ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0641/03

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(4 mars 2003)

Ämne: Stängning av baskisk dagstidning

Natten mellan den 19 och 20 februari 2003 stängdes den enda dagstidningen i Bilbao som ges ut på baskiska, och 11 ledande medarbetare arresterades. Hundratals tungt beväpnade och maskerade poliser beslagtog inte bara reklammaterial och administrativa handlingar utan också medarbetarnas personliga dokument och tillhörigheter.

Känner kommissionen till denna situation?

Planerar kommissionen att kontrollera dessa uppgifter?

Är det är tillåten och proportionerlig åtgärd att stänga en hel dagstidning på grund av misstankar om medhjälp vid terrorhandlingar?

Är detta förenligt med principer om demokratiska friheter?

Behövs det inte en särskild utvärdering av detta?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0641/03, E-0672/03 och E-0801/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(30 april 2003)

Stängningen av dagstidningen Egunkaria är resultatet av ett rättsligt avgörande. Eftersom den dömande makten i våra medlemsstater, som är demokratiska rättsstater, är oberoende av den verkställande makten, kan avgöranden från rättsliga instanser inte underkastas någon politisk kontroll. Kommissionen kommenterar följaktligen inte beslut som har fattats av en rättslig myndighet.

Alla rättssystem i unionens medlemsstater erbjuder de förfarandegarantier som är nödvändiga för alla personer (fysiska eller juridiska) som är anklagade eller dras inför rätta, i enlighet med kraven i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är lämpligt att i detta sammanhang påminna om att om en person anser att hans eller hennes grundläggande rättigheter har kränkts, kan han eller hon överklaga detta inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna då alla rättsmedel i den egna medlemsstaten har uttömts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0578/03

från Frank Vanhecke (NI) till rådet

(28 februari 2003)

Ämne: Europaparlamentets mandatfördelning

Vid toppmötena i Bryssel och Köpenhamn behandlades ett ramavtal avseende den framtida europeiska mandatfördelning efter utvidgningen av Europeiska unionen. Belgien hade fram tills nu 25 platser, varav 14 gick till valkretsen Flandern och 11 till valkretsen Vallonien. Efter utvidgningen kommer Belgien endast att få 22 platser. Som en övergångsåtgärd och i väntan på att Bulgarien och Rumänien skall tillträda planeras dock en gradvis anpassning av det antal platser som de nuvarande medlemsstaterna skall ha rätt till vid Europavalen nästa år. Olika tidningar rapporterar att Belgien vid Europavalen 2004 får 24 platser och att platserna kommer att minska till 22 först efter valen 2009.

Kan rådet meddela hur många platser de nuvarande medlemsstaterna var och en kommer att tilldelas vid valen i juni 2004? Och hur många 2009?

Har rådet framfört rekommendationer till medlemsstaterna avseende en eventuellt proportionell fördelning mellan olika valkretsar inom varje medlemsstat?

Svar

(21 juli 2003)

Anslutningsakten (artikel 11) ändrar EG-fördraget vad gäller medlemsstaternas antal platser i Europaparlamentet från och med inledningen av mandatperioden 20042009. I akten föreskrivs bland annat att Belgien har 24 platser. Vid Bulgariens och Rumäniens anslutning för vilken Europeiska rådet har fastställt ett måldatum till 2007 kommer fördelningen av medlemsstaternas platser att ändras på nytt. I dagsläget skulle mandatfördelningen ske i enlighet med förklaring 20 i Nicefördraget. Och då skulle till exempel Belgien ha 22 platser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1560/03

från Proinsias De Rossa (PSE) till kommissionen

(7 maj 2003)

Ämne: Hårfärgningsmedel och cancer

Som svar på den skriftliga frågan P-0090/03(1) om hårfärgningsmedel och cancer konstaterade kommissionen att merparten av de oxidativa hårfärgningsmedlen redan har förbjudits. Kommissionen slog även fast att användningen av de godkända hårfärgningsmedlen har förenats med särskilda villkor på grundval av de riskbedömningar som gjorts av Vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter (SCCNFP). Vidare sade kommissionen att den förde diskussioner med medlemsstaterna och med företrädare för konsumenterna och industrin om vilka ämnen som skall ges företräde vid bedömningar eller förnyade bedömningar.

Kan kommissionen ange när man beräknar att ro i land med dessa diskussioner, vilka åtgärder man planerar att vidta och i vilken utsträckning konsekvenserna för tredje personer eller icke-användare av dessa produkter tas i beaktande när EU bedömer dessa produkter?

(1) EGT C 155 E, 3.7.2003, s. 212.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(13 juni 2003)

Vid ett möte i slutet av april 2003 med medlemsstaterna och företrädare för konsumenterna och industrin lade kommissionen fram ett förslag till strategi för systematisk bedömning av hårfärgningsmedel med anledning av de rapporter som publicerats om en möjlig koppling mellan permanenta hårfärgningsmedel och cancer i urinblåsan.

