ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0664/98 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: EU-lagstiftning om skydd av arter av vilda djur och växter - bristande tillämpning i Tyskland

Sedan den 1 juni 1997 regleras handeln med djur- och växtarter som skyddas genom Washingtonkonventionen (1973) inom EU uteslutande av förordning 338/97 (EG) ((EGT L 61, 3.3.1997, s. 1. )). Medlemsstaten Tyskland har hittills inte uppfyllt sina förpliktelser när det gäller genomförande av denna lagstiftning. I synnerhet har man inte infört några bestämmelser angående straff eller möjligheter till beslag (i enlighet med förordningens artikel 16). Nu liksom tidigare förekommer inga sanktioner när det gäller: In- och utförsel, köp, anbud om köp, förvärv för kommersiella ändamål, förevisande och utnyttjande för kommersiella ändamål samt försäljning, saluförande och transport av de arter som anges i förordningens bilaga A och bilaga B. En tillämpning av tullbestämmelser och ordningsböter är inte tillräcklig. Tvärtom är det så att de rättsvårdande myndigheterna för närvarande lägger ned förfaranden angående brott mot förordningen om skydd av arter av vilda djur och växter. Det finns för närvarande inga utsikter om en tillämpning av EU-direktivet i Tyskland. Ett klagomål i detta avseende med registreringsnummer 97/4604SG(97)A/11682/2 har anhängiggjorts hos kommissionen av ¨kommittén mot fågelmord¨.

1. Hur ser kommissionen på Förbundsrepubliken Tysklands förhållningssätt?

2. Vilka åtgärder har kommissionen hittills vidtagit för att påverka Tyskland till att införliva det ovan nämnda direktivet, och vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att i synnerhet de förpliktelser som följer av direktivets artikel 16 slutligen även kommer att tillämpas i Tyskland?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (30 april 1998)

För närvarande följer kommissionen genomförandet, tillämpningen och uppföljningen i alla medlemsstater, inbegripet Tyskland, av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. Kommissionen försöker säkerställa ett korrekt genomförande genom bilaterala och multilaterala kontakter och, där så är nödvändigt, genom rättsliga förfaranden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1073/98 från Bernard Castagnède (ARE) till kommissionen (6 april 1998)

Ämne: Djurfoder - Franska Guyana

För det franska departementet Guyana gäller en försörjningsordning för djurfoder vars stödnivå beräknas utifrån bidragsnivån för de olika berörda spannmålen, med en premie på 20 ecu per ton.

De senaste två åren har bidragen fallit kraftigt eller försvunnit helt. Avser kommissionen ändra sitt beräkningssätt för stöd till förmån för Franska Guyana, med gemenskapsstödet för spannmålsförsörjning till mycket avlägsna regioner som förebild?

Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (22 april 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-327/98 från Dominique Souchet ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 78. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0680/98 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (10 mars 1998)

Ämne: Stöd till konsumentföreningar

Det har förekommit ett antal artiklar i italiensk press rörande påstått stöd från Europeiska unionen till vissa konsumentföreningar, inbegripande ACU, FEDERCONSUMATORI och CODACONS.

Kan kommissionen säga

1. huruvida det påstådda stödet i själva verket beviljats och, om ja, på grundval av vilka program,

2. huruvida det finns några gemenskapsprogram som särskilt inbegriper stöd till konsumentföreningar?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (1 april 1998)

Kommissionens initativ på området konsumentskydd och konsumenthälsa grundar sig på handlingsprogrammet 1996-1998 ¨konsumentpolitiska prioriteringar¨ ((KOM(95) 519 slutlig. )).

Kommissionen bidrar ekonomiskt till konsumentföreningarnas verksamhet i gemenskapen. De tre italienska konsumentföreningarna som parlamentsledamoten nämner har exempelvis deltagit i en informationskampanj som syftade till att informera om den inre marknadens fördelar för konsumenterna. Kampanjen sammanföll och samordnades med kampanjen Medborgarnas Europa, särskilt dess andra fas vars ena tema var ¨Att köpa varor och tjänster på den europeiska marknaden¨. Denna kampanj, som särskilt avsåg oskäliga avtalsvillkor, har genomförts i fem medlemsstater (Grekland, Spanien, Irland, Italien och Portugal). Som partner ingick olika nationella konsumentorganisationer som hade framfört att de ville knytas till kampanjen och som deltog i dess genomförande. Ett avtal slöts med varje organisation till ett belopp på 5 750 ecu.

