SKRIFTLIG FRÅGA E-3857/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till rådet

(20 december 2000)

Ämne: Utvidgningen och regionalpolitiken: den europeiska territoriella strategin

Efter två år av förhandlingar med kandidatländerna i Luxemburggruppen (Polen, Ungern, Tjeckien, Slovenien, Estland och Cypern) inledde man i april 2000 debatterna om tillämpningen av strukturfondernas regelverk (förhandlingskapitel 21) med de sex länder som ingår i nämnda grupp. I detta sammanhang har Europaparlamentet nyligen, i oktober 2000, antagit en resolution (R5-0417/2000(1) av den 4 oktober 2000) om utvidgningen av unionen. Denna resolution inbegriper parlamentets krav i fråga om anslutningsförfarandet och de förhandlingar som pågår inom ramen för detta förfarande.

Skulle rådet kunna informera om den ungefärliga tidsplanen för debatten om detta kapitel 21 samt om det aktuella förhandlingsläget och de resultat som hittills uppnåtts? Skulle rådet kunna uppge när det ungefär har för avsikt att inleda debatten om detta kapitel 21 med kandidatländerna i Helsingforsgruppen (Rumänien, Slovakien, Lettland, Litauen, Bulgarien och Malta) inom ramen för de anslutningsförhandlingar som inleddes den 28 mars 2000?

I punkt 109 i Europaparlamentets resolution om utvidgningen av EU anser parlamentet följande: mldr utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) måste vidareutvecklas under utvidgningsprocessen samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas, och tydligt knytas till regionalpolitiken i syfte att reformera strukturfonderna 2006 för att på lämpligt sätt kunna bemöta den utvidgade unionens utvecklingsbehov och kräver i detta sammanhang att kommissionen skall analysera utvidgningens konsekvenser för sysselsättning, sammanhållning och ekonomiskt motiverad in- och utvandring, för att man i god tid skall kunna inleda åtgärder för att undvika regional obalans, mldr.

Skulle rådet kunna informera om i vilken utsträckning denna begäran från parlamentet beaktas vid behandling av kapitel 21, i synnerhet när det gäller den europeiska territoriella strategin, inom ramen för anslutningsförfarandet och förhandlingarna med Luxemburggruppen?

På vilket sätt kommer denna europeiska territoriella strategi att främja den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i de avlägset belägna kustområden som omfattas av mål 1 på ett sådant sätt att man motverkar den ökning av dessa regioners perifera läge som kommer att uppstå i samband med utvidgningen?

(1) Texter antagna den 4 oktober 2000, s. 1.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3855/00 och E-3857/00

(8 mars 2001)

När det gäller anslutningsförhandlingarna med Cypern, Ungern, Polen, Estland, Tjeckiska republiken och Slovenien om regionalpolitiken har unionen ännu inte haft möjlighet att inta en ståndpunkt i ett antal väsentliga frågor, särskilt om struktur- och sammanhållningsfonderna. Detta beror på att den nödvändiga informationen, särskilt i form av gemenskapssiffror, inte finns tillgänglig för att man skall kunna fatta beslut i vissa frågor, t.ex. om enskilda kandidatländer är berättigade till bistånd från dessa fonder. Därför måste dessa frågor diskuteras vid ett senare skede i förhandlingarna. Följaktligen anges det i den vägkarta till anslutningsförhandlingarna som kommissionen föreslagit och som rådet välkomnade i sina slutsatser den 4 december 2000, att unionen skall, när så är lämpligt, fastställa EU:s gemensamma ståndpunkt om regionalpolitiken under första halvåret 2002, inklusive kvarstående viktiga frågor, i syfte att preliminärt avsluta kapitlet så snart kraven är uppfyllda.

När det gäller Malta, Rumänien, Slovakien, Lettland, Litauen och Bulgarien, med vilka kapitlet om regionalpolitiken ännu inte har öppnats, vill vi erinra om att Europeiska rådet i Feira ansåg att det skulle vara möjligt att inleda förhandlingar på alla regelverkets områden med de av dessa kandidatländer som hunnit längst och så tidigt som möjligt under 2001. Därför avser det svenska ordförandeskapet att öppna det regionalpolitiska kapitlet med Malta, Slovakien, Lettland och Litauen.

Liksom fallet är med alla kapitel i regelverket som det förhandlas om, hålls även anslutningsförhandlingarna med utgångspunkt i det gällande regelverket. Lämpliga hänsyn kommer att tas till de tillskott till regelverket som tillkommer innan förhandlingarna avslutas. Därför kan rådet inte inta en ståndpunkt i detta skede om de övriga specifika frågor som ärade parlamentsledamoten ställer. Icke desto mindre bör man notera att rådet är mycket väl medvetet om de problem med social och ekonomisk sammanhållning som uppstår genom att EU:s strukturpolitik utsträcks till att omfatta nya medlemsstater, något som Europaparlamentet redan framhållit.