Strategins viktigaste del är en nivåindelad, anpassad metod, enligt vilken företagen inom en viss tidsfrist skall lämna in handlingar om hårfärgningsmedlens säkerhet. Dessa bedöms därefter av vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter (SCCNFP). Strategins huvudsakliga mål är att reglera användningen av dessa ämnen utifrån en vetenskaplig bedömning av handlingarna. Om inga handlingar om ett ämne lämnas in för riskbedömning av SCCNFP ges behandlingen av ämnet högsta prioritet. Behandlingen av de ämnen för vilka information redan finns tillgänglig kommer att inledas senare. När det gäller de förstnämnda kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, även ett eventuellt förbud mot användning.

Metoden välkomnades av mötesdeltagarna. Kommissionen bad industrin och medlemsstaterna att lämna ytterligare information så att den kan fastställa prioriteringarna för det kommande arbetet. Diskussionen fortsätter under sommaren och beräknas avslutas under de kommande månaderna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0034/03

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(21 januari 2003)

Ämne: Penelope-planen

Inom kommissionen har man förberett ett förslag till en ny grundlag för EU. Förslaget går under kodnamnet Penelope och har uppenbarligen inte godkänts av kommissionen i dess helhet. Vilken status ger den samlade kommissionen det här förslaget och hur väl representerar förslaget den samlade kommissionens ståndpunkt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3860/02, E-3902/02 och E-0034/03ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(17 mars 2003)

På begäran av ordförande Romano Prodi, i samförstånd med kommissionärerna Michel Barnier och António Vitorino, utarbetade en grupp tjänstemän vid kommissionen en genomförbarhetsstudie om ett utkast till konstitution för Europeiska unionen. Ordföranden informerade de övriga medlemmarna av kollegiet om att detta arbetsdokument existerade, men dess innehåll diskuterades inte av kollegiet. Dokumentet är alltså inte bindande för kommissionen.

Varje kommissionär får, inom sitt särskilda ansvarsområde, ge kommissionens tjänsteavdelningar i uppdrag att utarbeta förberedande dokument, diskussions-PM, genomförbarhetsstudier och liknande; för ordföranden gäller detta varje fråga som är relevant för EU:s arbete. Det krävs inget beslut av kollegiet för att inleda ett sådant arbete, som hör till tjänsteavdelningarnas normala verksamhet som ett led i att förbereda kommissionens beslut och ståndpunkter. Ordförande Prodi, i samförstånd med Michel Barnier och António Vitorino, ansåg att det fanns ett behov av en genomförbarhetsstudie om en EU-konstitution när kommissionen skulle lämna synpunkter till framtidskonventet.

Namnen på de tjänstemän som har utarbetat studien finns angivna på första sidan. Studien har inte medfört några extra kostnader, utan arbetet ingår i kommissionens allmänna verksamhetsbudget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1780/03

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(28 maj 2003)

Ämne: Slutsatser från rundabordskonferensen om antisemitism och fientlighet mot islam

Vilka slutsatser har kommissionen dragit efter rundabordskonferensen om antisemitism och fientlighet mot islam, som hölls vid det europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet den 21 mars 2003?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(25 juni 2003)

År 2002 begärde kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och sociala frågor att Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i samarbete med generaldirektoratet för sysselsättning och sociala frågor skulle anordna en rad rundabordsmöten om antisemitism och fientlighet mot islam i Europa. Det hölls tre möten: om antisemitism (den 5 december 2002), om fientlighet mot islam (den 6 februari 2003) och om den interkulturella dialogen (den 20 mars 2003). Kommissionsledamoten uppmanade till dessa möten eftersom hon var orolig över de tilltagande bevisen på diskriminering mot judiska och muslimska gemenskaper i Europa till följd av terroristattackerna mot USA den 11 september 2001. Kommissionsledamoten ville också undersöka hur mycket dialogen mellan kulturer och religioner i Europa kan bidra till att minska spänningarna mellan gemenskaperna.

I de tre rundabordssamtalen deltog sammanlagt mer än ett hundra experter på hög nivå, däribland företrädare för trossamfund, universitetsvärlden, icke-statliga organisationer samt journalister. De kom från hela Europa för att diskutera de problem som religionsminoriteter i Europa ställs inför idag.