Inom ramen för Euroguichet-nätverket (informations- och rådgivningscentrum för konsumenterna) finansierar kommissionen också (upp till 50 % av kostnaderna) organisationer eller föreningar som driver dessa centrum. Efter en utvärdering 1997 och en radikal reform som för närvarande håller på att genomföras ingår idag 10 centrum i sju olika medlemsstater i nätverket.

Kommissionen offentliggör varje år i Europeiska gemenskapens officiella tidning ((EGT C 277, 12.9.1997. )) en ansökningsomgång för projekt avsedda att främja och skydda konsumenternas intressen. Projekten väljs ut på grundval av hur de överensstämmer med de teman som kommissionen prioriterar och i enlighet med de kriterier som anges i Europeiska gemenskapens officiella tidning.

Kommissionen har antagit ett förslag till parlamentets och rådets beslut om inrättande av en allmän verksamhetsram för gemenskapens verksamhet till förmån för konsumenter ((KOM(97) 684 slutlig. )). Det gäller ett projekt med rättslig grund som över en femårsperiod omfattar en stor del av kommissionens verksamhet på området konsumentskydd och konsumenthälsa.

En förteckning över bidrag som italienska stödmottagare beviljats 1996 och 1997 skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0887/98 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Dominerande marknadsställning beträffande TV-sändning av Formula 1-tävlingar

Bernie Ecclestone och hans företag verkar ha monopol på rättigheterna att anordna och TV-sända Formula 1-tävlingar.

Vad ämnar kommissionen göra för att hans dominerande marknadsställning skall kunna begränsas på samma sätt som fri konkurrens främjas i Europa på andra områden?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (5 maj 1998)

I september 1997 anmälde Fédération internationale de l'automobile och formel 1-organisatörerna flera affärsavtal beträffande formel 1 till kommissionen. Kommissionen mottog synpunkter på avtalen från flera berörda tredje parter. Kommissionen behandlar också två formella klagomål och flera informella klagomål, bl.a. anklagelser om missbruk av en dominerande ställning vad gäller sändningsrättigheter som säljs av företag där Bernie Ecclestone har intressen och frågor om hur formel 1 är organiserat. Kommissionen håller på att bedöma i vilken utsträckning avtalen utgör en överträdelse av fördragets artikel 85 om avtal som kan begränsa konkurrensen, och huruvida det är fråga om en överträdelse av fördragets artikel 86 om missbruk av en dominerande ställning.

Det är ännu för tidigt att säga vilka slutsatser kommissionens bedömning kommer att leda till. Kommissionen hoppas emellertid kunna fatta ett beslut inom de närmaste månaderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0424/98 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Datorproblem orsakade av årtusendeskiftet

Vilka studier har kommissionen genomfört vad gäller de effekter som datorproblem orsakade av årtusendeskiftet kan få på förberedelserna inför valutaunionen, både vad gäller EU:s institutioner och medlemsstaterna?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (8 maj 1998)

Kommissionen har utfärdat ett meddelande om datorproblemen i samband med år 2000 ((KOM(98) 102. )), där sambandet mellan millenniebuggen och övergången till den gemensamma europeiska valutan kartläggs. Dessutom har kommissionen följt och i vissa fall bidragit till ett antal undersökningar av hur redo företagen i de olika medlemsstaterna och de olika sektorerna är för bägge frågorna. Samtidigt har kommissionen ordnat möten med olika deltagare för att mer ingående dryfta tekniska förberedelser och hur erfarenheter och bra lösningar kan delas mellan olika medlemsstater och sektorer.

