ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 158 , 25/05/1998 s. 0160



SKRIFTLIG FRÅGA E-3592/97 från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen (13 november 1997) Ämne: Resultatet av Impact-planen för 1989-1995 Jag vill be kommissionen om resultatet av Impact-planen, den handlingsplan som var avsedd att upprätta en marknad för informationstjänster och förstärka den europeiska informationsindustrins konkurrenskraft. Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (18 december 1997) Oberoende konsulter har utarbetat en slutlig utvärderingsrapport av ett program för upprättandet av en inre marknad för informationstjänster ((EGT L 377, 31.12.1991, i enlighet med artikel 6 i rådets beslut 91/691/EEG av den 12 december 1991. )). Rapporten heter ¨Slutlig utvärderingsrapport om EG:s Impact-program¨ och den innehåller en sammanfattning av resultaten från genomförandet av programmet. Den har lämnats till parlamentet och rådet tillsammans med ett meddelande från kommissionen ((KOM(96) 273. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1824/97 från Laura De Esteban Martin (PPE) till rådet (29 maj 1997)

Ämne: Gemenskapspass och minderåriga

Den nuvarande mallen för gemenskapspass, som tagits fram av medlemsstaterna efter rådets resolution av den 23 juni 1981 ((EGT C 241, 19.9.1981, s. 1. )), innebär att det i vissa medlemsstater inte finns tillräckligt skydd för minderåriga på grund av att man med hjälp av passet inte kan identifiera ett barn.

I vissa fall innehåller passet ett foto på modern eller fadern, beroende på vems passet är, tillsammans med personuppgifter. På en annan sida införs, efter uppvisande av födelseattest, barnets för- och efternamn (i vissa fall ofullständiga på grund av utrymmesbrist), födelsedatum och kön. Med dessa uppgifter kan vem som helst ta ett barn i ungefär samma ålder som det som anges i passet och föra barnet från dess hemland utan att barnets identitet kan kontrolleras ordentligt.

Känner rådet till de problem som kan uppstå med den här typen av pass? Kan rådet redovisa sin inställning till att ändra passformatet och införa nya uppgifter: barnets fingeravtryck och foto som skulle göra det möjligt att säkert identifiera de minderåriga?

Svar (20 januari 1998)

I rådets resolution av den 23 juni 1981 ((EGT C 241, 19.9.1981, s. 1. )) som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till och som senast kompletterades genom resolutionen av den 10 juli 1995 ((EGT C 200, 4.8.1995, s. 1. )) föreskrivs i del G en sida som bland annat skall vara reserverad för upplysningar om barn som beledsagar passets innehavare, och dessa upplysningar skall avse barnets efternamn, förnamn, födelsedatum och kön. Medlemsstaterna kan, om de önskar det, dessutom föreskriva att ett foto på barnet skall bifogas.

Medlemsstaterna har sålunda fått ett visst manövermarginal när det gäller olika upplysningar som skall finnas med på den sida av passet som föreskrivs i del G av resolutionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3674/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Oljebolaget Totals verksamhet i Burma

Både det franska oljebolaget Total och det amerikanska Unocal är inblandade i konstruktionen av en pipeline för naturgas i Burma. De båda företagen ingår i ett partnerskap med Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE) som styrs av den regerande militärjuntan och Rådet för återupprättande av lag och ordning (SLORC).

Det rapporteras att de båda företagen har tagit burmesiska trupper till sin hjälp för att säkerställa att konstruktionen av pipelinen sker på ett säkert och korrekt sätt. Trupperna har vid flera tillfällen anklagats för att vara inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna, däribland tvångsarbete, tvångsförflyttning, tortyr, våldtäkt och i vissa fall mord.

Oljebolag, däribland Total och Unocal, är SLORC:s största lagliga källa för utländsk valuta. Den burmesiska militärregimen har i vida kretsar fördömts av det internationella samfundet för sina brott mot de mänskliga rättigheterna.

