ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2323/01

från Michael Cashman (PSE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Visum för medborgare från tredje land

Kan kommissionen uttala sig om hur lätt det är för medborgare från tredje land, som är legalt bosatta i ett EU-land, att få visum för att resa inom EU? Kan kommissionen i synnerhet uttala sig om fall där en medborgare från tredje land är gift med en EU-medborgare?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(6 september 2001)

Medlemsstaterna inom Schengenområdet har utvecklat ett brett samarbete om villkoren för att medborgare i tredje land skall få resa inom området utan inre gränser. Regelverket har inarbetats i gemenskapens och unionens bestämmelser genom Amsterdamfördraget(1).

Medborgare i tredje land med uppehållstillstånd som lagligen vistas i en medlemsstat behöver enligt artikel 21 i tillämpningskonventionen till Schengenavtalet inte visum för de andra medlemsstaterna i Schengenområdet (med undantag för Förenade kungariket och Irland) och inte heller för Norge och Island. De får resa fritt om de kan uppvisa uppehållstillstånd, uppfyller villkoren i artikel 5.1, punkt a, c, och e i tillämpningskonventionen till Schengenavtalet och inte finns upptagna på den berörda medlemsstatens nationella spärrlista.

Gemenskapsrätten tillåter visumkrav för medborgare i tredje land som ingår i en unionsmedborgares familj och ansluter sig till unionsmedborgaren i en medlemsstat utanför Schengenområdet, enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav(2).

I sådana fall skall medlemsstaterna underlätta utfärdandet av nödvändigt visum. De enda krav som får ställas för utfärdandet är identitetshandling (ID-kort eller pass) samt bevis på släktförhållandet med unionsmedborgaren. Visumet skall vara kostnadsfritt.

Kommissionen har lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv(3) för att fastställa övergripande krav som medborgare i tredje land måste uppfylla för att få resa fritt under högst tre månader per halvår på medlemsstaternas territorium.

(1) EGT C 340, 10.11.1997.

(2) EGT L 81, 21.3.2001.

(3) KOM(2001) 388 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3147/01 från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen. Informationspaketen Euron, helt enkelt.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 205 E , 29/08/2002 s. 0024 - 0025



SKRIFTLIG FRÅGA E-3147/01 från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen (14 november 2001) Ämne: Informationspaketen Euron, helt enkelt Kommer brittiska medborgare att få ta del av de informationspaket som kallas Euron, helt enkelt och som har tagits fram för att ge information om den gemensamma valutan? Om så inte är fallet, varför? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (11 januari 2002) Det finns ingen som helst anledning att hindra de brittiska medborgare som så vill från att ta del av informationspaketet Euron, helt enkelt som är riktat till alla EU-medborgare. Att detta inte har skett i Storbritannien beror endast på att kommissionen hittills inte har fått någon förfrågan från organisationer i det civila samhället om stödmaterial för en bestämd åtgärd. Även om det kommer förfrågningar efter införandet av euron hjälper kommissionen gärna till så länge det finns paket kvar i lager.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3557/01

från Alexander Radwan (PPE-DE) till kommissionen

(4 januari 2002)

Ämne: Källskatt vid byggnadstjänster

Enligt den gällande inkomstskattelagen i Tyskland kommer man att från och med den 1 januari 2002 kräva källskatt vid byggnadstjänster.

De som använder sig av byggnadstjänster måste dra av 15 procent av fakturabeloppet och betala in beloppet till byggföretagets skattemyndighet. Detta gäller för samtliga betalningar till inhemska och utländska byggnadsföretag eller byggnadshantverkare.

Ett exempel: Om ägaren låter renovera badrummen i ett flerfamiljshus som hyrts ut till privatpersoner måste han anmäla och betala in 15 procent av den summa som installatören angett till skattemyndigheten.