Inom själva kommissionen hanteras problemen med år 2000 och övergången till euron av direktoratet för informationsteknik när det gäller de allmänna frågorna och av de enskilda generaldirektoraten när det gäller deras respektive datasystem. Kommissionen har inrättat en enhetsövergripande grupp för att underlätta analyser av och lösningar på problemen, och arbetet fortskrider. Eftersom frågan är viktig kommer gruppen att styras av en arbetsgrupp med en ordförande på allra högsta nivå inom kommissionen. Bägge projekten använder sig av tillvägagångssättet med etapper, vilket används allmänt i både den privata och den offentliga sektorn och innefattar åtgärder för riskhantering.

När det gäller samarbete mellan institutionerna inrättades en kontaktgrupp mellan de olika institutionernas dataavdelningar i slutet av 1997. Denna grupp använder samma metod som kommissionen internt, och tidsplanen är utformad så att dessa problem skall kunna lösas ordentligt för alla institutioner. Den interinstitutionella datakommittén ser regelbundet över läget, och erforderliga åtgärder kommer där så krävs att vidtas för att lösa särskilda problem.

Dessutom tillhandahåller kommissionen en webbplats om vilka följder år 2000 och euron kommer att få för informationstekniken (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). Webbplatsen innehåller information om insatser i olika branscher och medlemsstater, hänvisningar till råd om särskilda aspekter på problemet och länkar till andra webbplatser samt till alla handlingar och rapporter som kommissionen utarbetat i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0560/98 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (4 mars 1998)

Ämne: Införlivande av gemenskapens sociallagstiftning

Vilka medlemsstater har inte införlivat gemenskapens sociallagstiftning i den nationella lagstiftningen inom följande områden:

- skydd av unga på arbetsplatsen

- Europeiska företagsråd

- omläggning av arbetstiden

- jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslagstiftningen inom ramen för den sociala tryggheten?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (2 april 1998)

Kommissionen vill informera parlamentsledamoten om att de åtgärder som krävs för att genomföra direktiv 94/33/EG om skydd av minderåriga i arbetslivet ((EGT L 216, 20.8.1994. )) ännu inte har vidtagits av Frankrike, Italien, Luxemburg och behöver kompletteras i Förenade kungariket.

Rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare ((EGT L 254, 30.9.1994. )) har ännu inte överförts till nationell lagstiftning i Luxemburg och Portugal.

Grekland, Frankrike, Luxemburg, Portugal och Förenade kungariket har inte överfört till nationell lagstiftning rådets direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 om vissa aspekter på organisationen av arbetstiden ((EGT L 307, 13.12.1993. )).

Slutligen när det gäller direktiv 96/97/EG ((EGT L 46, 17.2.1997. )) om ändring av direktiv 86/378/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet ((EGT L 225, 12.8.1986. )) har inga officiella underrättelser om nationella åtgärder för att överföra direktivet till nationell lagstiftning mottagits från Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg och Nederländerna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0960/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Införlivande av direktivet om återlämnande av kulturföremål i den grekiska lagen

Kommissionen har sänt ett motiverat yttrande till Grekland, eftersom Grekland inte har införlivat direktiv 93/7 om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium, senast ändrat genom direktiv 96/100 ((EGT L 60, 1.3.1997, s. 59. )), i den nationella lagen inom utsatt tid.

1. Vilka skäl har Grekland angett för att den inte har införlivat direktivet?

2. Eftersom direktivet inte har införlivats med den nationella lagstiftningen undrar jag om detta kommer att ge upphov till negativa följder och eventuella risker för de grekiska kulturföremålen och om så är fallet, på vilket sätt?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (23 april 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0907/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Import av tonfisk- och bonitkonserver från tredje länder

Kan kommissionen informera om hur stor mängd tonfisk- och bonitkonserver som importeras från tredje länder, med enskilda uppgifter om vilka mängder som kommer över Europeiska unionens gränser per ursprungsland?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 och E-0915/98 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (30 april 1998)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0845/98 från Edith Müller (V) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Ledningens för generaldirektorat IIa resor till Bosnien-Herzegovina

Generaldirektorat IIa är ansvarigt för en rad olika program till förmån för Bosnien-Herzegovina.

Hur ofta har kommissarie van den Broek besökt Bosnien-Herzegovina sedan januari 1996?

