SKRIFTLIG FRÅGA P-1037/01

från Giorgos Katiforis (PSE) till kommissionen

(22 mars 2001)

Ämne: Användning av vapen med utarmat uran i Jugoslavien

Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) har genom sin personalavdelning givit instruktioner om vilka skyddsåtgärder som UNHCR-personalen skall vidta när de tjänstgör i områden där vapen med utarmat uran användes under Natos bombanfall mot Jugoslavien.

I dessa instruktioner fastställs:

a) att inga gravida kvinnor skall skickas till Kosovo,

b) att personalen på begäran skall erbjudas omplacering och

c) att personakterna för de tjänstemän som skickas till Kosovo skall märkas med termen fälttjänst eftersom detta underlättar ersättningsanspråk i händelse av förgiftningsskador.

Kan kommissionen informera parlamentet om vilka liknande åtgärder som den har vidtagit för att skydda de kommissionstjänstemän som arbetar i områden som förgiftats av vapen med utarmat uran i Jugoslavien?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(3 maj 2001)

Kommissionen försöker naturligtvis se till att dess personal inte utsätts för oskäliga hälsorisker i sitt arbete.

Man har därför från kommissionens sida vidtagit särskilda åtgärder för att skydda personal i de delar av Balkanområdet som kan ha påverkats av utarmat uran från ammunition.

Som ett första steg har man tagit reda på vilken personal som befann sig i det aktuella området efter bombningarna. Man arbetar också med att öka medvetenheten hos hälsovårdsenheten (Medical Service), analysera tillgängliga uppgifter om potentiella risker, informera personalen, samt undersöka behovet av systematisk kontroll och uppföljning av enskilda personer. Man har också beslutat att de som oroar sig för eventuella hälsoeffekter skall erbjudas läkarkontroller, men att dessa skall vara helt frivilliga.

När det gäller de särskilda punkter som parlamentsledamoten tar upp kan kommissionen lämna följande information:

Alla tjänstemän och tillfälligt anställda som förflyttas till områden utanför gemenskapen kallas först till hälsovårdsenheten. De får där information om alla medicinskt relevanta aspekter av vistelsen och har samtidigt möjlighet att ställa egna frågor. Personal från hälsovårdsenheten ger samtidigt råd om bl.a. pågående och eventuella framtida graviditeter.

Enligt kommissionens allmänna policy för personalrotation skall anställda tjänstemän få information om alla lediga tjänster. De tjänstemän som var stationerade på Balkan och som ville byta jobb hade alltså möjlighet att göra det.

Kommissionen har s.k. no fault-ansvar (dvs. man behöver inte kunna visa att kommissionen varit vållande) när det gäller tjänstemännens och de tillfälligt anställdas allmänna hälsotillstånd, och detta gäller både i fråga om ersättning för läkarvårdskostnader och utbetalning av invaliditetspension. Alla uppgifter som rör de anställdas karriär, inklusive alla anställningsorter, förs också systematiskt in i personalakterna.

Kommissionen har vidare bett en grupp oberoende experter bedöma vilka risker som strålning från utarmat uran innebär för människors hälsa. Gruppen lämnade sin rapport den 6 mars 2001, och de viktigaste resultaten är följande:

Man hittade inga belägg för ett samband mellan hälsoproblemen hos en del av den militära personal som kommit tillbaka från Balkan och deras eventuella exponering för radioaktivt uran. De resultat som nu finns tillgängliga motiverar alltså inte att man genomför en systematisk kontroll och uppföljning av enskilda personer. Trots detta kan det vara befogat att göra vissa test, för att personer som oroar sig för sin hälsa skall få en bekräftelse på att deras kroppar inte tagit upp uran i någon medicinskt relevant utsträckning.

Kommissionen kommer också att uppmana personal som varit stationerad på Balkan att i samband med den årliga läkarkontrollen genomgå en fullständig fysisk undersökning och fylla i ett frågeformulär. Mot bakgrund av de uppgifter man då får in kommer sedan ett beslut att fattas om huruvida screeningtest skall genomföras eller inte.