SKRIFTLIG FRÅGA E-1794/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(24 juni 2002)

Ämne: Domstolsutslag har lagt hinder i vägen för konstruktioner avsedda att skydda den offentliga sektorns intressen i företag som till största delen privatiserats

1. Erinrar sig kommissionen att besvär mot att offentligägda företag privatiserats avvisats, bland annat med hänvisning till att kapital utanför den offentliga sektorn visserligen kommer att attraheras, men att den offentliga sektorn med hjälp av olika konstruktioner avsedda att skydda den, till exempel minoritetsandelar med vetorätt, i hög grad kommer att bevara sin rätt att bestämma om etableringsort, produktionens karaktär, sysselsättningens omfattning, samgång med annat företag eller övertagande från annat företags sida samt företagets inflytande på samhällets och levnadsmiljöns behov?

2. Vilka har konsekvenserna blivit av det uttalande som Europeiska domstolen gjorde på Er begäran angående franska och portugisiska statens golden shares och som lett till att dessa aktier inte längre anses tjäna något allmänt intresse utan strider mot principen om fri rörlighet för kapital inom EU?

3. Kan Ni bekräfta att sådana belgiska offentligsektorsandelar i Distrigas och de nederländska andelarna i postföretaget TPG och telecomtjänsteleverantören KPN av Er ansetts vara av tungt vägande allmänt intresse? I vilket hänseende avviker de nederländska och belgiska konstruktionerna från de som förekommer i Frankrike och Portugal?

4. Kan enligt det uttalande som avses i punkt 2 medlemsstaternas nationella myndigheter fortsätta att skydda de intressen som de anser vara vitala på energiförsörjningens, vattenförsörjningens, postens, telekommunikationernas och kollektivtrafikens områden, liksom också i fråga om miljö och sysselsättning, om de inte längre har någon aktie majoritet?

5. Om svaret på fråga 4 är jakande, på vilka sätt och under vilka omständigheter kan detta skydd då fungera?

6. Om svaret på fråga 4 är nekande, innebär detta att det skydd som åsyftats kan säkerställas endast om företaget i sin helhet eller åtminstone vad aktie majoriteten beträffar fortsätter att vara offentligägt eller om på nytt en majoritet av aktierna i det återgår i offentlig ägo?

(Källa: De Volkskrant och Metro, editie Nederland den 5 juni 2002)

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(9 augusti 2002)

1. Artikel 295 i EG-fördraget lyder som följer: Detta fördrag skall inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Enligt denna bestämmelse står det medlemsstaterna fritt att själva besluta om egendomsordningen, eftersom EG-fördraget varken kräver eller inför ett nytt egendomsbegrepp eller en ny egendomsreglering i gemenskapens rättsordning. Medlemsstaterna har alltså rätt att förstatliga eller privatisera. Enligt EG-domstolens praxis måste medlemsstaterna emellertid iaktta gemenskapsrättsliga principer, i synnerhet den fria rörligheten för kapital, när de genomför en privatisering.

2. Enligt artikel 228.1 i EG-fördraget gäller följande: Om domstolen finner att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt detta fördrag, skall denna stat vidta de åtgärder som krävs för att följa domstolens dom. I det aktuella ärendet måste Portugal och Frankrike nu ändra ramlagarna om privatisering (och tillhörande förordningar) och de förordningar som ger staten en gyllene aktie i företaget Elf-Aquitaine så att dessa lagstiftningsprodukter uppfyller gemenskapsrättsliga bestämmelser om fri rörlighet för kapital. Kommissionen kommer att kontrollera att ändringarna är tillräckliga och kommer därför att från båda medlemsstaterna begära en beskrivning av åtgärderna och en tidtabell för när de kommer att vidtas.

3. EG-domstolen har funnit att det finns omständigheter då det är motiverat att medlemsstaterna behåller ett visst inflytande över privata företag som tidigare varit offentliga, nämligen när dessa företag tillhandahåller tjänster av allmänt eller strategiskt intresse. Den fria rörligheten för kapital, som är en grundläggande princip i EG-fördraget, får endast inskränkas genom en nationell regel som motiveras av hänsyn som avses i artikel 58 i fördraget (till exempel allmän ordning eller allmän säkerhet) eller av tvingande hänsyn till allmänintresset som gäller för alla fysiska eller juridiska personer som utövar verksamhet på värdmedlemsstatens territorium. För att vara motiverad skall den nationella regeln dessutom vara ägnad att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås och den skall, för att överensstämma med proportionalitetsprincipen, inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Vad beträffar den belgiska gyllene aktien fann EG-domstolen att det är fråga om ett system där staten kan motsätta sig ett företagsbeslut (däremot krävs inget förhandsgodkännande). Vidare gäller systemet endast vissa beslut om företagens strategiska tillgångar, främst energinäten, och specifika förvaltningsbeslut som berör dessa tillgångar och som kan ifrågasättas. Avslutningsvis kan staten endast ingripa om målen för energipolitiken hotas. Systemet i fråga gör det sålunda möjligt för medlemsstaten att ingripa i en given situation för att trygga Distrigaz tillhandahållande

av offentliga nyttigheter, utan att frångå de krav som rättssäkerheten ställer. Vad beträffar de nederländska myndigheternas ägarandel i TPG och KPN beslutade kommissionen att skicka en formell underrättelse till Nederländerna. De nederländska myndigheternas argument till stöd för de särskilda rättigheterna kopplade till de gyllene aktierna i de båda företagen granskas av kommissionen, bland annat utifrån EG-domstolens dom av den 4 juni 2002.

4. Som vi framhöll i svaret på fråga 3 får medlemsstaterna behålla ett visst inflytande i privatiserade företag som tillhandahåller tjänster av allmänt eller strategiskt intresse. Begränsningar av den fria rörligheten för kapital måste emellertid vara motiverade antingen av de skäl som anges i artikel 58 i EG-fördraget eller av tvingande hänsyn till allmänintresset. För att vara motiverad skall den nationella regeln dessutom vara ägnad att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås och den skall, för att överensstämma med proportionalitetsprincipen, inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Dessutom vill vi erinra om att gällande gemenskapsregler för flera av de områden som nämns i frågan i allmänhet fastställer sätt att skydda allmänintresset samtidigt som reglerna för den inre marknaden iakttas.

5. Hur och under vilka omständigheter begränsningar för kapitalrörelser får införas för att skydda allmänintresset utan att strida mot gemenskapsbestämmelserna har angivits i svaren på fråga 3 och 4.

6. Frågan har besvarats jakande.