Om samma hyresvärd låter renovera sitt privata enfamiljshus måste han också dra av summan eftersom han betraktas som entreprenör. Det är uppdragsgivarna som bär ansvaret för källskatten, det vill säga, de måste betala ytterligare 15 procent av räkningsbeloppet till skattemyndigheten, om de direkt betalat ersättningar till byggnadsföretagare utan beslut om undantag. Dessutom kan böter på upp till 25 000 euro krävas.

Är den här rättsliga bestämmelsen förenlig med den inre marknaden?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Frederik Bolkestein

(21 januari 2002)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2875/01 från Plooij-Van Gorsel(1).

(1) Se s. 17.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3348/01

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(3 december 2001)

Ämne: Copyright i informationssamhället

Införandet av direktivet om copyright i informationssamhället pågår som bäst. I samband med detta hävdas det att upphovsrättsavgifter borde införas för produkter som kan lagra t.ex. musik, såsom PC, videobandspelare mm. Är kommissionen medveten om dessa planer, i hur många medlemsländer är detta aktuellt och hur stämmer det överens med målsättningarna i handlingsplanen e-Europe?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(26 mars 2002)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EC av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället(1) skall

genomföras av medlemsstaterna senast den 22 december 2002. Enligt direktivet har medlemsstaterna möjlighet att besluta om undantag från mångfaldiganderätten för privat bruk, förutsatt att rättighetsinnehavarna garanteras rimlig kompensation. Medlemsstaterna har enligt direktivet en viss flexibilitet när det gäller fastställandet av formen för, de närmare bestämmelserna om och nivån på denna rimliga kompensation. De särskilda förhållandena i varje enskilt fall bör också beaktas. Rimlig kompensation är ett nytt begrepp som infördes i direktivet. Det är inte samma sak som systemen för skälig ersättning (s.k.levies). Direktivet berör inte uttryckligen sådana system. Dock har alla medlemsstaterna, med undantag av Irland, Luxemburg och Storbritannien, nyligen inrättat ersättningssystem för privatkopiering som gäller utrustning och tomma underlag för inspelning, eller båda. Flera medlemsstater överväger om de skall rationalisera eller utöka dessa system till att även gälla annan utrustning och andra underlag för inspelning.

I direktivet fastställs att digital privatkopiering kommer att bli vanligare och få större ekonomisk betydelse än analog privatkopiering. När medlemsstaterna tillämpar undantaget för privatkopiering skall de enligt direktivet beakta tillämpningen eller icke tillämpningen av tekniska åtgärder. I direktivet införs omfattande rättsliga ramar för skydd av tekniska åtgärder, något som uppmuntrar till användning av skyddsåtgärder.

I inledningsfasen av genomförandet av direktivet har kommissionen organiserat en rad informella möten i syfte att hjälpa medlemsstaterna att införliva direktivet. Kommissionen kommer senare att undersöka dess följder för den inre marknaden på en rad områden, däribland privatkopiering, samt användningen av tekniska åtgärder både inom ramen för kontaktkommittén som inrättades genom direktivet och i enlighet med det överklagandeförfarande som fastställs i direktivet.

(1) EGT L 167, 22.6.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3262/01

från Gary Titley (PSE) till kommissionen

(23 november 2001)

Ämne: Fria medier i Georgien

För ett år sedan sände den georgiska TV-kanalen Rustavi 2 ett 60 Minutes-program i vilket man tog upp den utbredda korruptionen i landet och framförde anklagelser mot president Sjevardnadze. TV-kanalen påstår att den sedan dess utsatts för samordnade skrämselkampanjer från statliga tjänstemän, bland annat i form av en rad rättegångar och undersökningar angående påstådda ekonomiska oegentligheter.

Rustavi 2 har trots dessa påtryckningar fortsatt att sända och har fortfarande höga tittarsiffror. Dessutom har man gång på gång upprepat sin beslutsamhet att hålla fast vid sin nuvarande programpolicy som går ut på totalt oberoende från staten.

