ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3557/00

från Wilhelm Piecyk (PSE) till kommissionen

(9 november 2000)

Ämne: Tankfartyget Ievoli Suns haveri och klassificeringsbolaget Rinas roll

Det sjunkna kemikalietankfartyget Ievoli Sun blev bedömt som sjödugligt av det italienska klassificeringssällskapet Rina. Det är samma klassificeringssällskap som tidigare undersökte oljetankern Erika som sjönk i december förra året utan att lägga märke till detta fartygs uppenbart usla tillstånd.

Jag vill därför ställa följande frågor till kommissionen:

1. Hur tänker kommissionen inleda en undersökning för att utreda om klassificeringssällskapet Rina utfört sitt uppdrag att undersöka tankfartyget Ievoli Sun tillräckligt grundligt?

2. Överväger kommissionen att vidta åtgärder mot klassificeringsällskapet Rina för att dra in dess licens om det vid denna undersökning skulle visa sig att Ievoli Sun bedömdes som sjödugligt trots uppenbara brister?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(1 december 2000)

Det är beklagligt att ännu ett tankfartyg har förlist i hårt väder utanför den franska kusten. Skillnaderna mellan de båda olyckorna är dock graverande. Erika bröts itu på grund av strukturfel, medan Ievoli Suns skrov tycks ha hållit. Kommissionen håller sig noggrant informerad om de undersökningar av tänkbara olycksorsaker som flaggstaten Italien och de franska myndigheterna genomför. För närvarande har kommissionen inte tillgång till några uppgifter om att olyckan direkt skulle vara förorsakad av försumlighet från klassificeringsföretaget RINA:s sida.

Som svar på frågeställarens anmärkningar vill kommissionen vidarebefordra följande upplysningar:

1. Kommissionen är ingen flaggstat och har inte rätt att genomföra olycksundersökningar, eftersom dessa utförs av flaggstaten och den stat i vilken olyckan skett. Kommissionen övervakar dock löpande alla erkända organisationer i enlighet med rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed(1). RINA är en sådan organisation. Kommissionen har nyligen erhållit all relevant information om Ievoli Sun från RINA, och håller nu på att granska materialet.

2. Om det i samband med de officiella undersökningarna eller på annat sätt skulle visa sig att olyckan berodde på försumligheter från RINA:s sida kommer kommissionen att undersöka möjligheterna att tillämpa artikel 9 i direktiv 94/57/EG, dvs. att dra in godkännandet för RINA.

I detta sammanhang vill vi dock göra frågeställaren uppmärksam på de föreslagna ändringarna av ovan nämnda direktiv, som lades fram efter Erika-olyckan för att göra kvalitetsvillkoren i direktivet strängare och införa en ytterligare sanktionsmöjlighet, nämligen tillfälligt upphävande av driftstillstånd, avsedd för sådana situationer som frågeställaren avser.

Kommissionen hoppas att detta ändrade direktiv kommer att antas utan dröjsmål.

(1) EGT L 319, 12.12.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2783/00

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Dansk lag om garanti vid registrering av företag i Danmark

Man har nyligen i Danmark infört en lag om garanti vid registrering av företag i Danmark. Det gäller garantier för ansvar för moms, A-skatt, arbetsmarknadsbidrag och företagsskatt för de tillfällen där det aktuella företaget har en förmögenhet som understiger 125 000 DKK. Om företaget inte utfärdar garantin, kan det inte registreras i Danmark.

Lagen sägs vara avsedd att förhindra företag med ett lägre grundkapital än de danskbaserade aktiebolagen från att driva företag i Danmark, se EG-domstolen dom i mål Centros av den 9 mars 1999.

Anser kommissionen att denna nya praxis med krav på en garanti från företag som har en förmögenhet som understiger 125 000 DKK och som önskar vara verksamma i Danmark är i överensstämmelse med gemenskapens regler?

