ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1471/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Israeliska avgifter

Faisal al Husseini, den palestinska myndighetens minister för Jerusalemfrågor, har i ett uttalande uppmanat till ett heligt krig, från Indonesien till Marocko, mot Israel. Inför detta kan EU inte förhålla sig likgiltigt, i synnerhet då debatten om situationen i de palestinska områdena inte bara handlar om dylika - dessvärre ofta återkommande - utfästelser om våld, utan om viktiga sociala och ekonomiska frågor.

Med dessa i åtanke ber jag därför att kommissionen granskar varje hemställan som Israel gör till den palestinska myndigheten avseende avgifter som den skall betala in i enlighet med de fördrag som ingåtts, samt återupptar sitt humanitära bistånd först då den palestinska myndigheten förbundit sig att upphöra med terrorhandlingar och Israel, å sin sida, beviljat tillträde för biståndsarbetare och, avhängigt ett slut på palestinska terrorhandlingar, tillåtit handel med nödvändiga basvaror.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(17 juli 2001)

Det nuvarande systemet med överföring av intäkter (moms och tullar) från den israeliska staten till den palestinska myndigheten är fastställt i artikel VI i det protokoll om ekonomiska förbindelser (Parisprotokollet)som ingicks 1994 mellan Israel och den palestinska myndigheten. Detta system ansågs vid den tidpunkten av båda parter vara en av de största framgångarna med samarbetet mellan palestinier och israeler, eftersom cirka 60 % av den palestinska myndighetens budgetintäkter garanterades eller stabiliserades genom detta. Dessa överföringar kontrolleras för närvarande av Internationella valutafonden.

Alltsedan den nuvarande krisen i Mellanöstern började har kommissionen gett sammanlagt 24,5 miljoner euro i katastrofbistånd, varav 14,5 miljoner euro enbart till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) som svar på dess vädjan om katastrofhjälp. Kommissionen har vidare betalat ut 57,5 miljoner euro från två låneinrättningar som inrättats för den händelse Israel inte skulle överföra de skatte- och tullintäkter som tillfaller den palestinska myndigheten. Slutligen kommer 60 miljoner euro i budgetstöd att utbetalas till den palestinska myndigheten i form av månatliga betalningar under de närmaste sex månaderna.

Alltsedan Oslo-avtalet undertecknades har unionen, tillsammans med andra internationella givare, oavbrutet verkat för att stödja inrättandet och befästandet av en fungerande förvaltning för Västbanken och Gaza, eftersom man tror att detta är i befolkningens intresse och kan leda till ökad stabilitet i regionen. Det bistånd som getts under den nuvarande krisen har varit särskilt viktigt när det gäller att möta den palestinska befolkningens humanitära behov och, genom att det gjort det möjligt för den palestinska myndigheten att betala ut löner och upprätthålla den palestinska förvaltningens grundläggande funktioner, för att undvika att kaos och oro ökar ännu mer i de palestinska områdena.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0561/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Revisionsförklaring för generaldirektoratet för näringsliv och informationssamhället

Vid budgetkontrollutskottets möte den 7 februari 2001 meddelade kommissionsledamot Fischler att den exakta felfrekvensen 1999 för de ekonomiska transaktionerna inom generaldirektoratet för jordbruk uppgick till 3,06 procent.

I den anda av samarbete och öppenhet som råder mellan de europeiska institutionerna skulle jag vilja be den kommissionsledamot som har ansvaret för näringsliv och informationssamhället att ta fram motsvarande siffra för de ekonomiska transaktionerna inom detta generaldirektorat? Om det inte kan göras, vad är orsaken till detta?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 och E-0570/01 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(11 april 2001)

Kommissionen vill erinra ledamoten om att revisionsrätten inte anger någon felmarginal i sin revisionsförklaring till den allmänna budgeten, eftersom rätten anser att det skulle ge en alltför förenklad bild av kommissionens ekonomiska förvaltning om man grundade sig endast på denna indikator.

Därför beslutade revisionsrätten för tre år sedan att inte ange någon allmän felmarginal och att ändra revisionsförklaringens innehåll för att därmed ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet en mer utförlig, beskrivande framställning.

Revisionsrätten har vid flera tillfällen påpekat att angivande av en eventuell felmarginal på lägre nivå (till exempel per sektor eller generaldirektorat), framräknad från en allmän felmarginal, skulle vara helt missvisande. De transaktioner som revideras av rätten är alltför fåtaliga och det vore inte möjligt att fastställa en korrekt felmarginal på lägre nivå.