Är kommissionen medveten om de svårigheter som TV-kanalen Rustavi 2 ställs inför? Har kommissionen tagit några kontakter med Georgiens regering för att påpeka vikten av fria och oberoende medier i ett demokratiskt samhälle?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 december 2001)

Kommissionen är fullt medveten om situationen för den georgiska TV-kanalen Rustavi 2 och sambandet mellan den senaste tidens utveckling på Rustavi 2 och de gatudemonstrationer i Tbilisi som kulminerade i en allvarlig politisk kris i Georgien den 1 november 2001.

Kommissionen har redan talat med Georgiens president om vikten av att den nya regeringen genomför reformer och effektivt bekämpar korruptionen.

Pressfriheten i Georgien var ett ämne som togs upp på ministernivå i samband med samarbetsrådet Europeiska unionenGeorgien i Luxemburg den 30 oktober 2001.

Kommissionen kommer att fortsätta stödja Georgien i dess åtagande att stärka de demokratiska institutionerna, rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna och marknadsekonomin. Pressfriheten utgör fortfarande kärnan i ett sådant åtagande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3474/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Tillämpningen av konkurrenspolitiken vad gäller kollektiv försäljning av sändningsrättigheter för fotbollsmatcher

Anser kommissionen att försäljning av sändningsrättigheter för fotbollsmatcher eller övriga idrottsevenemang principiellt eller potentiellt är konkurrensbegränsande, och vilka slutsatser har den kommit fram till sedan den beslutade att genomföra en preliminär undersökning av försäljningen förra året av sändningsrättigheter för fotbollsmatcherna i de högsta divisionerna i England för 1,65 miljarder pund sterling?

Anser kommissionen att FIFA:s kollektiva försäljning av sändningsrättigheterna för fotbolls-VM i Japan och Korea 2002 till Kirch Media Group är förenlig med EU:s konkurrenspolitik?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(18 februari 2002)

Kollektiv försäljning av sändningsrättigheter från idrottsföreningar kan begränsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 81 i EG-fördraget när handeln mellan medlemsstaterna påverkas kraftigt. När den analyserar den begränsande påverkan av kollektiv försäljning av sändningsrättigheter kommer kommissionen att undersöka om villkoren för undantag är uppfyllda. Kommissionen, som är medveten om de möjliga vinsterna av ekonomisk solidaritet inom idrotten, vill se till de viktiga sändningsrättigheterna till fotbollsturneringar inte säljs på ett sätt som skadar konkurrensen inom marknaden och därigenom skadar tittarnas intressen. I detta sammanhang är matcherna inom Premier League särskilt viktiga för den brittiska mediamarknaden; om det finns konkurrensbegränsande inslag i hur sändningsrättigheterna säljs kommer påverkan att vara särskilt skadlig. Kommissionen gör en djupgående analys av sändningsarrangemangen inom Football Associations Premier League (FAPL) och har haft kontakter med FAPL och andra berörda kring frågan.

FAPL har ännu inte meddelat kommissionen via sändningsarrangemang man gjort. Detta hindrar inte kommissionen från att undersöka fallet på eget initiativ och en sådan undersökning pågår. Den tid som behövs för undersökningen beror på vilket samarbete kommissionen kommer att kunna räkna med och om övriga berörda parter visar intresse och lämnar synpunkter

Kommissionen är angelägen om att, om åtgärder visar sig nödvändiga, skall de vidtas så fort som möjligt.

Kommissionen har diskuterat frågan om tv-rättigheterna till fotbolls-VM i Japan och Korea 2002 till Kirch Media Group med Internationella fotbollsförbundet (FIFA).

Affären har inte anmälts till kommissionen och inga klagomål om den har mottagits.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3693/01

från Adeline Hazan (PSE) till kommissionen

(17 januari 2002)

Ämne: Förekomsten av asbest i fordon

Från och med den 1 januari 2002 får enligt dekretet 96-1133 av den 24 december 1996 fordon med delar som innehåller asbestpartiklar, till exempel motorer, bromsar, kopplingar, inte längre säljas eller bli föremål för någon annan form för överlåtelse i Frankrike.