Vilken är kommissionens inställning till att ett företag som grundats enligt engelska krav (som är mer adekvata än de danska vad gäller företagets kapital) inte får dra fördel av de engelska kraven när de bedriver verksamhet i Danmark, eftersom det nu ställs krav om en garanti, som är av samma storlek som det kapitalkrav som gäller med avseende på grundande av danska aktiebolag, men som inte kan hävdas gentemot företag från andra EU-länder som önskar bedriva verksamhet i Danmark?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 oktober 2000)

Med utgångspunkt från de uppgifter som kommissionen i dag har tillgång till, kan den inte ge ett definitivt svar på parlamentsledamotens fråga.

Så snart kommissionen får ytterligare uppgifter från de danska myndigheterna kommer den att noggrant granska bestämmelserna i fråga och avgöra om de överenstämmer med de principer i EG-fördraget som EG-domstolen påmint om i målet Centros, som parlamentsledamoten hänvisar till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2767/00

från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Habitatdirektivet och övervakning av fiskefartygens bifångster

Kan kommissionen ange hur många länder som i enlighet med habitatdirektivet inrättat ett system för att övervaka sidofångst och dödande av valar (fiskeflottans bifångst) och vidtagit åtgärder för att säkerställa att sådan sidofångst inte har några betydelsefulla negativa följder för de berörda arterna?

Vilka effekter har EU-ländernas åtagande enligt Bonn-överenskommelsen (Ascobans) haft på minskningen av bifångster och vilken bedömning gör EU:s medlemsstater av havstrålarnas bifångster?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 oktober 2000)

Det framgår tydligt av habitatdirektivet, alltså rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1), att medlemsstaterna måste uppfylla kraven i artiklarna 11 och 12.4 beträffande övervakning av fiskeaktiviteter som medför bifångster av val. Medlemsstaterna har en juridisk skyldighet att tillämpa dessa bestämmelser och se till att de efterlevs.

Medlemsstaterna skall också sammanställa rapporter om vilka åtgärder som vidtagits med stöd av direktivet, och i dessa skall de viktigaste resultaten av den övervakning som avses i artikel 11 redovisas. Rapporterna kommer att överlämnas till kommissionen under de närmaste månaderna, och det är därför i nuläget inte möjligt för kommissionen att ange hur många medlemsstater som uppfyllt kraven i artiklarna 11 och 12.4.

Gemenskapen har ännu inte biträtt Ascobans-överenskommelsen om skydd för småvalar i Östersjön och Nordsjön. Eftersom de medlemsstater som anslutit sig till överenskommelsen inte är skyldiga att meddela kommissionen vilka åtgärder som vidtagits enligt denna kommer sådana uppgifter heller aldrig till kommissionens kännedom.

Kommissionen känner dock till Danmarks handlingsplan för att minska oavsiktliga bifångster av tumlare (19.8.1998, J. nr. SN 1996-402-0035).

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3059/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Förbud mot framställning av cigaretter med hög tjärhalt

Kan kommissionen ange om den gjort någon konsekvensanalys angående det minskade antalet arbetstillfällen till följd av ett förbud mot framställning och export av cigaretter med en tjärhalt på mer än 10 g, så kallade full-flavour-cigaretter?

Om så inte är fallet, varför rekommenderar kommissionen ett sådant förbud?

Känner kommissionen till den undersökning som publicerats av företrädare för British American Tobaccos engelska och internationella avdelning tillsammans med företrädare för MSF och AEEU, enligt vilken 8 300 arbetstillfällen är i fara bara vid två produktionsanläggningar i England?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(29 november 2000)

Den föreslagna ytterligare minskningen av tjärhalten i cigarette(1)1 från 12 mg till 10 mg är en fortsättning på den utveckling som påbörjades genom rådets direktiv 90/239/EEG av den 17 maj 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om högsta tillåtna tjärhalt i cigaretter(2). När de avsevärda minskningarna genomfördes genom direktivet från 1990, hade detta enligt den information kommissionen fått ingen negativ effekt på ekonomin eller sysselsättningen. Kommissionen känner inte heller till någonting som skulle tyda på att den mycket mindre minskning av tjärhalten som nu föreslagits skulle få några allvarliga konsekvenser för ekonomin eller sysselsättningen. Dessa observationer har bekräftats av det utvärderingsformulär som är bifogat till det nya förslaget.