Har kommissionen, med hänsyn till att ett företag hemmahörande i EU misstänks vara inblandat i allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna i Burma, för avsikt att undersöka dessa anklagelser? Vilka åtgärder har kommissionen vidare för avsikt att vidta i denna fråga?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (6 januari 1998)

Kommissionen har ingen befogenhet att vidta den av parlamentsledamoten begärda åtgärden mot enskilda individer eller företag etablerade i gemenskapen.

Kommissionen fick kännedom om de av parlamentsledamoten nämnda påståendena i samband med undersökningen om tvångsarbete i Burma som genomfördes i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 3281/94 av den 19 december 1994 om tillämpning av ett fyraårigt system med allmänna tullförmåner (1995-1998) för vissa industriprodukter med ursprung i utvecklingsländerna ((EGT L 348, 31.12.1994. )), vilket ledde till att GSP-förmånerna för Burma återkallades.

Undersökningen bekräftade emellertid inte påståendena om att Total skulle vara inblandat i de brott mot de mänskliga rättigheterna som begicks av de burmesiska trupperna. Dessutom erinras om att det enda syftet med denna administrativa undersökning var att fastställa om tvångsarbete förekommer i Burma, inte att fastställa enskilda individers ansvar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3202/97 från Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (16 oktober 1997)

Ämne: Saharawiska flyktingar

Med anledning av att Förenta nationernas flyktingkommissariat nyligen förberett en frivillig repatriering av de saharawiska flyktingarna, tillfrågas kommissionen om huruvida man tagit några initiativ till att stödja detta projekt, i synnerhet vad gäller flyktingarnas registrering, återanpassning och bosättning.

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (27 november 1997)

Kommissionens samlade bidrag (Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO)) till flyktingar från Västsahara uppgår sedan 1993 till 20 miljoner ecu. Förra året anslogs totalt 7 miljoner ecu, inbegripet 2 miljoner ecu från budgetpost B7-644 efter ett beslut av Europaparlamentet att hjälpa befolkningen i Västsahara och resterande 5 miljoner ecu togs från budgetpost B7-217.

Den 23 maj 1997 tog kommissionen ett beslut om genomförande av en omfattande plan till ett belopp på 7 miljoner ecu till förmån för flyktingar från Västsahara. Denna plan består av två delar, nämligen ett livsmedelsbistånd (5,8 miljoner ecu) och ett program för medicinsk och logististisk hjälp samt för brådskande återuppbyggnads- och vattenreningsåtgärder (1,2 miljoner ecu). Med hjälp av de medel som tilldelats för 1997 kommer befolkningen att garanteras tillgång på basprodukter, säkerhetsreserven att upprätthållas och levnadsvillkoren och hälsovården att hållas på en acceptabel nivå.

Kommissionen kommer inom ramen för det nära samarbetet mellan Förenta nationernas flyktingkommissarie, Världslivsmedelsprogrammet och ECHO i frågor som rör humanitärt bistånd till flyktingar från Västsahara att särskilt uppmärksamma den humanitära situationen för denna befolkning i samband med verkställandet av den frivilliga repatrieringsplanen och kommer att anpassa sitt stöd för 1998 i enlighet med detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3738/97 från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen (21 november 1997)

Ämne: Situationen i Kongo

Jag skulle vilja att Europeiska kommissionen informerar mig om vad den anser om de senaste militära och politiska händelserna i Kongo.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3736/97 och E-3738/97 ingivna av João de Deus Pinheiro för kommissionen (16 december 1997)

Kommissionens ståndpunkt angående de politiska händelserna i Kongo (Brazzaville) den senaste tiden anges i den förklaring som rådets ordförandeskap lämnat på unionens vägnar och som offentliggjordes den 3 november 1997. Denna förklaring sänds direkt till frågeställaren samt till parlamentets sekretariat.