Denna åtgärd som innebär att militära fordon med anknytning till vår historia kommer att försvinna är synnerligen orättvis. Den medför dessutom en risk för att vissa personer kommer att drabbas av avsevärda ekonomiska förluster samt att en grupp yrkesmän som lever av att sälja och reparera begagnade fordon kommer att försvinna.

Tyskland har i det här fallet beviljat en ytterligare frist på fem år för gamla fordon.

Borde inte kommissionen och framför allt generaldirektoratet för miljöfrågor ingripa och utarbeta en text med undantag från den ovannämnda åtgärden? Det handlar ju om en fråga där så mycket står på spel att vi borde få till stånd en harmoniserad lösning på europeisk nivå.

Om så är fallet: borde det inte beviljas ytterligare en frist för att de nödvändiga anpassningarna skall hinna göras och framför allt för att man skall hinna gå ut med korrekt information till ägarna av sådana fordon, särskilt ägarna av veteranfordon?

Till slut: borde inte den vetenskapliga styrkommittén tillställas en begäran om utvärdering?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(15 februari 2002)

Kommissionens direktiv 91/659/EEG, av den 3 december 1991 om anpassning till tekniska framsteg av bilaga 1 till rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (asbest)(1), begränsar användningen av asbest i alla former. Amfibolasbest är förbjudet och serpentinasbest får bara användas inom vissa specifika områden.

Genom det franska dekretet nr 961133 av den 24 december 1996, som då anmäldes till kommissionen, införlivas detta direktiv i fransk lagstiftning. Tillämpningen av direktivet skjuts dock upp till den 31 december 2001 för motorfordon och jordbruks- och skogsbruksfordon som släppts ut på marknaden före den 1 januari 1997.

När det gäller bromsbelägg för motorfordon har medlemsstaterna uppmanats att förbjuda asbest från oktober 1999. För andra användningsområden finns det ersättningsmaterial på marknaden och bilindustrins leverantörer utvecklade redan för många år sedan kopplingslameller och topplockspackningar utan asbest.

Kommissionen vill inte utarbeta undantagsbestämmelser på detta område; saken har behandlats länge i olika arbetsgrupper och gällande bestämmelser har varit i kraft på gemenskapsnivå sedan juli 1993.

(1) EGT L 363, 31.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3335/01

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(30 november 2001)

Ämne: Häktningen av parlamentsledamoten Mohamed Nasheed på Maldiverna den 8 oktober 2001

Känner kommissionen till uppgifterna om att Mohamed Nasheed som är parlamentsledamot och människorättsaktivist i Malé, Republiken Maldiverna häktades den 8 oktober 2001 utan att några skäl till denna häktning angavs?

Kan kommissionen uppmana regeringen på Maldiverna att uppge skälen till häktningen av Mohamed Nasheed, och att redogöra för de eventuella anklagelser som riktas mot honom?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(21 december 2001)

Kommissionen känner inte till omständigheterna kring häktningen av Mohamed Nasheed och har bett chefen för delegationen i Colombo, som är sidoackrediterad i Maldiverna, att undersöka saken och rapportera tillbaka.

Kommissionen kommer att informera parlamentsledamoten om resultaten av denna undersökning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2707/01

från Helle Thorning-Schmidt (PSE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Osteoporos

Kommissionen lade fram en rapport om osteoporos 1998 med en rad rekommendationer för att förbättra diagnoser, förebyggande verksamhet och behandling. Kommissionen har vid flera tillfällen meddelat att den är i färd med att utarbeta ett förslag till rådet som innehåller en rad nya rekommendationer. Vid ett tillfälle sades det att förslaget skulle läggas fram i slutet av 2000, men fortfarande har detta inte skett. Kan kommissionen upplysa om vilken tidsplan den nu arbetar efter och när förslaget väntas bli framlagt?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 november 2001)

Kommissionen publicerade 1998 en vetenskaplig rapport om osteoporos i gemenskapen(1). Rapporten innehåller en omfattande analys av osteoporosens underliggande orsaker och kliniska aspekter av hur osteoporos skall åtgärdas, och i slutsatserna ligger tonvikten på förebyggande insatser.