Följaktligen kan kommissionen inte lämna de begärda uppgifterna till parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1399/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(2 maj 2001)

Ämne: Fiskevård

Hur många fiskeinspektörer ansvarar för att inspektera fisk som landats i var och en av medlemsstaterna nedan? Var är dessa fiskeinspektörer placerade? Vad har kommissionen gjort för att garantera att fiskefartyg från samtliga medlemsstater respekterar gemenskapens fiskebestämmelser:

- Danmark

- Frankrike

- Irland

- Italien

- Portugal

- Spanien

- Förenade kungariket?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 maj 2001)

Kommissionen skickar den begärda informationen om antalet fiskeinspektörer i de medlemsstater som tas upp i förteckningen direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

Kommissionen vill påpeka att man inte bara kan jämföra själva siffrorna för respektive medlemsstat. Hänsyn måste också tas till ett antal andra faktorer, t.ex. hur det nationella kontrollsystemet är uppbyggt, inklusive kontrollansvar på hel- eller deltid, vilken typ av fiske som skall kontrolleras, huruvida det finns högsta tillåtna fångstmängder eller kvoter för fisket och i så fall hur dessa fördelas och förvaltas av medlemsstaterna.

Siffrorna i bilagan avser det antal inspektörer som kontrollerar landningar. I Danmark, Frankrike, Irland, Italien och Förenade kungariket är inspektörerna permanent placerade längs kusterna, i första hand i de viktigaste fiskehamnarna. I Portugal är de placerade i Lissabon och gör således sina kontrollbesök därifrån. I Spanien är vissa inspektörer placerade i Madrid, men de allra flesta är knutna till centralregeringens delegationer i de autonoma regionerna längs kusten.

Frågan om vilka åtgärder kommissionen vidtagit för att se till att reglerna i gemenskapens fiskeripolitik efterlevs är alltför omfattande för att kunna tas upp i ett svar som detta. Kommissionens inspektörer bedriver kontinuerligt sin verksamhet i alla medlemsstater inom ramen för artikel 29 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(1). För att mer utförligt kunna beskriva övervakningen och kontrollerna i de olika medlemsstaterna, inklusive vad som sägs i artikel 35 i den förordningen, kommer kommissionen inom de närmaste månaderna att överlämna en rapport till rådet och parlamentet om övervakningen av hur den gemensamma fiskeripolitiken genomförs. Rapporten kommer särskilt att innehålla en utvärdering av effektiviteten i de olika nationella och regionala kontrollmyndigheternas arbete.

(1) EGT L 261, 20.10.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1722/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(6 juni 2001)

Ämne: Misstag vid handläggningen av kompensationsbidrag vid fårskötsel

En fårfarmare i Vilhelmina i norra Sverige har drabbats av en byråkratisk miss i samband med att kompensationsbidrag och miljöstöd för öppet odlingslandskap underkänts. För år 1999 i den s.k. SAM-blanketten (ett häfte på 17 sidor) glömde fårfarmaren att fylla i en ruta där det ska anges hur många djur de har. De övriga 147 rutorna var rätt ifyllda. När fårfarmaren ringde länsstyrelsen för att rätta till misstaget ansåg de att det var för sent. Till saken hör att fårfarmaren samma dag, från samma myndighet och samma avdelning, beviljades EU-stöd för fårhållning, det s.k. tackbidraget. Det borde alltså vara uppenbart att ett misstag hade begåtts. Samma höst som ansökan gjordes var också två kontrollanter på gården vid två tillfällen och gick runt bland fåren för olika kontroller och mätningar. Länsstyrelsen visste alltså hur många djur fårfarmaren hade genom sina andra kontroller. På länsstyrelsens mottagningskvitto står att de ska höra av sig ifall uppgifter saknas i ansökningarna, men det gjorde alltså inte länsstyrelsen i detta fall.

Fårfarmaren överklagade först till Jordbruksverket, men det gick inte så överklagan gick vidare till länsrätten. Där fick fårfarmaren rätt, men då överklagade länsstyrelsen så ärendet ligger nu för behandling vid kammarrätten i Sundsvall.