Enligt rapporten Curbing the epidemic, som Världsbanken nyligen gett ut, kan bekämpningen av tobaksmissbruk få positiva konsekvenser för sysselsättningen (upp till 100 000 heltidsarbetstillfällen i Förenade kungariket), eftersom de pengar som frigörs från tobaksinköpen skulle komma andra delar av ekonomin till godo (Världsbanken, Washington, 1999).

Kommissionen känner till de undersökningar som parlamentsledamoten nämner. Dessutom har kommissionen träffat företrädare för tobaksindustrin vid flera tillfällen under de senaste månaderna. Enligt tobaksindustrin utgör exporten från gemenskapen ca 15 % av totalproduktionen och denna mängd cigaretter skulle inte överskrida det föreslagna taket.

För att ge tillverkarna tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya gemenskapsstandarderna, har kommissionen föreslagit att övergångsperioden förlängs.

Enligt Världshälsoorganisationen är användningen av tobak orsaken till 500 000 dödsfall per år inom gemenskapen.

(1) KOM(2000) 428 slutlig.

(2) EGT L 137, 30.5.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2174/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Förbättring av levnadsvillkoren för bondkvinnorna i Sierra de Málaga (Spanien)

Verkligheten för många bondkvinnor som bor i bergsområden i Malagaprovinsen i Spanien präglas av total isolering. Ibland är isoleringen ett resultat av bristen på information.

De lokala myndigheterna försöker komma till rätta med isoleringen och informationsbristen genom lokala ämnesövergripande grupper, som arbetar för att minska kvinnornas arbetslöshet, som är mycket högre än männens, och kort sagt förbättra levnadsvillkoren för dessa kvinnor som lever i ett klimat av ständig fientlighet på grund av alla umbäranden och bristsituationer.

Kan kommissionen säga vilka möjligheter gemenskapspolitiken kan erbjuda för att man på något sätt skulle kunna finna lösningar på den svåra situationen för Malagaprovinsens isolerade bondkvinnor, vars levnadsvillkor är sämre än övriga arbetande landsbygdskvinnors, eftersom de sistnämndas livsmiljö erbjuder större bekvämlighet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 september 2000)

Genom dokument som lämnats i samband med programmen för landsbygdsutveckling och gemenskapens stödramar har kommissionen redan informerats om kvinnornas isolering, problemen med arbetslösheten på landsbygden och behovet av utbildning och av att förbättra livskvaliteten.

Inom ramen för programmen för landsbygdsutveckling går det att bidra till att förbättra situationen för kvinnor som arbetar inom jordbruket, särskilt genom investeringsstöd och startbidrag till kvinnliga jordbrukare. Dessutom kan man genom programmen öka spännvidden för verksamheter på landsbygden, särskilt inom sektorerna turism och hantverk. Även tjänsteutbudet kan utvecklas, bland annat inom verksamheter för barn, transporter och infrastruktur kan förbättras och livskvaliteten höjas, även i fråga om kulturutbudet.

Utöver programmen för landsbygdsutveckling, där hänsyn måste tas till jämställdhetsaspekten enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1), skall gemenskapsinitiativet Leader+ inrymma insatser som riktar sig till på kvinnor på landsbygden. Till detta kommer insatser från Europeiska socialfonden, som är direkt inriktade på utbildning och sysselsättning, samt Employment-initiativet, med insatser inom sysselsättningsområdet.

Kommissionen uppmuntrar åtgärder inom detta område, men de nationella och regionala myndigheterna måste själva se till att ta med sådana åtgärder i sina program och att genomföra åtgärderna på ett sådant sätt att jämställdheten mellan könen främjas.