I detta sammanhang önskar kommissionen understryka att den sedan de militära operationerna inleddes har finansierat humanitär katastrofhjälp till fyra organisationer, dvs. Médecins sans frontières (Frankrike och Nederländerna), Médecins du monde (Frankrike), Secours catholique (Frankrike) och Internationella rödakorskommittén. Genom dessa program har de grundläggande behoven för de mest utsatta av de förflyttade personerna, dvs. ungefär 350 000, kunnat täckas under konflikten och fram tills nu.

Kommissionen följer uppmärksamt situationen på plats i samarbete med de huvudsakliga humanitära organisationerna, särskilt vad gäller vattenförsörjningen i Brazzaville.

De medel som beviljats fram tills nu omfattar många sektorer och uppgår sammanlagt till ungefär 10 miljoner ecu, med hänsyn tagen till de medel som beviljats för Världslivsmedelsprogrammet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3424/97 från José Pomés Ruiz (PPE) till kommissionen (31 oktober 1997)

Ämne: Köttkvoter

Skulle kommissionen kunna förklara på vilket sätt kvoterna tilldelas för import av inre filé av nötkött från Argentina och Brasilien och vilka villkor ett företag skall uppfylla för att kunna verka som importör av detta kött?

Skulle kommissionen även kunna underrätta frågeställaren om hur de senaste kvoterna för nötkött varit uppdelade mellan nämnda länder?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (26 november 1997)

De länderspecifika importkvoterna för kvalitetsnötkött såsom ländstycken (¨Solomillo¨) grundar sig på de åtaganden som gemenskapen gjort till följd av överenskommelsen om jordbruk från Uruguayrundan.

Tillämpningsföreskrifter för kvotåret 1997/98 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 936/97 av den 27 maj 1997 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött ((EGT L 137, 28.5.1997, s. 10. )). Gemenskapens krav på importörer av kvalitetsnötkött framgår av artikel 4 a, enligt vilken importlicensen ¨skall vara utställd på en fysisk eller juridisk person, som vid inlämnandet av ansökan skall ha bedrivit handel med nötkött mellan medlemsstater eller med tredje land sedan minst tolv månader, och som är registrerad för mervärdesskatt i en medlemsstat¨.

Argentinas och Brasiliens kvoter för kvalitetsnötkött under 1997/98 är 28 000 respektive 5 000 ton.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3724/97 från Luis Marinho (PSE) till kommissionen (12 november 1997)

Ämne: Säkerhet för skolskjutsfordon

Alltfler olyckor inträffar vid skoltransporter. För varje år blir olyckssiffrorna allt mer oroande. Det uppskattas att 80 % av fallen har materiella orsaker (mekaniska fel, utslitet material och bristande säkerhetsutrustning). I dessa fall beror bara 20 % på den mänskliga faktorn:

Med beaktande av att barnens välbefinnande och säkerhet är ett av målen för familjepolitiken och att FN:s barnkonvention fastslår skyldigheten att utveckla en lagstiftning i enlighet med denna princip frågar jag kommissionen:

1. Genom vilka direkta eller indirekta åtgärder kan EU öka säkerheten för skoltransporterna och bidraga till att minska problemen med de nuvarande fordonen som är föråldrade och överfulla på grund av det växande antalet skolbarn?

2. Pågår någon utredning om ett direktiv om ¨säkerhet för fordon avsedda för transporter av barn till skolan¨?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (11 december 1997)

Kommissionen har inte förut erhållit information om att så mycket som 80 % av olyckorna vid skoltransporter i Portugal beror på tekniska fel, och välkomnar därför ytterligare teknisk information från parlamentsledamoten i den här frågan.

I rådets direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet ((EGT L 46, 17.12.97. )) fastställs minimikrav för trafiksäkerhetsprovningar av motorfordon (inbegripet skolbussar). Sådana trafiksäkerhetsprovningar kommer både att säkerställa att minimikraven uppfylls och att alla fordon kontrolleras regelmässigt.

Dessutom överväger kommissionen att lägga fram ett förslag till gemenskapslagstiftning enligt vilken myndigheter tillåts att genomföra stickprovskontroller på vägarna för att se till att fordonen uppfyller de standarder som fastställs i direktiv 96/96/EG.

