med till Europeiska unionens budget, uttryckt både i brutto och i netto?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(19 december 2000)

Det material parlamentsledamoten söker finns tillgängligt på Europa-webbplatsen på Internet.

De senaste uppgifterna om nettobidrag, och som ges i den operationella definitionen av budgetbalansen, är från 1999 och finns i tabell 6 i den statistiska bilagan till rapporten om 1999 års fördelning av driftsutgifterna per medlemsstat (Allocation of 1999 Operating Expenditure by Member State), som gavs ut i juli 2000. Uppgifter om bruttobidrag per medlemsstat, i enlighet med värderingarna i 1999 års budgetbalans, finns i tabell 4a-4f i rapporten (uppgifterna om brutto- och nettobidragen går tillbaka till 1993). Rapporten finns på:

http://europa.eu.int/comm/budget/en/agenda2000/a2000rp.htm.

Uppgifterna om bruttobidragen för 2000, i enlighet med tilläggs- och ändringsbudget 1+2/2000, och bruttobidragen för 2001, i enlighet med det preliminära budgetförslaget för 2001, sänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3293/00

från Francesco Speroni (TDI) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Bristande respekt för Schengenavtalet

De italienska luftfartsmyndigheterna kräver att personer som reser med flyg från Italien till ett land som undertecknat Schengenavtalet, och som reser från en flygplats utan någon tullmyndighet eller från en landningsbana för mindre flygplan och helikoptrar, beaktar vissa formaliteter som enligt fördraget inte är tillåtna.

Enligt informationsbladet prot. nr 133/U av den 21 april 1999, som getts ut av kontoret för luftfartskontroll i Bergamo-Orio al Serio, skall ett särskilt tillstånd beviljas efter att vissa gränskontroller genomförts, och det framgår uttryckligen att detta gäller samtliga flygningar oavsett om de går till länder som deltar i Schengen eller länder som inte deltar i Schengen (hämtat från informationsblad nr 133/U).

Anser kommissionen att dessa bestämmelser är förenliga med Schengenavtalet och, om så inte är fallet, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att även de italienska luftfartsmyndigheterna skall följa detta avtal?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(7 december 2000)

Kommissionen känner inte till det informationsblad och de uppgifter som parlamentsledamoten nämner, men kommer att kontakta den berörda medlemsstaten för att utreda saken. Parlamentsledamoten kommer att informeras om resultatet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-4071/00

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(20 december 2000)

Ämne: Kommissionens ingripande i fallet med överledningen Júcar-Vinalopó (Spanien)

I slutet av oktober i år var kommissionen i färd med att undersöka miljöeffekterna av projektet för överledning Júcar-Vinalopó efter att från ifrågavarande ledamot ha mottagit en anmälan samt diverse frågor. Inom ramen för granskningen av detta ärende hade kommissionen uppmanat de spanska myndigheterna att ge sina synpunkter på projektet samt på tillämpningen av, i detta fall, fågeldirektivet.

Det spanska miljöministeriet godkände emellertid nyligen projektets inledande.

Skulle kommissionen kunna ge en lägesrapport beträffande ovan nämnda undersökningar om miljöeffekterna av överledningen Júcar-Vinalopó?

Känner kommissionen till att de spanska myndigheterna har givit sitt godkännande till detta projekt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 februari 2001)

Genom svaren på de skriftliga frågorna E-0819/00(1) och E-2650/00(2) känner parlamentsledamoten redan till att kommissionen har mottagit ett klagomål om vattenavledningsprojektet Júcar-Vinalopó, vilket eventuellt kan innebära en överträdelse av rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(3), ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(4), rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(5) och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(6).

I samband med handläggningen av ärendet har kommissionen vänt sig till de spanska myndigheterna för att få deras synpunkter på ovannämnda projektet och på tillämpningen av berörda gemenskapsdirektiv.

De spanska myndigheternas svar har just inkommit och granskas för närvarande av kommissionen.

De spanska myndigheterna har informerat kommissionen om att man just nu är i färd med att undersöka miljöeffekterna av projektet i fråga i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG. Projektet ingår i vattenförvaltningsplanen för Júcar-bukten. Myndigheterna anger att miljökonsekvensbedömningen redan är slutförd och att samråd med allmänheten redan har ägt rum. Det skall noteras att de spanska myndigheterna meddelar att man ännu inte har antagit rapporten om projektets miljöeffekter.