Eftersom varken de förebyggande åtgärderna eller behandlingen av osteoporos har ändrats sedan rapporten kom, anser kommissionen att fokus bör ligga på att uppmuntra nästa steg i genomförandet av rapportens rekommendationer och att rapporten bör användas som ett riktmärke för medlemsstaterna då de utarbetar bästa praxis på området.

Det nya programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet(2), som för närvarande behandlas i parlamentet och rådet, innehåller tre huvudprioriteringar: förbättrad information och kunskap om hälsa, snabba åtgärder vid hälsorisker samt åtgärdande av avgörande faktorer för folkhälsa. Programmet innebär ett avsteg från den tidigare verksamheten, som var inriktad på specifika sjukdomar. Med det nya programmet vill man fokusera verksamheten bättre och uppnå synergieffekter mellan olika insatser, med målet att utarbeta omfattande strategier för hantering och förebyggande på basis av bästa praxis.

Ytterligare verksamhet till följd av de vetenskapliga slutsatserna i 1998 års rapport skulle kunna rymmas inom det gällande folkhälsoprogrammet, medan den hälsofrämjande verksamheten i framtiden kommer att ingå i det nya folkhälsoprogrammet.

Kommissionen avser att analysera hur medlemsstaterna har följt upp rapportens rekommendationer. Med hjälp av den analysen skulle kommissionen så småningom kunna lägga fram en rapport om vilka framsteg som nåtts.

(1) Rapport om osteoporos i Europeiska gemenskapen Förebyggande åtgärder. Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för sysselsättning och sociala frågor, 1998.

(2) KOM(2000) 285 slutligt 2000/0119(COD).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2700/01 från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen. Finansiering vid generaldirektoratet för bistånd.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 160 E , 04/07/2002 s. 0034 - 0034



SKRIFTLIG FRÅGA E-2700/01 från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen (3 oktober 2001) Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för bistånd Kan Europeiska kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för bistånd vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits? Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar (31 januari 2002) När det gäller de budgetposter som generaldirektoratet för bistånd är utanordnare för finns det för 2000 och 2001 ingen finansiering för de italienska regioner som parlamentsledamoten nämner i sin fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2703/01

från Mario Mauro (PPE-DE) till rådet

(4 oktober 2001)

Ämne: G8-mötet i Genua

Det Europa som De Gasperi, Adenauer och Schuman strävade efter var tänkt att övervinna ländernas egoism och att vara solidariskt mot de fattigaste delarna av världen.

Under G8-mötet höll ledarna, som demokratiskt valts från några av världens mest utvecklade länder, sitt regelbundet återkommande möte med målet att ta itu med åtminstone några av de otaliga svåra problem som tynger vår värld. Till mötet hade för första gången även representanter från EU, FN och ett antal fattiga länder inbjudits. När det gäller de sistnämnda beslöts en del icke slutgiltiga åtgärder, som dock utgör ett litet steg mot att efterskänka skulder och ge en möjlighet till förbättring av hälsotillståndet

På vilket sätt har ministerrådet från denna utgångspunkt, inom de närmaste månaderna, tänkt följa upp de beslut som togs vid toppmötet i Genua?

Svar

(1 mars 2002)

Rådet fäster den största vikt vid slutsatserna från G8:s toppmöten, där ordförandeskapet för Europeiska unionens råd och kommissionens ordförandeskap deltar, vid sidan av de medlemsstater som är företrädda inom G8, på inbjudan av ordförandeskapet för G8.

