SKRIFTLIG FRÅGA E-0389/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(20 februari 2002)

Ämne: Terroristhandlingar och om de bör omfattas av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen

Artikel 7 (brott mot mänskligheten) i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen tar upp ett antal gärningar, däribland mord, utrotning, tortyr, och andra omänskliga handlingar av liknande beskaffenhet som uppsåtligen förorsakar svårt lidande, svår kroppslig skada eller svårt själsligt eller fysiskt men, vilka alla innebär brott mot mänskligheten när de begås som en del av ett vidsträckt eller systematiskt angrepp riktat mot civilbefolkning med insikt om angreppet.

I artikel 8 (krigsförbrytelser) (e) hänvisas till andra allvarliga kränkningar av lag eller sedvanerätt som är tillämplig i icke-internationella väpnade konflikter inom den vedertagna folkrättsliga ramen, nämligen någon av följande gärningar: (i) Uppsåtligt angrepp mot civilbefolkning som sådan eller mot enskilda civila som inte direkt deltar i fientligheter.

I artikel 8 (f) anges vidare att punkt 2 (e) är tillämplig i icke-internationella väpnade konflikter och därför inte i situationer som har uppkommit till följd av interna störningar och spänningar, såsom upplopp, enstaka och sporadiska våldshandlingar och andra liknande handlingar. Den är tillämplig i väpnade konflikter som äger rum inom en stats territorium när det förekommer en långvarig väpnad konflikt mellan regeringsmyndigheter och organiserade väpnade grupper eller mellan sådana grupper.

Anser kommissionen att en naturlig tolkning av dessa eller andra av stadgans artiklar skulle tillåta både terrorister (i de fall de är tillräckligt välorganiserade) och motståndsrörelser att omfattas av stadgans bestämmelser utan hinder av Genèvekonvention från 1949 och dess protokoll, eller instämmer kommissionen med uppfattningen, som tydligt meddelades i den franska regeringens deklaration vid ratificeringen av stadgan, och som delas av andra regeringar och likaledes är den dominerande rättsuppfattningen, att terroristhandlingar inte bör omfattas av Romstadgan?

Välkomnar kommissionen Romstadgan, och har kommissionen i så fall någon uppfattning när det gäller frågan om terroristhandlingar borde behandlas annorlunda än brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser som har begåtts av statliga myndigheter eller motståndsrörelser?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(26 mars 2002)

Kommissionen ansluter sig fullt ut till rådets gemensamma ståndpunkt om den internationella brottmålsdomstolen, som antogs den 11 juni 2001(1), vilken har till syfte att fullfölja och stödja ett tidigt ikraftträdande av Romstadgan och inrättandet av domstolen.

Gemenskapens budget tillhandahåller stöd till projekt som drivs av icke-statliga organisationer och som har till syfte att världen över öka medvetenheten om behovet av att domstolen inrättas. Sedan 1995 har ungefär 6,9 miljoner EUR lagts ned på sådana projekt.

Gemenskapen är inte part i Romstadgan och det är inte kommissionens sak att avgöra huruvida Romstadgan är tillämplig på terroristbrott.

Kommissionen noterar icke desto mindre att frågan huruvida terroristbrott som sådana skulle inbegripas i Romstadgan diskuterades redan i samband med utarbetandet av stadgan men att ingen artikel om terroristbrott antogs. I resolution F i internationella brottsdomstolens stadga noteras att församlingen för avtalsslutande parter kan inbegripa terrorism i ett senare skede när en allmänt vedertagen definition överenskommits.

Kommissionen noterar å andra sidan att det kanske inte kan uteslutas att ett särskilt terroristbeteende ändå kan klassas som ett brott mot mänskligheten eller något annat brott enligt stadgan, förutsatt att det uppfyller de rekvisit som fastställts för de brotten.

(1) EGT L 155, 12.6.2001.