Det spanska kvinnoinstitutet har för övrigt kontor i alla regioner och har tagit många initiativ inom utbildnings- och sysselsättningsområdet för att stödja kvinnor. Dessa initiativ kommer delvis att kunna finansieras genom insatser som föreslagits inom ramen för strukturfonderna.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2980/00

från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: Bensinpriser inom Europeiska unionen

Den kraftiga och troligtvis bestående höjningen av bensinpriset har lett till ökade svårigheter för de europeiska transportföretagen som redan tidigare brottats med allvarliga problem sedan fri konkurrens utan sociala trygghetsbestämmelser införts. De europeiska företagen utkonkurreras dagligen av företag som gör sig skyldiga till social dumpning och som tillämpar oacceptabla arbetsvillkor.

Vad kommer kommissionen att föreslå för att se till att bensinpriserna sänks och fastställs på en skälig nivå som samtidigt främjar sparsamhet på energiområdet, oberoende av kraven från OPEC-länderna?

Har kommissionen för avsikt att brådskande genomföra en ny behandling av förslaget till direktiv om arbetstider inom vägtransporter?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 november 2000)

I syfte att åstadkomma en mer sammanhängande vägtransportsektor lade kommissionen den 21 juni 2000 fram meddelandet I riktning mot säkrare och mer konkurrenskraftiga vägtransporter av hög kvalitet i gemenskapen(1) för parlamentet och rådet.

I detta meddelande anges följande:

a) Kommissionen förklarar sig beredd att temporärt undanta förare som är egenföretagare, för att lösa blockeringen i debatten i rådet om rådets förslag till direktiv om arbetstidens förläggning för mobila arbetstagare som utför vägtransporter och för förare som är egenföretagare(2).

b) Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till rådets förordning för att bekämpa social dumpning och reglera anställningsvillkoren för förare inom vägtransportområdet.

c) Kommissionen anger vilka åtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma effektivare kontroller av vägtransporter.

d) Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till direktiv vars syfte är att införa gemensamma regler för utbildning och fortbildning för yrkesförare.

Kommissionen avser inte att vidta åtgärder för att sänka bränslekostnaderna. Bortsett från om detta faller inom kommissionens kompetensområde vore en sådan åtgärd ineffektiv, och det skulle inte främja sparsamhet på energiområdet, vilket frågeställaren önskar.

Däremot avser kommissionen att före årets slut lägga fram ett paket åtgärder för att åstadkomma en mer sammanhängande vägtransportsektor. Detta paket innehåller bland annat ett ändrat förslag om förbud för tunga lastfordon att köra under veckoslut, ett förslag om arbetsförhållanden för yrkesförare, arbetstidens förläggning för vägtransporter, en ändring av gemenskapsbestämmelserna om förares körtider och vila, ett förslag om yrkesutbildning av förare samt initiativ med hänseende på kontroller av vägtransporter.

(1) KOM(2000) 364 slutlig.

(2) EGT C 43, 17.2.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3640/00

från António Campos (PSE) till kommissionen

(22 november 2000)

Ämne: Den gemensamma jordbrukspolitiken

En av unionens viktigaste målsättningar, om inte den viktigaste, under de närmaste åren är utvidgningen. Målsättningen kommer att kräva omfattande politiska reformer bl.a. av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Jag skulle därför vilja att kommissionen informerade mig om hur mycket utgifterna i EUGFJ-garantifonden ökar i samband med utvidgningen till de tre länder som nämns nedan om man utgår ifrån principen att dessa länder skall behandlas på samma sätt som de femton nuvarande EU-medlemsstaterna.

1. Hur mycket ökar utgifterna i EUGFJ-garantifonden till följd av utvidgningen till Polen?

2. Hur mycket ökar utgifterna i EUGFJ-garantifonden till följd av utvidgningen till Ungern?

3. Hur mycket ökar utgifterna i EUGFJ-garantifonden till följd av utvidgningen till Tjeckoslovakien?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(21 december 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2690/00 från Huhne(1).