Kommissionen anser att direktiv 96/96/EG och eventuell lagstiftning om stickprovskontroller på vägar är tillräckligt för att säkerställa en förbättring av fordonsstandarder i allmänhet och har därför för närvarande inte några planer på att föreslå särskild lagstiftning om skolbussar.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3991/97 från Enrico Ferri (PPE) till rådet (15 december 1997)

Ämne: Upprätthållande av tax free-försäljningen

Ett bibehållande av tax free-försäljningen betyder inte att reglerna för den inre marknaden ogiltigförklaras juridiskt sett, eftersom denna skattefria försäljning kan sägas ingå i den suveräna rätt det råder enighet om att alla medlemsstater skall ha att utarbeta ekonomiska och stimulansskapande förmåner för att främja turism och sysselsättning och skydda konsumenterna.

Flygplatser och hamnar är dessutom fria områden som inte endast förbinder gemenskapens länder med varann utan även olika kontinenter.

I avtalet mellan staterna ges utrymme och garantier för några frihandelsområden inom gemenskapens område, till exempel San Marino och Monaco.

Det krävs en försöksperiod för den inre marknaden och euron. Försöksperioden måste dessutom vara öppen för de nya stater som kommer att gå med i EU, och där tax free-försäljning i detta syfte skulle kunna fylla en viktig funktion för att bygga upp ett gemensamt Europa.

Tänker rådet se över 1991 års beslut och bibehålla tax free-försäljningen och som en underordnad och tillfällig lösning förlänga giltigheten till försöksperioden för den gemensamma valutan?

Svar (16 februari 1998)

Rådet ber den ärade parlamentsledamoten att läsa svaret på den skriftliga frågan nr E-1515/97.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2662/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Barn och tonåringar anklagade för krigsförbrytelser i Rwanda

Unicef, Förenta nationernas barnfond, har beräknat att 2 300 av de 100 000 som är fängslade och väntar på rättegång anklagade för krigsförbrytelser i Rwanda är barn eller tonåringar. Ungefär 200 av dessa tros ha varit under fjorton år vid tidpunkten för folkmorden 1994. Många anser att deras situation i fängelset är outhärdlig.

Eftersom domstolarna och rättsväsendet i Rwanda är överbelastade har Unicef betonat vikten av att världssamfundet skaffar advokater till Rwanda som kan arbeta med fall som involverar barn och tonåringar.

Har kommissionen några förslag på att ge finansiell hjälp till advokater som arbetar med barn och tonåringar i Rwanda?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (30 oktober 1997)

Kommissionen är medveten om att många människor väntar i fängelserna på sina rättegångar. De senaste beräkningarna visar att det rör sig om totalt nästan 130 000 personer, av vilka en del är barn och tonåringar.

Kommissionen har genom ett ingripande av trojkan den 4 september 1997 med anledning av villkoren i fängelserna gjort de rwandiska myndigheterna uppmärksamma på situationen för de barnfångar som är misstänkta för folkmord.

Kommissionen som oroas över villkoren i fängelserna och är angelägen om att folkmordsrättegångarna genomförs snabbt och inom ramen för en korrekt lagstiftning erbjuder regeringen hjälp i samband med folkmordsrättegångar genom att finansiera två projekt från budgetposten för demokrati och mänskliga rättigheter, medan ännu ett projekt är under utarbetande.

Genom det första projektet kallat ¨Stödprogrammet till Rwandas justitieministerium¨ (Programme d'appui au Ministère de la Justice rwandaise) som är på nästan 1,4 miljoner ecu garanteras utbildning och löner till ytterligare 600 anställda inom rättsväsendet under en 18-månaders period i syfte att stödja rättsväsendet.

Inom ramen för det andra projektet ¨Advokater utan gränser¨ (Avocats sans frontières) ges rättshjälp till såväl de anklagade som de civila parterna i folkmordsrättegångarna. Detta stöd som uppgår till mer än 1,2 miljoner ecu kommer att fortsätta.