Kan Kommissionen bekräfta att de svenska myndigheterna kan och bör bevilja det aktuella stödet eftersom det rör sig om ett mindre administrativt fel från den sökandes sida och inga oegentligheter har skett?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(3 juli 2001)

Det fall som parlamentsledamoten nämner utreds för närvarande av en svensk domstol. Kommissionen har inte behörighet att ta itu med den aktuella frågan, som endast berör de nationella myndigheterna, och kan inte ingripa i ett fall som är i avvaktan på ett avgörande från en nationell domstol.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0558/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 februari 2001)

Ämne: Revisionsförklaring för generaldirektoratet för utbildning och kultur

Vid budgetkontrollutskottets möte den 7 februari 2001 meddelade kommissionsledamot Fischler att den exakta felfrekvensen 1999 för de ekonomiska transaktionerna inom generaldirektoratet för jordbruk uppgick till 3,06 procent.

I den anda av samarbete och öppenhet som råder mellan de europeiska institutionerna skulle jag vilja be den kommissionsledamot som har ansvaret för utbildning och kultur att ta fram motsvarande siffra för de ekonomiska transaktionerna inom detta generaldirektorat? Om det inte kan göras, vad är orsaken till detta?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 och E-0570/01 ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(11 april 2001)

Kommissionen vill erinra ledamoten om att revisionsrätten inte anger någon felmarginal i sin revisionsförklaring till den allmänna budgeten, eftersom rätten anser att det skulle ge en alltför förenklad bild av kommissionens ekonomiska förvaltning om man grundade sig endast på denna indikator.

Därför beslutade revisionsrätten för tre år sedan att inte ange någon allmän felmarginal och att ändra revisionsförklaringens innehåll för att därmed ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet en mer utförlig, beskrivande framställning.

Revisionsrätten har vid flera tillfällen påpekat att angivande av en eventuell felmarginal på lägre nivå (till exempel per sektor eller generaldirektorat), framräknad från en allmän felmarginal, skulle vara helt missvisande. De transaktioner som revideras av rätten är alltför fåtaliga och det vore inte möjligt att fastställa en korrekt felmarginal på lägre nivå.

Följaktligen kan kommissionen inte lämna de begärda uppgifterna till parlamentsledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1240/01 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen. Integritetsskydd.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 350 E , 11/12/2001 s. 0098 - 0098



SKRIFTLIG FRÅGA E-1240/01 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (26 april 2001) Ämne: Integritetsskydd Vilken betydelse kommer det faktum att så få amerikanska företag har sanslutit sig till överenskommelsen om integritetsskydd att ha för Europeiska kommissionens kommande översyn av överenskommelsen? Hur avser kommissionen att bedöma integritetsskyddsöverenskommelsen och dess genomförande och vilka kriterier kommer kommissionen att se på? Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar (26 juni 2001) Att färre företag har anslutit sig till safe harbor-principerna än vad det amerikanska handelsministeriet från början förväntade sig har ingen inverkan på kommissionens förpliktelse gentemot parlamentet att lägga fram en rapport under detta år om hur principerna fungerar. Kommissionen håller nu på att samla in uppgifter från ett antal källor i såväl EU som i USA för att se om alla delar av överenskommelsen är genomförda och om det finns något som tyder på att principerna inte ger det skydd som avsågs för de registrerade eller inte garanterar den säkerhet och förenkling som det var tänkt för dem som gör uppgiftsöverföringarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0330/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Den civila luftfartsmyndighetens förseningar med att införa internationella standarder

Enligt uppgifter från den grekiska pressen har experter inom JAA (gemensamma luftfartsmyndigheterna) konstaterat att den civila luftfartsmyndigheten är allvarligt försenad när det gäller att främja och införa internationella standarder och bestämmelser som en del av de gemensamma luftfartsbestämmelserna (JAR-OPS). Anledningen till detta är att det grekiska transportministeriet misslyckats med att driva igenom regelverket för en uppdatering och ett införlivande av dessa standarder.

1. Kan kommissionen bekräfta dessa uppgifter? Om så är fallet, vilka åtgärder har den för avsikt att vidta?

2. Kan detta problem komma att inverka på den nya flygplatsen i Spatas drift och ibruktagande?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 april 2001)

Kommissionen känner till de tvivel som finns i internationella luftfartskretsar vad gäller möjligheten för de grekiska myndigheter som ansvarar för flygsäkerheten att ta sitt ansvar på ett tillfredsställande sätt. Denna fråga har dessutom redan ställts av parlamentsledamot Hatzidakis (P-3217/00).