Även om rådet inte är bundet av slutsatserna från G8-mötena kommer det ändå att beakta resultaten från G8-mötet i Genua i juli. Det välkomnar att detta möte i allt väsentligt ägnades åt utvecklingsproblematiken och gjorde det möjligt att behandla vissa frågor som är centrala i unionens politik för utvecklingssamarbete, särskilt kampen mot fattigdom, marknadstillträdet samt skuld- och folkhälsofrågorna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3140/01

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(7 november 2001)

Ämne: Lagring i Ryssland av kärnavfall från EU:s medlemsstater

Detta är en kompletterande fråga till den skriftlig frågan E-2363/01(1) och kommissionens svar på denna.

Planerar kommissionen verkligen att låta lagra kärnavfall från EU:s medlemsstater i Ryska federationen, eller planerar någon av EU:s medlemsstater att göra detta?

(1) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 121.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 december 2001)

I svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-2363/01(1) redogörs för gemenskapens befogenheter när det gäller export av radioaktivt avfall. Medlemsstaterna skall själva fatta beslut om var det radioaktiva avfallet skall lagras.

Kommissionen anser att den Ryska federationen för närvarande inte är i stånd att helt och hållet garantera säkerheten för det utbrända kärnavfall eller radioaktiva avfall som nyligen importerats, med tanke på det skick som landets existerande anläggningar befinner sig i och dessa anläggningars kapacitet. Enligt tillgänglig information görs ansträngningar för att förbättra situationen.

Kommissionen har inte erhållit någon information från medlemsstaterna om några sådana arrangemang eller planer.

(1) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 121.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3293/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 november 2001)

Ämne: Kommissionens stöd till Team Europe Junior

Team Europe Junior (TEJ) är en ideell och partipolitisk obunden förening som bildades 1992 med stöd från kommissionen.

Kan kommissionen redogöra för det stöd man gett TEJ såväl ekonomiskt som i övrigt vad gäller hjälp med marknadsföring med mera för år 2000 och 2001?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(18 januari 2002)

Det enda Team Europe Junior som är verksamt och stöds av kommissionen finns i Nederländerna.

Det nederländska Team Europe Junior består av studenter som undervisar om EU-frågor i gymnasieskolor. Föreningen bildades 1990 av Europa Centrum, en nederländsk stiftelse som arbetar med ungdoms- och utbildningsfrågor.

Varje år väljs cirka 30 studenter ut för utbildning, varpå de besöker skolor efter intresseanmälan från lärare i hela Nederländerna. Varje student använder sig av sina egna erfarenheter av att arbeta, studera eller bo i ett annat europeiskt land, och de är bara några år äldre än eleverna. Målet är att informera ungdomar om EU och att skapa dialog. Lektionerna utformas av stiftelsen Europa Centrum, och de är ett effektivt sätt att kommunicera med ungdomar.

I år har verksamheten utökats och ledamöter i Europaparlamentet kan nu delta i lektionerna.

Stiftelsen Europa Centrum har planer på att bilda liknande Junior Team i andra europeiska länder. År 2000 inledde stiftelsen samarbete med föreningar i Österrike, Polen och Lettland i syfte att bilda Junior Team i de länderna. Detta kunde dock inte finansieras via gemenskapsprogrammet Ungdom. Genom den nederländska representationen har kontakter tagits med Generaldirektoratet för utvidgning och delegationerna i kandidatländerna för att förverkliga denna tanke.

Ekonomiska bidrag från kommissionen:

- Sammanlagda kostnader för projektet i Nederländerna: 85 000 euro/läsår.

- Junior Team 20002001: 14 000 euro, ett engångsbidrag från Generaldirektoratet för utbildning och kultur.

- Junior Team 20012002: 24 295,39 euro; kommissionens representation i Nederländerna står för en del av kostnaderna.