SKRIFTLIG FRÅGA E-2738/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(5 oktober 2001)

Ämne: Extremt höga, sårbara byggnader och standarder för bärande konstruktioner och rivning

1. Kan kommissionen bekräfta att tornen i World Trade Center i New York, som förstördes den 11 september 2001, inte hade stabiliserats på det traditionella sättet genom en kärna som innehåller trapphus och hisschakt, utan genom stålpelare i ytterväggarna som bar upp betonggolven, och att sådana golv kan lossna på grund av skador vållade av hetta, fasadskador eller överlastning, och därigenom rasa ner på varandra?

2. Finns den ovan beskrivna konstruktionen enbart i Amerika, eller har liknande byggnader uppförts eller ritats för framtida byggen i EU:s medlemsstater?

3. Skulle, enligt kommissionens informationer, höga byggnaders stabilitet och därmed deras motståndskraft mot ras, öka om två stödkonstruktioner, alltså både kärna och ytterväggar, kombinerades?

4. Om det inte finns regler för att maximera säkerheten i bärande element i extremt höga byggnader, kommer kommissionen att försöka uppnå antagande av gemensamma miniminormer på europeisk nivå?

5. Har man tillräckligt tänkt igenom hur så höga byggnader i tättbebyggda områden skall rivas när de nått slutet av sin livslängd; och hur antalet våningsplan skall kunna minskas på säkert sätt, utan att detta arbete medför att våningsplan rasar och utgör en fara för omgivningen?

6. Om det saknas miniminormer för säker rivning av sådana extremt höga byggnader: ämnar kommissionen försöka uppnå antagande av gemensamma miniminormer på europeisk nivå, så att det redan vid byggandet tas hänsyn till hur byggnaden kan rivas på ett säkert sätt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2737/01 och E-2738/01ingivet av Erkki Liikanen för kommissionen

(27 november 2001)

Efter att ha rådfrågat experter och studerat litteratur i frågan kan kommissionen bekräfta att tvillingtornen i New York hade samma konstruktion, med bl.a. en kraftig stomme innehållande utrymmen för hissar, trappor, ventilation osv. Denna stomme gjorde byggnaderna mer motståndskraftiga mot påverkan från sidan. Stålgolven bars upp av denna stomme och av bärande element i fasaden. Bägge dessa stödanordningar är nödvändiga för en säker och funktionsduglig konstruktion av denna storlek.

Den konstruktionsmetod som användes för tvillingtornen har använts flera gånger i USA, medan man i Europa i högre grad använder betong vid konstruktion av höga hus. Kommissionen känner inte till att några höga byggnader konstruerats utan stabiliserande åtgärder.

Mycket få byggnadsverk är konstruerade för att stå emot en sådan kollision som World Trade Center-tornen utsattes för den 11 september 2001. För att till fullo förstå vilken komplex kedja av händelser som ledde till att de två byggnaderna rasade måste man göra en noggrann undersökning. En sådan kan ge viktig information för framtida konstruktioner, beräkningsmetoder och bestämmelser.

Tiden från krasch till ras var 47 minuter för det södra tornet och 1 timme och 44 minuter för det norra. Det är således troligt att raset orsakades av hettan vid branden som försvagade stålet, snarare än av själva kollisionen.

Kommissionen är medveten om att höga byggnader har uppförts i flera städer i EU-länderna i enlighet med nationella och/eller lokala byggnormer som omfattar säkerhet och andra viktiga krav rörande sådana konstruktioner. Kommissionen har ingen förteckning över dessa byggnader eller deras egenskaper eftersom den inte har några befogenheter på detta område.

EU:s befogenheter i fråga om reglering av byggverksamhet inskränker sig till byggprodukter inom ramen för den inre marknaden, medan byggbestämmelser, inklusive säkerhetsnivåer, är en nationell angelägenhet. Det innebär att de enskilda medlemsstaterna ansvarar för att, av säkerhetsskäl eller andra orsaker, begränsa höjden på byggnader. Höjden är naturligtvis en av de viktigaste parametrarna att ta hänsyn till när man bedömer säkerheten för en byggnad, framför allt mekanisk motståndskraft och stabilitet och brandsäkerhet.

I medlemsstaternas byggnormer ingår också bestämmelser för hur byggnader ska rivas. Kommissionen behandlar frågan inom ramen för konkurrenskraft och miljöpolitik. En gemensam arbetsgrupp, med företrädare för kommissionen, medlemsländerna och industrin, har behandlat frågor rörande rivning av byggnader i kommissionens meddelande Byggbranschens konkurrenskraft(1). I slutrapporten lämnas ett antal rekommendationer till konstruktörer, industrin och offentliga myndigheter. Ytterligare åtgärder inom området kan bli nödvändiga.

Beträffande det eventuella behovet av europeiska miniminormer för säkerheten i byggnader vill kommissionen meddela frågeställaren att den tillsammans med Europeiska standardiseringskommittén (CEN) håller på att utarbeta konstruktions- och beräkningsmetoder, som benämns Eurocodes. De första Eurocode-normerna väntas bli klara i slutet av 2001 medan de övriga åtta viktiga normerna bör bli klara under 2002. Men medlemsstaterna är fortfarande ansvariga för att införa nationella säkerhetsnivåer. Det slutliga syftet med Eurocodes är endast att utveckla europeiska metoder för säkerhetsbedömning.

(1) KOM(1997) 539 slutlig.