Detta är anledningen till att hon har inlett ett överträdelseförfarande mot den grekiska regeringen för den bristfälliga tillämpningen av de bestämmelser som har antagits av gemenskapen vad gäller underhållande av luftfartyg.

Vad gäller de andra områdena, som t.ex. den av parlamentsledamoten betonade lufttrafikverksamhet som det ännu inte finns några gemensamma bestämmelser för, har kommissionens vice ordförande med ansvar för transporter uppmärksammat den grekiska regeringens transportminister på de brister som både de gemensamma luftfartsmyndigheterna, den civila luftfartsorganisationen och de amerikanska luftfartsmyndigheterna har framhävt. Ministern har i sitt svar betonat att de brister som har upptäckts var av mindre betydelse och de kunde under inga omständigheter påverka säkerheten för flygtrafiken. Han har dessutom betonat att man efter att ha konstaterat bristerna snabbt har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att avhjälpa dem. Kommissionen har noterat detta.

Det finns för närvarande ingenting i de upplysningar som kommissionen känner till som tyder på att driften av flygplatsen Spata skulle kunna påverkas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1493/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(18 maj 2001)

Ämne: Förvaltning av biologiskt nedbrytbart avfall

Det främsta syftet med kommissionens utkast till förslag till ett direktiv i denna fråga är att se till att mängden organiska produkter som går till avfallsupplag minskas.

På vilka sätt tar förslagen hänsyn till och tillgodoser behovet av att vissa sektorer, exempelvis förpackningssektorn, uppfyller EU:s återvinningsmål?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(18 juli 2001)

Kommissionen har ännu så länge inte fattat något beslut om huruvida den kommer att anta ett förslag till direktiv om biologisk hantering av biologiskt nedbrytbart avfall. I arbetsdokumentet om biologisk hantering av biologiskt nedbrytbart avfall (andra utkastet, februari 2001), som sammanställts av generaldirektoratet för miljö (GD Miljö) redogörs för några av de aspekter som kan bli relevanta om kommissionen beslutar sig för att föreslå ett direktiv i denna fråga för rådet och Europaparlamentet.

Vad beträffar materialutnyttjande av förpackningar noterar kommissionen att medlemsstaternas åsikter om så kallad bioplast är delad (enligt deras uttalanden i kommissionens arbetsgrupper om hantering av biologiskt nedbrytbart avfall). Vissa medlemsstater håller i princip med om att förpackningar som framställts av komposterbar plast som uppfyller CEN-standarden EN 13432 om Förpackningar - Krav gällande förpackningar återvinningsbara genom kompostering och biologisk nedbrytning - Provningsschema

och utvärderingskriterier för slutgiltigt godkännande av förpackningar är utmärkt lämpad för kompostering, men tvivlar på att det i praktiken går att garantera ett sådant förfarande. I synnerhet ifrågasätter de hur ren den separat insamlade bioavfallsfraktionen skulle vara. Konsumenter kan inte alltid skilja mellan förpackningar som uppfyller normerna och andra typer med liknande utseende.

Kommissionen är medveten om att en hög materialutnyttjandegrad för förpackningar kan komma i konflikt med strävan efter ren kompost. Om kommissionen bestämmer sig för att lägga fram ett förslag om kompostering och anaerob nedbrytning av bioavfall inför rådet och Europaparlamentet kommer denna aspekt att granskas ingående.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0769/01

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2001)

Ämne: Förstörelsen av Schiniasmossen på Attikahalvön

Kan kommissionen ange om den grekiska regeringen handlar i strid mot gemenskapslagstiftningen då den planerar att använda den plats där Marathonstriden utkämpades som tävlingsplats för rodd- och kanottävlingarna under OS, vilket kommer att skada inte bara stridsfältet utan även det närliggande Schiniasmossen som hyser 176 olika fågelarter (bland annat örnar, hägrar, pilgrimsfalkar, glador, pelikaner och bronsibis) och 4 000 arter av insekter, samt brugden som inte finns någon annan stans i världen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 april 2001)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett formellt klagomål redan har mottagits i samband med det planerade uppförandet av ett olympiskt kanot- och roddcenter i Schinias. Som ett led i undersökningen av ärendet har kommissionen sänt ett brev till de grekiska

myndigheterna för att betona områdets betydelse ur naturskyddsperspektiv och för att begära upplysningar om eventuella planer på att föreslå området för Natura 2000-nätet i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1).