Hur ofta har generaldirektör Burghardt under samma tidsperiod varit där?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (20 april 1998)

För att lägga grunden för kommissionens åtgärder har den ansvariga kommissionsledamoten besökt Bosnien och Herzegovina vid fyra tillfällen sedan början av 1996, inräknat ett besök i Sarajevo tillsammans med det irländska ordförandeskapet i juli 1996.

Den ansvariga kommissionsledamoten har upprättat en ram för att enheterna under hans ansvar (GD IA - Yttre förbindelser: Europa och de nya oberoende staterna, den gemensamma utrikes. och säkerhetspolitiken (GUSP), tjänsten för yttre representation) skall kunna delta på alla nivåer i organisationen. Så har varit fallet inte bara sedan 1996, utan också under de fem år som föregick Dayton-avtalet. Detta har lett till regelbundna besök i Bosnien och Herzegovina och deltagande i ett stort antal internationella möten, bland annat det gemenskapsledda fredsarbetet, Dayton-förhandlingarna, kontaktgruppens möten och givarkonferenser, där generaldirektören varit ordförande tillsammans med Världsbankens vice ordförande.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 323 , 21/10/1998 s. 0107



SKRIFTLIG FRÅGA E-1031/98 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen (6 april 1998) Ämne: Staden Dresdens lån på 5,5 procent sterling från 1927 - sju obligationer på 100 sterling År 1927 vände sig staden Dresden och delstaten Sachsen till Lazard Bros and Hambros Bank för att få tillstånd att upplåna pengar i Storbritannien. Investorerna betalade reda pengar i utbyte mot obligationer som skulle förfalla senast 1952. Dresden skulle betala 5 procent i ränta och Sachsen 6 procent. 1939 upphörde räntebetalningarna och Sachsen och Dresden befann sig i ryska händer. Även om båda nu är del av Förbundsrepubliken Tyskland vill ingen ta på sig betalningsskyldigheten gentemot obligationsinnehavarna i Förenade kungariket. Kan kommissionen upplysa fru Briggs från min valkrets huruvida ovanstående obligationer ännu är giltiga och, om de är det, vem som ansvarar för utbetalningarna? Svar avgivet av Jacques Santer på kommissionens vägnar (29 april 1998) Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0910/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Import av halvkonserver av ansjovis i saltlag och i olja från tredje länder

Kan kommissionen informera om hur stor mängd ansjovis i saltlag och i olja som importeras från tredje länder, med enskilda uppgifter om vilka mängder som kommer över Europeiska unionens gränser per ursprungsland?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 och E-0915/98 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (30 april 1998)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 310 , 09/10/1998 s. 0080



SKRIFTLIG FRÅGA E-0537/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (4 mars 1998) Ämne: Finansiering av företags- och innovationscentrer Kan kommissionen tala om hur företags- och innovationscentrerna (s.k. BIC) skall finansieras under perioden 2000-2006? I vilken utsträckning säkerställs dessa informationsstrukturers kontinuitet? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (8 april 1998) Företags- och innovationscentren (s.k. BIC) är inte några informationsorganisationer. De erbjuder affärsrådgivning för bildande och utveckling av innovativa företag. Kommissionen utvärderar för närvarande det förra programmet för främjande av dessa centra i syfte att under sommaren 1998 fastställa om och hur det kan finansieras i framtiden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1114/98 från Harald Ettl (PSE) till kommissionen (8 april 1998)

Ämne: Europaparlamentets krav på en vitbok om den sociala dimensionen i EU:s integration av Östeuropa (A4-0368/97)

¨Wer zu spät kommt, den bestraft die Geschichte¨ (Den som kommer för sent bestraffas av historien) gäller i synnerhet hänsynen till den sociala dimensionen i samband med EU:s integration av Östeuropa.

Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att uppfylla kravet i punkt 61 i resolutionen (i betänkandet av Oostlander/Baron Crespo om Agenda 2000, A4-0368/97) på att det utarbetas en vitbok om socialpolitiken vad gäller EU:s integration av Östeuropa, vilka interna organisatoriska åtgärder har kommissionen redan vidtagit och vilka åtgärder avser den att vidta inom vilka tidsramar?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (20 maj 1998)

Kommissionen är väl medveten om utvidgningsprocessens sociala dimension. Kommissionen har gynnat ett åtgärdsinriktat sätt att ta sig an uppgiften, särskilt då de partnerskap som skall förbereda anslutningen planerades. Dessa skall ange alla de frågor som varje kandidatland skall beakta då det förbereder sig för anslutningen. I alla tio partnerskap betraktas sysselsättning och sociala frågor som prioriterade områden och följande frågor nämns uttryckligen:

- Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och en gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse inför deltagande i samordningen i gemenskapen.

- Anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet.

- Genomdrivande av lika möjligheter för kvinnor och män.

- Ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter.

- Ytterligare utveckling av det sociala skyddet.

- Åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med gemenskapens normer.

Som en del av den mekanism som har inrättats för att säkerställa lämplig uppföljning av detta kommer man regelbundet att övervaka genomförandet av partnerskapen för anslutning i de berörda (under)kommittéer som verkar inom ramen för Europaavtalen. Kommissionen kommer regelbundet att avge rapporter med en översyn av de framsteg som kandidatländerna gjort vad gäller tillämpningen av partnerskap för anslutning, däribland de nämnda sociala frågorna. Vidare kommer Phares förvaltningskommitté att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0911/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Import av djupfrysta och konserverade blåmusslor från tredje länder

Kan kommissionen informera om hur stor mängd djupfrysta och konserverade blåmusslor som importeras från tredje länder, med enskilda uppgifter om vilka mängder som kommer över Europeiska unionens gränser per ursprungsland?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 och E-0915/98 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (30 april 1998)

På grund av svarets längd, inräknat ett antal tabeller, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0530/98 från Ludivina García Arias (PSE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Sexistisk innehåll i test som används som underlag för personalrekrytering

Har kommissionen undersökt om de psykologiska test och kompetenstest som rekryteringsföretagen vanligtvis använder garanterar lika möjligheter för män och kvinnor?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (16 april 1998)

Undersökningar som kommissionen företagit när det gäller psykotekniska test som används i dess egna rekryteringsframföranden visade att dessa test i oproportionerligt hög grad missgynnar kvinnor. Kommissionen har därför frångått den här typen av test i sin egen rekryteringsstrategi.

Vid nästa inbjudan att lämna förslag inom ramen för det fjärde handlingsprogrammet för lika möjligheter för kvinnor och män (rådets beslut 95/593/EG av den 22 december 1995 ((EGT L 335, 30.12.1995. ))) kommer kommissionen att efterlysa projekt som gör människor mer medvetna om eventuell indirekt disriminering.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0946/98 från Jesús Cabezón Alonso (PSE) till kommissionen (30 mars 1998)

Ämne: Investeringar i Nicaragua

På vilket sätt främjar kommissionen nationella och utländska investeringar i produktiva sektorer i Nicaragua för att stödja en hållbar utveckling i landet?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (23 april 1998)

Ett av de viktigaste målen med kommissionens samarbete med Nicaragua är att uppmuntra till investeringar som kan bidra till landets långsiktiga utveckling.

Kommissionen genomför i det ekonomiska och tekniska samarbetet ett omfattande projekt som syftar till att befästa rättssäkerheten för jordägarna på landsbygden, vilket är en förutsättning för att kunna uppmuntra till investeringar.

Mera allmänt sett leder utvecklingssamarbetet för jordbruket, som i hög grad varit föremål för samarbetet med gemenskapen, till bättre socioekonomiska villkor och bidrar därmed till de grundförutsättningar som krävs för att investerarna skall kunna göra större vinster på sin verksamhet.

Samtidigt försöker kommissionen genom det ekonomiska samarbetet att direkt uppmuntra utländska investeringar. För att uppmuntra de internationella ekonomiska aktörerna att investera har ett eurocentrum för företagssamarbete inrättats, mässor arrangeras inom ramen för programmet AL-Invest och gemenskapens program för främjande av internationella partnerskap för investeringar (ECIP) har gjorts tillgängligt för dessa aktörer.

Det bör slutligen påpekas att programmen FEPEX (Fondo especial de promoción de las exportaciones) och FOEXCA (Fomento de las exportaciones en Centroamérica) som är avsedda att främja Nicaraguas export genom lån med subventionerad ränta också har bidragit till en avsevärd ökning av investeringarna.