De spanska myndigheterna preciserar även att det slutliga anläggningsprojektet kommer att godkännas först när rapporten om miljöeffekterna har antagit av miljödepartementet. De spanska myndigheterna meddelar att man vid genomförande av det grundläggande projektet, som redan har varit föremål för offentlig upphandling, under alla omständigheter måste ta hänsyn till resultaten från den pågående undersökningen av miljöeffekterna.

(1) EGT C 53 E, 20.2.2001, s. 29.

(2) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 66.

(3) EGT L 175, 5.7.1985.

(4) EGT L 73, 14.3.1997.

(5) EGT L 103, 25.4.1979.

(6) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3252/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: De spanska mjölkproducenternas anklagelse mot industriidkarna i Spanien

Förbundet för små jordbrukare i Spanien (UPA) har anklagat industriidkarna i detta land för att komma överens om att sänka priserna till nivåer som ligger under interventionspriset, dvs. under det lägsta pris som staten garanterar producenterna.

Enligt UPA är det pris som industriidkarna betalar för mjölken i Spanien 40 pesetas det lägsta i Europa.

Kan kommissionen ange på vilket sätt den kan ingripa för att besvara denna anklagelse från mjölkproducenterna i Spanien och vad den skulle kunna göra för att följa upp deras klagomål?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(1 december 2000)

För närvarande har kommissionen inga uppgifter som gör det möjligt att avgöra om det finns någon prisöverenskommelse mellan industriidkarna som bryter mot artikel 81 (f.d. artikel 85) i EG-fördraget. Om det spanska småbrukarförbundet skulle förfoga över sådana uppgifter kan dessa framläggas antingen för kommissionen eller för de nationella konkurrensmyndigheterna, eftersom dessa har befogenhet att vid behov tillämpa den nationella konkurrenslagen i fallet ifråga.

När det gäller det pris som betalas till mjölkproducenter, anges i de uppgifter som medlemsstaten har lämnat till Eurostat från januari 1999 till april 2000 (senast tillgängliga uppgifter) en spridning från 44,12 till 47,67 pesetas per kilogram (0,2652 till 0,2865 euro). Det bör därför understrykas att lagstiftningen upprättar ett vägledande pris som inte utgör lägsta uppköpspris. Uppköpspriset för mjölk för mejeriet är ett pris som grundas på utbud och efterfrågan, samt på kvaliteten på den mjölk som utbjuds, det vill säga fetthalten, proteininnehållet, laktos och mikroorganismer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3168/00

från Theresa Villiers (PPE-DE) till rådet

(16 oktober 2000)

Ämne: Cypern och fallet Loizidou

1. Kommer domen som fälldes av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i fallet Loizidou mot Turkiet att bli ett villkor som läggs fram i EU:s anslutningspartnerskap med Turkiet?

2. Kommer någon hänvisning att göras till Cypern i EU:s anslutningspartnerskap med Turkiet?

3. Enligt kommissionens uppfattning, har Turkiet, sedan toppmötet i Helsingfors, gjort några framsteg

(a) mot att leva upp till Köpenhamnkriterierna och

(b) mot att leva upp till villkoren som fastslogs i kommunikén från Europeiska rådet i Helsingfors?

Svar

(26 februari 2001)

1. Rådet upplyser den ärade parlamentsledamoten om att det vid sitt möte den 45 december 2000 uttryckte politisk enighet om partnerskapet för anslutning beträffande Turkiet samt ramförordningen för detta.

Därvid erinrade rådet om vad det står i slutsatserna från Europeiska rådet i Helsingfors angående de kriterier som skall uppfyllas av alla kandidatländerna.

2. Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om att det inte formellt kan anta ramförordningen förrän parlamentet har avgivit sitt yttrande, vilket beräknas inkomma i februari 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4064/00

från Giorgio Celli (Verts/ALE) till kommissionen

(9 januari 2001)

Ämne: Åtgärder för ekologiskt återställande i Emilia Romagna (Italien)

Kan kommissionen redogöra för de arbeten för ekologiskt återställande som slutförts intill bassängen på sockerraffineriet i Mezzano (kod IT 4700012 Ravenna, Italien)? Området är ett skyddsområde enligt habitatdirektivet 92/43/EEG(1) och fågeldirektivet 79/409/EEG(2). Åtgärderna har inte genomförts med tillbörlig hänsyn tagen till rekommendationerna om skydd av djurarterna i detta område, och de förstör den naturliga livsmiljön i sin helhet.

Känner kommissionen till denna situation?