Tillsammans med kommissionen förbereder för närvarande Europeiska centrumet för övervakning en rapport med sammanfattning av de tre rundabordssamtalen samt de skriftliga bidragen från de viktigaste föredragshållarna. Även om ett brett spektrum av synpunkter och åsikter uttrycktes under de tre diskussionerna, är syftet med rapporten att samla de teman och frågor som återkom under alla tre mötena, i synnerhet vikten av insatser på lokal nivå, av att framställa religionsminoriteter på ett balanserat sätt i medierna, och av den avgörande uppgiften som utbildningen har i främjandet av tolerans och respekt. Rapporten kommer att användas för att sprida resultaten från diskussionerna till en bredare publik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0843/03

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till rådet

(18 mars 2003)

Ämne: Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Principen om enhetsstöd till jordbruket under förutsättning att normerna inom områdena miljö, livsmedelssäkerhet, djurens välbefinnande, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen respekteras samt förutsatt att alla jordbruksmarker sköts enligt god jordbrukssed förefaller motsvara samhällets förväntningar.

Dock kan man befara att principen om att respekten för miljöns krav skall vara ett villkor för berättigande till enhetsstöd kommer att medföra ett antal problem för jordbruksföretagen i de yttersta randområdena. I dessa regioner ställer klimatet i själva verket speciella krav som är okända på den europeiska kontinenten.

Vilka åtgärder ämnar rådet vidta på grundval av artikel 299.2 i Amsterdamfördraget för att vederbörligen bemöta denna särskilda situation?

Svar

(22 juli 2003)

Rådet genomför för närvarande en granskning av det paket med lagstiftningsåtgärder som föreslogs av kommissionen den 21 januari 2003 med avseende på reformen av GJP och om vilket det bett Europaparlamentet att avge sitt yttrande inom ramen för samrådsförfarandet.

En preliminär allmän debatt ägde rum vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 27 januari 2003 om samtliga förslag till förordningar. Denna följdes av en ny debatt vid rådets möte den 17 mars 2003 som främst gällde förslagen som avser sektorer och jordbruksutvecklingen. Med hänsyn till vad som skett tidigare är det följaktligen för tidigt att för närvarande avge ett omdöme om utgången av arbetet och diskussionerna i rådet.

När det gäller eventuella särskilda åtgärder för de yttersta randområdena på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget kan rådet inte uttala sig i frågan annat än på grundval av ett förslag från kommissionen och efter Europaparlamentets yttrande.

Rådet kommer dock att ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets yttrande och fästa uppmärksamheten på reformens konsekvenser för regionerna som karakteriseras av särskilda förhållanden eller som brottas med problem.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1097/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Perugias utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Perugia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Perugia lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Perugia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1436/03

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(15 april 2003)

Ämne: Kvinnoorganisationer budgetpunkt A-3046

Som svar på min fråga E-0344/03(1) rörande budgetpunkt A-3046 Kvinnoorganisationer meddelade kommissionsledamoten Diamantopolou att två projektansökningar inlämnats efter utlysning av medel år 2002, och att därefter endast en ansökan, inlämnad av associationen IRENE erhöll medel, med som angivna kriterier dels att flera länder ingick och dels projektets ekonomiska situation. Jag frågar kommissionen:

Vilken var den andra kvinnoorganisationen, alltså den som fick avslag? Vilket projekt presenterade den? Vilka kriterier låg bakom avslaget? Varför ämnar kommissionen tilldela hela anslaget till en enda mottagare? Å andra sidan, hur tillämpades urvalskriteriet projektets ekonomiska situation? Är det fråga om samfinansiering? Och om så är fallet, i vilken grad?

(1) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 211.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 maj 2003)

Som komplettering till kommissionens svar på parlamentsledamotens fråga E-0344/03(1) informeras parlamentsledamoten om att det icke godkända projektförslaget i den öppna inbjudan att lämna projektförslag VP/2002/14 lämnades in av International Abolitionist Federation (IAF).

IAF:s syfte är att stärka SOS Trafficking-nätverket och befintliga resurser för att hjälpa kvinnor i Danmark, Frankrike, Italien och Slovakien som utsatts för människohandel. Detta ansågs inte vara förenligt med syftet med den berörda inbjudan att lämna förslag, som var att finansiera ett nätverk som för samman de viktigaste aktörerna när det gäller stöd till människor som utsatts för människohandel i syfte att öka deras kapacitet och underlätta transnationella utbyten samt överföring av information, erfarenheter och de bästa metoderna.

Den transnationella dimensionen av IAF:s förslag var också svagare än när det gäller förslaget från IRENE. Dessutom innehöll IAF:s förslag ingen tydlig beskrivning av förfarandena för övervakning och slututvärdering.

Den totala budgeten för IAF:s förslag var också betydligt högre än för IRENE:s.

Det utvalda förslaget från Associazione IRENE samfinansieras av kommissionen med ett belopp motsvarande 90 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna för projektet. Denna andel är i linje med vad som fastställs i de inbjudningar att lämna projektförslag om inrättande av nätverk som publicerats för andra sociala program, nämligen artikel 13-programmet mot diskriminering och programmen för bekämpning av social utslagning.

(1) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 211.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0961/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Ancona: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1062/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Anconas utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Ancona, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Ancona lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Ancona beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.