SKRIFTLIG FRÅGA P-2582/99

från Malcolm Harbour (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 1999)

Ämne: Företagskonsekvensbedömningar

Rådets beslut (97/15/EG(1)) av den 9 december 1996 ålägger kommissionen att utföra företagskonsekvensbedömningar (FKB) av förslag som kan ha konsekvenser för företagen. Det råder en utbredd oro över att FKB sällan görs och att kommissionens ursprungliga, icke offentliggjorda förslag till föreskrifter för hur FKB bör utarbetas har ersatts med ett krav som inte ger tjänstegrenarna någon större vägledning och därför följaktligen ofta åsidosätts. Följden av detta blir att det inte kan uteslutas att andra alternativ än sådana som tillkommit på lagstiftningsväg inte ägnas tillräcklig uppmärksamhet och lagstiftningens krav kan åsamka näringslivet onödiga kostnader som påverkar företagens konkurrenskraft.

Kan kommissionen vänligen upplysa om:

1. hur många förslag om nya föreskrifter för näringslivet som kommit att bortfalla till följd av att kraven på FKB tillämpats,

2. vilka kostnader som under det senaste året för vilket sifferuppgifter finns att tillgå kunnat a) minskas och b) undvikas till följd av att FKB använts,

3. huruvida kommissionen avser avlägga rapport inför parlamentet om möjligheterna att uppställa verifierbara mål för minskningen av lagstiftningsbördan, varvid målen bör mätas i form av a) omfattningen av lagstiftningens krav och b) de kostnader som åsamkas av dessa krav, både totalt och fördelade efter de enskilda generaldirektoraten,

4. huruvida kommissionen instämmer med att det är viktigt att alla förslag som kan tänkas medföra kostnader för företagen görs till föremål för FKB?

5. vilka mått och steg kommissionen är i färd med att vidta för att uppfylla de krav som uppställdes i riktlinjerna för lagstiftningspolitiken i januari 1999 och handlade om att det skulle tas fram ingående riktlinjer för FKB och arbetas i nära samverkan med näringslivets organisationer och med medlemsstaterna för att se till att dessa riktlinjer återspeglade företagens behov och de bästa metoderna på det nationella planet?

6. huruvida kommissionen avser tillse att utarbetandet av FKB blir obligatoriskt och inte frivilligt?

7. hur kommissionen, mot bakgrund av att den framlagt förslag om att det inom generaldirektorat för företag skall inrättas en enhet som skall handha systemet med FKB, ämnar säkerställa att denna enhet kan vidta effektiva åtgärder mot andra tjänstegrenar, både med tanke på att kravet på FKB skall uppfyllas och med tanke på slutsatserna inom FKB?

(1) EGT L 6, 10.1.1997, s. 25.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(20 januari 2000)

Kommissionen kommer att förbättra det system som för närvarande tillämpas för bedömningen av effekterna på näringslivet som ett led i handläggningen av lagförslag. Dessa interna arbetsmetoder inom kommissionen, tillsammans med det omfattande samråd som bedrivs med andra parter, är en del av kommissionens öppna policy i enlighet med de riktlinjer för lagstiftningspolitiken som kommissionen aviserade i januari 1996.

Kommissionen införde sitt system för detta 1986, i och med inrättandet av samordningsenheten för små och medelstora företag. Dessa bedömningar krävdes då för alla lagförslag från kommissionen. Snart insåg man emellertid att detta system blev ohanterligt och alldeles för byråkratiskt, i synnerhet som bedömningar krävdes för lagstiftning som inte alls hade något att göra med företagen. Från och med den 1 november 1990(1) gjorde kommissionen därför vissa förändringar i systemet. Bland de viktigaste var att bedömningar bara krävdes för sådana förslag som troligen skulle få betydande konsekvenser för företagen, i synnerhet för de små och medelstora företagen.

Kommissionen har även inrättat företagarpanelen inom ramen för handlingplanen för den inre marknaden. Detta innebär att förslag till gemenskapslagstiftning får genomgå en kritisk granskning direkt av enskilda företag i medlemsstaterna. Processen är ett komplement till bedömningen av näringslivseffekterna, bidrar till att man kan upptäcka om förslagen kommer att resultera i ökade kostnader och administrativt merarbete för företagen och ger en uppfattning om vilken omfattning det rör sig om. Företagarpanelen är ett pilotprojekt som kommer att ses över under 2000.

Bedömningen av näringslivseffekterna ingår i den dokumentation som åtföljer alla lagförslag som eventuellt kommer att få betydande effekter för företagen. Den offentliggörs som en del av det KOM-dokument som föreläggs rådet, parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. Publikationsbyrån svarar för spridningen av dessa dokument, de är tillgängliga för allmänheten och en granskning av innehållet är alltid välkommen.

Förslag till förbättringar av detta system behandlas nu inom kommissionen, i samband med de pågående omfattande förändringarna och omorganisationen av generaldirektoraten. Vid denna översyn kommer man att bedöma hur de nuvarande förfarandena fungerar mot bakgrund av kommissionens arbete för bättre lagstiftning. Översynen kommer även att samordnas med andra åtgärder som kommissionen vidtagit för att förenkla inremarknadslagstiftningen, bl.a. med SLIM-initiativet för förenklad lagstiftning för den inre marknaden och pilotprojektet med företagarpanelen.

För att besvara de konkreta frågor som parlamentsledamoten ställer kan följande sägas:

1. Eftersom beslutsprocessen är mycket komplex är det svårt att säga hur många lagförslag som har fallit bort under årens lopp som ett direkt resultat av bedömningarna av effekterna på näringslivet. Detta skulle kräva att varje enskilt ärende granskades för sig och ta avsevärda resurser i anspråk.

2. Fram till nu har inga kvantitativa utvärderingar gjorts om vilka effekter dessa bedömningar har fått vad beträffar minskade eller eliminerade kostnader. 1997 offentliggjorde kommissionen emellertid en rapport med titeln Förbättrad kvalitet på lagstiftningen för företag Europeiska kommissionens system för bedömning av näringslivseffekter. I denna rapport anges i stora drag hur systemet för dessa bedömningar har utvecklats. En omfattande samling bedömningar av näringslivseffekter under de senaste åren presenteras i rapporten.

3. Denna fråga måste utvärderas mot bakgrund av granskningen av systemet.

4. Kommissionen håller med om att det är viktigt att dessa bedömningar görs i samband med förslag som skulle kunna innebära kostnader för företagen, men systemet i sig får inte bli till en onödig börda eller ett enbart byråkratiskt förfarande. Bedömningarna bör därför begränsas till förslag som har en betydande effekt på företagen.

5. Mer detaljerade riktlinjer för dessa bedömningar diskuteras för närvarande och detta arbete kommer att vidareutvecklas som ett led i granskningen av systemet.

6. Det krävs redan en bedömning av näringslivseffekterna för alla lagförslag med betydande effekter på företagen.

7. Den 1 januari 2000 inrättades en ny enhet under namnet Samordning av lagstiftning förenkling och lagstiftningens effekter för små och medelstora företag där man bedriver ett nära samarbete med andra generaldirektorat som ansvarar för att utarbeta lagförslag.

(1) SEK(90) 2188.