SKRIFTLIG FRÅGA E-3175/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(7 november 2002)

Ämne: Frågan om marknadsekonomisk status för Ukraina

Genom den gemensamma förklaringen som avgavs vid toppmötet i Köpenhamn den 4 juli i år bekräftades att EU är i färd med att analysera relevant information för att kunna avgöra om Ukraina skall få full marknadsekonomisk status. Den ursprungliga avsikten var att fatta ett beslut inom sex månader, men det beslutet har nu skjutits upp till mars 2003.

Kan kommissionen upplysa mig om vilka kriterier som denna utvärdering baserar sig på? Kommer den avgörande faktorn att vara den statliga sektorns omfattning, eller betraktas denna enbart som en av många faktorer? På vilket sätt jämför kommissionen den ekonomiska situationen i Ukraina med till exempel den som råder i Ryssland eller Rumänien? Kan kommissionen tala om vilka ekonomiska områden det är som kräver mest reformering om Ukraina skulle få marknadsekonomisk status?

Kan kommissionen försäkra mig om att beslutet om marknadsekonomisk status enbart kommer att fattas på basis av ekonomiska kriterier och inte på basis av politiska svårigheter, oaktat behovet av att lösa dessa svårigheter?

Anser kommissionen slutligen att det på lång sikt är viktigt att integrera länder som Ukraina (eller till och med Ryssland, om landet till slut skulle uttrycka en önskan om att så sker) i Europeiska unionen, eller skulle kommissionen föredra att dessa länder stannar utanför?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(13 december 2002)

Som parlamentsledamoten känner till har EU uttryckligen erkänt Ukrainas framsteg på vägen mot ett marknadsbaserat system genom att sedan 2000 klassificera detta land som en övergångsekonomi snarare än som ett land som inte är en marknadsekonomi. Detta har gjort det möjligt för enskilda ukrainska företag som arbetar under marknadsförhållanden att bli betraktade som sådana i antidumpningsundersökningar och är ett tecken på att EU fortsätter att stödja de pågående reformerna i Ukraina.

I det gemensamma uttalandet efter toppmötet i Köpenhamn (juli 2002) angavs att kommissionen höll på att analysera huruvida den ekonomiska reformprocessen i Ukraina kommit tillräckligt långt för att Ukraina som helhet skulle kunna betraktas som en marknadsekonomi i undersökningar rörande handelspolitiska skyddsåtgärder och att arbetet med analysen skulle slutföras så snart som möjligt. När arbetet med analysen kommit tillräckligt långt att en mer konkret tidsram kunde avteckna sig, tillkännagav kommissionens ordförande i september 2002 att analysen skulle vara slutförd senast i mars 2003. Denna tidsram är inte bara överblickbar utan även tämligen ambitiös med tanke på vilken komplicerad process detta är.

Som meddelades Ukraina i början av 2002 sker denna analys på grundval av objektiva kriterier: graden av statligt inflytande över tilldelningen av resurser och över företagens beslut, förekomsten av sådana av staten framkallade störningar i företagens funktion som hänger samman med privatiseringen eller övergången från det centraliserade systemet, huruvida det finns och det genomförts en överskådlig, icke-diskriminerande bolagsrätt som garanterar en god företagsstyrning, huruvida det finns och det genomförts en sammanhängande, verksam och överskådlig uppsättning lagar som garanterar respekt för äganderätten och huruvida det finns ett fungerande konkursförfarande och en riktig finansiell sektor som verkar oberoende av staten och som i lagen och i praktiken omfattas av tillräckliga garantibestämmelser och tillräcklig tillsyn.

Som framgår av dessa kriterier undersöks vid bedömningen inte endast huruvida de rättsliga strukturer som är nödvändiga för att en marknadsekonomi skall fungera formellt finns på plats utan även huruvida de i praktiken faktiskt genomförs och företagen alltså tillämpar marknadsekonomiska principer i sin verksamhet.

Kommissionen bygger sin bedömning av marknadsekonomisk status på en analys från fall till fall. När bedömningen slutförts har kommissionen för avsikt att om nödvändigt påpeka för de ukrainska myndigheterna på vilka områden den anser det behövs förbättringar för att Ukraina skall betraktas som en fullvärdig marknadsekonomi när det gäller handelspolitiska skyddsåtgärder. Kommissionen håller också Ukraina regelbundet underrättat om hur arbetet med analysen fortskrider.

Beslutet huruvida Ukraina skall uppgraderas till kategorin marknadsekonomier kommer att fattas på grundval av ekonomiska och rättsliga snarare än politiska kriterier. I vilken utsträckning en ekonomi kan fungera som en marknadsekonomi beror dock i hög grad på myndigheternas politiska vilja att anta och genomföra relevanta lagar med marknadsekonomiska principer.

När det gäller parlamentsledamotens fråga om den långsiktiga strategin med Ukraina, fastställs i partnerskaps- och samarbetsavtalet och i den gemensamma strategin från 1998 ramarna för EU:s förbindelser med Ukraina. På grundval av detta, och som återigen nämndes vid toppmötet EU-Ukraina i Köpenhamn den 11 juli 2002, bör Ukraina först dra nytta av alla de möjligheter som partnerskaps- och samarbetsavtalet ger för att underlätta bilateral handel och bilaterala investeringar och bör också göra alla nödvändiga ansträngningar för att ansluta sig till Världshandelsorganisationen så snart som möjligt. EU stöder Ukraina i denna process. I samband med utvidgningen pågår vidare diskussioner om hur EU:s förbindelser med sina framtida grannar, bl.a. Ukraina, kan stärkas.