Vilka åtgärder ämnar den vidta?

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 103, 25.4.1979.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Det fall frågeställaren tar upp har behandlats av kommissionen i samband med framställning nr 238/99. Denna framställning diskuterades senast vid ett möte i Europaparlamentets utskott för framställningar den 23 maj 2000. Inget brott mot gemenskapslagstiftningen om naturskydd kunde konstateras vid det tillfället och fallet lades följaktligen ned.

Den information frågeställaren lämnar innehåller inga nya uppgifter som skulle kunna föranleda en ändring av kommissionens tidigare analys.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3988/00

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Dvärgbandmaskens spridning i Sverige i framtiden

Den dödliga dvärgbandmasken riskerar att spridas i Sverige om det inte fortsatt blir så att sällskapsdjur som förs ut och in över Sveriges gränser måste ha ett intyg på att de är avmaskade. I Schweiz och Tyskland uppmanas invånarna att exempelvis inte äta rårörda lingon då de kan få i sig dvärgbandmask. Inkubationstiden för att bli sjuk av denna mask är 20 år, och endast om sjukdomen upptäcks i ett tidigt skede går den att bota.

I dag finns det ej dvärgbandmask i Sverige och för att förebygga att hundar och katter för med sig den till Sverige så ställs det krav på att djuret getts ett läkemedel som tar död på denna mask.

Men genom att rörligheten av sällskapsdjur ska underlättas inom EU-området så stryks nu en del av de regler som idag gäller för sällskapsdjuren.

Kan Sverige få ett undantag vad gäller de krav som ställs på sällskapsdjuren när de förs över EU:s gränser och ställa krav på intyg om avmaskning?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(19 februari 2001)

Kommissionen lade under det tredje kvartalet 2000 fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid förflyttningar av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte(1). Förslaget grundar sig på tillgängliga vetenskapliga fakta och syftar till att minska till en godtagbar nivå de hälsorisker som kan uppstå vid förflyttning av sällskapsdjur.

I artikel 8 i förslaget föreskrivs att en medlemsstat kan begära tilläggsgarantier om situationen motiverar detta. Kommissionen bortser inte från att man vid förflyttning av hundar från områden där Echinococcus multilocularis är endemisk riskerar att parasiten sprids till medlemsstater där den ännu inte finns. Det är därför möjligt att tillämpa bestämmelserna i denna artikel på denna zoonos.

De folkhälsoproblem som Echinococcus multilocularis kan ge upphov till har alltså beaktats i kommissionens förslag och kan därmed såväl för Sveriges som för Irlands och Förenade kungarikets del behandlas inom ramen för detta förfarande.

(1) KOM(2000) 529 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4009/00

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(21 december 2000)

Ämne: Växthus i livsmiljöområdet Cabo de Gata

Känner kommissionen till att den spanska regeringen föreslagit att naturparken Cabo de Gata i Almeria i Andalusien skall avsättas som livsmiljöområde?

Känner kommissionen även till att det försiggår ett intensivt illegalt lantbruk i växthus inom naturparken Cabo de Gata?

Känner kommissionen till att regionstyret hyser planer på att legalisera dessa växthus efter 2002?

Håller kommissionen med mig om att detta strider mot bestämmelserna i livsmiljödirektivet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(28 februari 2001)

Kommissionen känner inte till de uppgifter frågeställaren nämner.

Detta område har av Spanien föreslagits som område av gemenskapsintresse, ES 000046 Cabo de Gata-Nijar, för upptagande i Natura 2000-nätet enligt rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Enligt artikel 6.3 i direktivet skall alla projekt som inte är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område i Natura 2000, men som kan påverka området på ett betydande sätt, bedömas på lämpligt sätt med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området.

Kommissionen har vänt sig till de spanska myndigheterna med en begäran om information om detta projekt för att kontrollera om direktiv 92/43/EEG har tillämpats på ett korrekt sätt i fallet i fråga.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3662/00

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till rådet

(28 november 2000)

Ämne: EU:s vitboksseminarium den 57 oktober 2000 i Paris

Kommissionen utarbetar den första vitboken om ungdomspolitik. För att höra de europeiska ungdomarna i denna fråga anordnades ett seminarium den 57 oktober 2000 i Paris.

Kommissionen och det franska ungdoms- och idrottsministeriet bar det organisatoriska ansvaret för Parisseminariet. De praktiska arrangemangen var enligt uppgift formligen kaotiska. Hotellbokningarna gick helt i stöpet och många delegationer var tvungna att leta reda på sitt hotell sent på kvällen.