(1) EGT C 103 E, 3.4.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3200/00

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(12 oktober 2000)

Ämne: Internationell organisation diskriminerar idrottsförening som bekämpar dopning

Aktiebolaget A&V Sport Ltd och idrottsföreningen Amore & Vita Giubileo Beretta har sedan 15 år deltagit med utmärkta resultat i internationell idrott och främjat sunda principer inom idrotten.

Cyklistföreningen Amore & Vita, ett professionellt lag inom Fanini-gruppen, har den längsta traditionen av internationella framgångar, däribland flera på världsnivå (11 världsmästerskap, 28 italienska mästerskap, 11 delsegrar i Giro d'Italia etc). Föreningen har engagerat 3 700 idrottsmän i cyklism samt upptäckt och fört fram flera mästare, bl.a. Cipollini, Bartoli, Tafi, Sørensen m.fl.

Föreningens ordförande Ivano Fanini har under de senaste åren och då inga misstankar framförts bekämpat dopning med målet att upprätta cyklismen, som idag står i centrum för mycket polemik, med cyklister från hela världen involverade i dopningsaffärer.

Trots att A&V Sport Ltd uppfyllde samtliga kriterier för registrering i Internationella cyklistunionen (ICU), förhalade unionens ordförande Verbruggen först dess registrering för 2000 utan orsak och avslog den därefter.

Internationella cyklistunionen har utan motivering förvägrat Amore & Vita rätten att registrera sig som professionellt lag på världsnivå. En rättstvist med ICU pågår sedan flera månader. Detta har lett till att laget inte kan delta i sådana världsevenemang som Giro d'Italia, i vilka det deltagit de senaste 15 åren. Nu får Amore & Vita inte heller delta i Giro di Lucca, en tävling i flera etapper i föreningens hemstad, där dess främsta sponsorer och anhängare finns.

Kan kommissionen uppge vilka omedelbara åtgärder den ämnar vidta mot Internationella cyklistunionen för att ovannämnda bolag och idrottsförening skall kunna registreras korrekt och för att sportsmannaandan och de unga cyklisterna skall prioriteras före ICU:s byråkrati?

Anser kommissionen inte att ICU:s omotiverade avslag att registrera Amore & Vita i själva verket är ett motdrag från cyklistunionens sida mot Ivano Faninis uttalanden och kampanjer mot dopning inom cyklismen?

Anser kommissionen inte också att denna situation i mycket hög grad har skadat familjerna till dessa 30 tävlingscyklister från Italien och andra EU-länder, för att inte tala om deras föreningar? De får inte delta i de viktigaste tävlingarna och håller därför på att gå miste om alla sina viktigaste sponsorer, liksom lagets möjligheter att fortsätta tävla under de kommande åren.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(15 december 2000)

Kommissionen har alltid understrukit att den anser att bekämpning av dopning är viktigt.

På grundval av de uppgifter som parlamentsledamoten lägger fram kan kommissionen dock inte fastställa om det beslut som Internationella cyklistunionen (ICU) fattat omfattas av gemenskapsrätten.

Därför anser kommissionen att denna fråga inte hör till gemenskapens behörighetsområde och ingriper följaktligen inte. Frågan verkar snarare höra till idrottsorganisationernas behörighetsområde.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2843/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(4 september 2000)

Ämne: Böter för Grekland

Kommer kommissionen som en följd av Europadomstolens banbrytande dom att Grekland dagligen måste betala böter för underlåtenhet att följa miljölagstiftningen att meddela hur mycket Grekland hittills har betalat, eller när man kan förvänta att Grekland gör sin första betalning?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(16 oktober 2000)

Genom domstolens dom av den 4 juli 2000(1) dömdes Grekland till att till kommissionen, på kontot EG:s egna medel, betala vite på 20 000 euro per dag för varje dag som löper utan att de åtgärder vidtas som är nödvändiga för att följa domen i målet kommissionen mot Grekland av den 7 april 1992, från och med avkunnandet av denna dom och fram till dess Republiken Grekland har följt domen.