Ett projekt tillsammans med Penal reform international är under utarbetande (1,25 miljoner ecu) för att hjälpa fängelseadministrationen att förbättra sin förvaltningskapacitet och genomföra konstruktiv verksamhet inne i fängelserna.

I Europeiska utvecklingsfondens (EUF) andra återuppbyggnadsprogram förutses finansiering av högsta domstolens och de allmänna åklagarmyndigheternas återuppbyggnad. Ytterligare stöd lämnas till återuppbyggnaden av de 143 distriktsdomstolarna. Det sammanlagda stödet från EUF:s andra återuppbyggnadsprogram till rättsväsendet uppgår till 4,9 miljoner ecu.

Med de ovannämnda programmen bidrar kommissionen till att förbättra såväl villkoren i fängelserna som det rättsliga försvaret, vilket ligger i alla fångars intresse, även de minderårigas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3522/97 från Carlos Robles Piquer (PPE) till rådet (14 november 1997)

Ämne: Nödvändiga reformer av universitetsforskningen

Tidskriften NATURE (nr 388, 31 juli 1997) meddelar och kommenterar att den brittiska regeringen håller på att utarbeta nya lösningar för en högre utbildning som kräver både större resurser och vissa attitydförändringar i akademiska kretsar, i syfte att återskapa förtroendet mellan vetenskapsmännen och staten.

De stora frågor som tas upp i betänkandet av Dearing, som säkerligen kommer att dyka upp igen i en ny vitbok, gäller inte bara Förenade kungariket. Att säkra kvalitet och tillräcklig omfattning på grundforskningen, att vid universiteten tillmäta framsteg inom undervisningen samma värde som framsteg inom forskningen, att tillåta tillräckliga administrativa kostnader för forskning, att modernisera utrustningen och att säkerställa industrins deltagande är uppgifter som ständigt åläggs alla regeringar i Europeiska unionen och andra utvecklade ekonomier.

Kan rådet informera om reformer och undersökningar liknande dem i Förenade kungariket som pågår i Europa, USA och Japan?

Svar (26 januari 1998)

Rådet följer uppmärksamt utvecklingen av utbildningssystemen inom Europeiska gemenskapen, i synnerhet genom studier som genomförs av GD XXII vid kommissionen, inbegripet sådana som genomförs av, eller med stöd av, den europeiska enheten Eurydice och dess nätverk.

Det ankommer emellertid inte på rådet att tillhandahålla uppgifter om de initiativ som regeringarna i medlemsstaterna eller i tredje länder tar inom utbildningsområdet. Rådet erinrar om att medlemsstaternas själva ansvarar för alla frågor som berör utbildningssystemens organisation och struktur (jfr artikel 126.1 i EG-fördraget).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3252/97 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Direktiv 94/80/EG

På grund av att det hålls kommunalval i Grekland om ungefär ett år, och eftersom rätten att väljas och att rösta vid kommunalval och val till Europaparlamentet i den medlemsstat där man är bosatt utgör en tillämpning av principen om jämställdhet mellan EU-medborgare och förbud mot diskriminering, tillfrågas kommissionen om de ansvariga grekiska myndigheterna har utarbetat nödvändiga lagstiftande, reglerande och administrativa åtgärder för att rätta sig efter direktiv 94/80/EG ((EGT L 368, 31.12.1994, s. 38. )). Och om detta inte är fallet, vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att Grekland skall respektera detta gemenskapsdirektiv?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (9 december 1997)

Kommissionen underrättades den 19 juni 1997 om att Grekland antagit presidentförordning nr 133 ((Se grekiska officiella tidningen nr 121/A/1997. )) om genomförande av direktiv 94/80/EG. Förordningen ändrades senare genom presidentförordning nr 164/97 ((Se grekiska officiella tidningen nr 145/A/1997. )).