Kommissionen undersöker för närvarande frågan och de uppgifter de grekiska myndigheterna har lämnat i sitt svar, med hänsyn till områdets skyddsvärde. Ett tekniskt besök i Schinias har planerats av kommissionen för att bedöma huruvida det planerade olympiska projektet är förenligt med områdets bevarandestatus.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0503/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: Svindleri mot konsumenter inom EU

Känner kommissionen till de brev som sänds från adresser i Italien, Holland, Frankrike och Schweiz till personer i vissa medlemsstater som nyligen förlorat en anhörig och i vilka man utger sig för att genom månkraft kunna erbjuda tjänster såsom behandling med hypnotelepatisk healing och fyra månader av lycka mot en betalning på 39 GBP?

Vilka arrangemang finns, eller avser kommissionen att inrätta, för att göra det möjligt för kommissionen att etablera kontakt med polisen och tillsynsmyndigheter i medlemsstaterna, så att information om svindlerier inom EU kan utbytas och samordnade åtgärder planeras?

Anser kommissionen att ett erbjudande om fyra månader av lycka till en kostnad av 39 GBP ger konsumenterna valuta för pengarna?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(2 april 2001)

Kommissionen känner inte till den verksamhet som nämns och är tacksam för att parlamentsledamoten uppmärksammat kommissionen på den.

International Marketing Supervision Network (IMSN) sammanför nationella konsumentorganisationer från länderna i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för att dessa ska dela med sig av information och komma överens om verksamhet. Man har inrättat en undergrupp vid IMSN med konsumentorganisationer inom EU. Kommissionen har också inrättat ett nätverk för informationsutbyte mellan de nationella organ som övervakar att bestämmelser efterlevs. Inom kort ska kommissionen offentliggöra ett meddelande om samarbete inom efterlevnad av konsumentskydd, med förslag till tillvägagångssätt för att stärka samarbetet mellan dessa organ för att reagera på sådan verksamhet som den som parlamentsledamoten nämner.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1334/01

från Theresa Zabell (PPE-DE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Studiemöjligheter för idrottare

För att idrottare ska kunna ha ett yrke när deras aktiva period är slut bör de kombinera sin idrottsverksamhet med studier.

Detta dubbelliv innebär en stor ansträngning med tanke på den dagliga träning och de många resorna till tävlingar. Detta medför stora svårigheter att regelbundet följa undervisningen och bedriva studierna.

Kan kommissionen ange om universiteten i någon medlemsstat har ordnat särskilda möjligheter för idrottare att kombinera studierna med idrottskarriären? Om svaret är ja, vilka möjligheter och förmåner åtnjuter idrottarna jämfört med övriga studenter?

Om svaret är nej, ämnar kommissionen ta något initiativ i denna riktning?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(12 juni 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens synpunkter om hur viktigt det är att idrottsmännen kan kombinera studier och idrottskarriär, främst för att underlätta en övergång till annan verksamhet senare i livet.

Sålunda betonas det i Helsingforsrapporten om idrott(1) att gemenskapens åtgärd inom ramen för utbildningsprogrammen främst skall syfta till att Främja idrottsutövarnas omskolning och underlätta ett senare återinträde i arbetslivet.

Kommissionen känner inte i detalj till vilka möjligheter som erbjuds idrottsmännen att bedriva studier i de olika medlemsstaterna. Vissa åtgärder är dock kända, t.ex. de som har vidtagits i Frankrike. Här finns ett komplett system för att idrottsmännen skall lyckas både under idrotts- och yrkeskarriären. Där ingår finansiellt bidrag, åtgärder som underlättar tillträde till uttagningsprov, lån till idrottsmän som startar företag etc. Likartade åtgärder har vidtagits i andra medlemsstater, t.ex. Belgien.

Kommissionen respekterar medlemsstaternas behörighet då det gäller att välja vad som skall göras för att kombinera studier med en idrottskarriär. Med beaktande av subsidiaritetsprincipen kan kommissionen inte lagstifta på området. Den uppmuntrar emellertid medlemsstaterna att vidta de åtgärder som bäst gynnar elitidrottsmännens behov inom de nationella utbildningssystemen på olika nivåer.

(1) Rapport från kommissionen till Europeiska rådet om hur man kan bevara den nuvarande uppbyggnaden av idrotten och upprätthålla idrottens sociala funktion inom gemenskapen. - Helsingforsrapporten om idrott - KOM(1999) 644 slutlig.