Eftersom det rör sig om ett första domslut i enlighet med artikel 228 (f.d. artikel 171) i EG-fördraget som ålägger en medlemsstat att betala vite kommer kommissionen att i enlighet med gällande regler(2) i en skrivelse till de grekiska myndigheterna informera om hur de skall betala in vitesbeloppet för den period som började löpa när domen avkunnades och som fortsätter fram till dess att Grekland följt domen.

(1) Mål C-387/97.

(2) Beslut av den 14 december 1994 om reglerna för det interna förfarandet för betalning av standardbelopp eller vite som ålagts av domstolen i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2851/00

från Mogens Camre (UEN) till kommissionen

(5 september 2000)

Ämne: EU-stöd till icke-statliga organisationer i Danmark

1. Vilka privata organisationer (icke-statliga organisationer) i Danmark som arbetar med frågor som rör bekämpande av rasism och främlingshat får EU-stöd?

2. Hur stora summor får var och en av dessa organisationer?

3. Vilka bevis har kommissionen för att beviljat stöd används till de syften man angett?

4. Vilka bevis har kommissionen för att de stödmottagande organisationerna är demokratiskt styrda eller för att organisationernas ledare representerar faktiska legitima intressegrupper som kan uppfylla de syften man söker pengar till?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(4 oktober 2000)

Fram till 1998 fanns det medel ur budgetrubrik B3-4114 (Åtgärder för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism) till särskilda insatser mot rasism och främlingsfientlighet. År 1998 fick en organisation i Danmark, nämligen AOF (Arbejdernes Oplysningsforbund) i Vejle, bidrag (106 258 euro till ett projekt för multikulturell utbildning av arbetsgivare och arbetstagare med namnet Xenobus Europabussen der Åbner Døre).

År 1999 fanns det medel till pilotverksamhet på detta område ur budgetrubrik B3-2006 (pilotprojekt för multikulturell integration). Ingen dansk organisation valdes ut till direkt bidragsmottagare efter kommissionens inbjudan att lämna förslag. Eftersom kravet i inbjudan var att det skulle röra sig om partnerskap över gränserna, finns det dock bidragsmottagare som samarbetar med danska organisationer.

Tack vare budgetrubrik B5-803 kan kommissionen för år 2000 utarbeta det nya EU-programmet mot diskriminering som den föreslagit den 25 november 1999(1) i sitt förslagspaket som grundas på artikel 13 i EG-fördraget. Inom denna ram vill kommissionen stödja initiativ som bidrar till utarbetandet av strategier och åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung, religion och övertygelser, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. Inbjudan att lämna förslag som kan få bidrag år 2000 har offentliggjorts och urvalet av projekt går mot sitt slut.

Kommissionen granskar ansökningarna om bidrag inom ramen för inbjudan att lämna förslag och på grundval av en fullständig beskrivning av initiativet samt dokumentunderlag. I dessa dokument ingår stadgar för organisationen som bekräftar dess ställning enligt nationell lag, bevis på organisationens erfarenhet på området och dess förmåga att förvalta EU-medel. Dessa bevis granskas innan kommissionen beviljar bidrag till den planerade verksamheten.

Av projekt som väljs ut för att få bidrag krävs det att de sänder in lägesrapporter, en ekonomisk slutredovisning och en slutrapport om projektets resultat. Dessa dokument kontrolleras och bedöms innan den sista delen av bidraget betalas ut. Revision utförs regelbundet och även spontant när det finns tveksamhet om sund förvaltning inom ett visst projekt. Dessutom har kommissionen anlitat en oberoende organisation för att utvärdera de projekt som fick bidrag 1999.

(1) KOM(1999) 567 slutlig.