Även om det i de officiella inläggen konstant betonades att man bör ta hänsyn till särskilda grupper beaktades t.ex. funktionshindrade eller personer med en särskild diet överhuvudtaget inte.

Möteslokalerna var alltför små, och det fanns inte ens tillräckligt med stolar för alla deltagare. Ursprungligen var det meningen att värdarna skulle ta hand om researrangemangen, men slutligen fick t.ex. finska CIMO arrangera de finska deltagarnas resor med kort varsel. Eftersom söndagsflygningarna var fullbokade måste hela den finska delegationen åka hem lördag eftermiddag, då arbetsgruppernas rapportering pågick.

Hur ämnar rådet se till att det i fortsättningen inte uppstår dylika organisatoriska problem då man utarbetar vitboken?

Svar

(8 mars 2001)

Beträffande förberedelserna inför EU:s ungdomsseminarium den 57 oktober 2000 i Paris vill rådet rikta den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på att rådet endast ansvarar för organisationen av de möten som föreskrivs i dess arbetsordning, nämligen ministermöten (artikel 2) och förberedande möten för dessa (artikel 19).

När det gäller frågor som rör organisationen av det förberedande arbetet med vitboken om ungdomspolitik uppmanar rådet den ärade parlamentsledamoten att ställa dessa frågor till kommissionen, som utarbetar denna vitbok.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3727/00

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(30 november 2000)

Ämne: Bristen på Europeiska center för företagsamhet och innovation i sydvästra England

Skulle kommissionen kunna förklara varför det för närvarande finns Europeiska center för företagsamhet och innovation i relativt välbärgade områden i Förenade kungariket såsom Birmingham och Cambridge, medan det däremot inte finns något centrum över huvudtaget i sydvästra England, ett område som består av sådana områden som Cornwall som hör till de fattigaste inom EU?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(20 februari 2001)

Europeiska företags- och innovationscenter (BIC) är privata företag eller ideella föreningar som inrättats av lokala eller regionala offentlig-privata partnerskap. De grundas utifrån gemenskapens koncept av stöd till företagstjänster som erbjuds under ett EU-varumärke, men är juridiskt och ekonomiskt oberoende.

Det är inte kommissionen som fattar beslut om grundandet av Europeiska företags- och innovationscenter, utan lokala partnerskap av offentliga och privata instanser som är intresserade av och ansvariga för företagsutveckling på lokal och regional nivå. Det gällde till exempel Cambridge.

Områden som åtnjuter stöd genom Europeiska regionalpolitiken, såsom Birmingham, får vid inrättandet av nya BIC dessutom ta emot ekonomiskt stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) under en strikt begränsad period. Sådana projekt bör läggas fram för den behöriga regionala myndigheten.

När det gäller sydvästra England, som omfattas av mål 2-områden inom ERUF, underrättades kommission i november 2000 om att South West of England Development Agency inlett diskussioner med Europeiska BIC-nätet om grundandet av ett center i Cornwall.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3738/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(30 november 2000)

Ämne: Hästkastanjesjukdom (Camerarua ohridella)

1. Kan kommissionen ange vilken geografisk utbredning hästkastanjesjukdomen har, och samtidigt ange om spridningshastigheten ökat?

2. Anser kommissionen att det är sannolikt att sjukdomen i framtiden sprids i länderna i norra Europa, och skulle den kunna ange den troliga utbredningen om de pågående trenderna fortsätter?

3. Anser kommissionen att spridningen av denna sjukdom rättfärdigar att forskningsprogram om effektiva åtgärder för att utrota sjukdomen accelereras?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(24 januari 2001)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till har cameraria ohridella konstaterats i Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM), Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Schweiz, Turkiet och Jugoslavien.

Sjukdomen verkar ha fått en snabb spridning under de senaste åren.

1. På grundval av sjukdomens nuvarande spridning och utbrotten under de senaste åren kan man förvänta sig att den breder ut sig i andra länder i Sydeuropa snarare än i norra Europa, då cameraria ohridella anses vara termofil och xerofil, dvs. den trivs bäst i varma och torra miljöer.

2. Kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att ett gemenskapsfinansierat forskningsprojekt om bekämpande av cameraria ohridella inleddes den 1 januari 2001 Kommissionen kommer också att följa utvecklingen för att vid behov kunna vidta växtskyddsåtgärder på gemenskapsnivå.