Det överträdelseförfarande som inleddes mot Grekland för att landet inte hade uppfyllt sina förpliktelser enligt EG-fördraget har inställts som följd av att direktivet införlivats med grekisk lagstiftning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3484/97 från Richard Howitt (PSE) till rådet (3 november 1997)

Ämne: Warszawakonventionen och en Essexinvånare som hölls som gisslan i Kuwait - skadeståndsanspråk på British Airways

Med hänsyn till klagomålen, som länge framförts av Essexinvånaren Edward Hammett och 367 passagerare från British Airways flyg 149, över att flygbolaget vårdslöst och avsiktligt landade i Kuwait efter Irakinvasionen under Gulfkriget, kommer rådet att överväga Europeiska unionens eventuella behörighet i samband med en möjlig utredning?

Kommer rådet särskilt att beakta viktiga aspekter på europeisk unionsrätt som skulle kunna vara tillämpliga, med tanke på att passagerare i Frankrike har fått ersättning av British Airways efter rättegångsförhandlingar där, medan de brittiska medpassagerarna har nekats ersättning i sitt eget land?

Svar (12 februari 1998)

Rådet vill göra den ärade parlamentsledamoten uppmärksam på att rådets direktiv 94/56/EG av den 21 november 1994 (EGT L 319, 12.12.1994, s. 14.) om grundläggande principer för utredning av flyghaverier och tillbud inom civil luftfart, begränsar sig till att för medlemsstaternas del föreskriva att de har skyldighet att utreda varje (art. 4) haveri eller allvarligt tillbud, och att denna utredning skall göras i varje medlemsstat av ett funktionellt oavhängigt organ eller institut (art. 6).

När det gäller rådets förordning (EG) 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar vid olyckor (EGT L 285, 17.10.1997) föreskriver den endast, vilket anges i titeln, skadeståndsansvar vid skador som passagerare lidit i samband med olyckor.

Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om att det åligger kommissionen att övervaka att bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen tillämpas samt att se till att institutionerna vidtar åtgärder enligt dessa bestämmelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2672/97 från Leonie van Bladel (UPE) till rådet (1 september 1997)

Ämne: Kränkning av förtroendeprincipen för medborgare i EU. Uppföljning av tidigare ställda frågor om Jolanda Bona

1. Stadsstyrelsen i Amsterdam har meddelat den fjortonåriga Jolanda Bona från Surinam att hon skall avsäga sig sitt nederländska medborgarskap och att hon skall återlämna det nederländska pass hon fick sig utställt genom borgmästaren i Amsterdam den 6 september 1996.

Tycker rådet att det är på det här sättet man skall behandla en medborgare i dagens Europa - i detta fall ett fjortonårs barn?

2. Jolanda Bona, som tillbringat de senaste månaderna ensam instängd på sitt rum eftersom hon varit rädd för att bli omhändertagen av utlänningspolisen, har av allt detta tagit sådan skada att hennes styvmor och hennes far ansett att de inte kunnat låta det fortgå så här. Den 17 juli 1997 har Jolanda tillsammans med sin styvmor anmält sig för utlänningspolisen i Amsterdam för att få slut på den ständiga ovissheten. Jolanda ville med sina föräldrars medgivande lämna in sitt nederländska pass och få tillbaka sitt surinamesiska pass för att åka tillbaka till Surinam. Utlänningspolisen meddelade att detta inte gick för sig. Jolanda var enligt utlänningspolisen officiellt nederländsk medborgare.

Tycker inte rådet att sådant här är att missbruka principen om förtroende för statsmakterna som varje medborgare i en europeisk rättsstat har rätt att göra anspråk på?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2321/97 och E-2672/97 (20 januari 1998)

I frågor som rör tilldelande eller förlust av medborgarskap för en person har endast den berörda staten behörighet. För sådana frågor förekommer inte några instrument i gemenskapsrätten eller i Europeiska unionen.

Rådet kan följaktligen inte uttala sig om den ärade parlamentsledamotens frågor.