ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2004/C58E/068) SKRIFTLIGFRÅGAE-1205/03
frånAlexandrosAlavanos(GUE/NGL)tillkommissionen
(2april2003)
Ämne:PartietHADEPförbjudetiTurkiet
TurkietsförfattningsdomstolavkunnadenyligenendomsomförbjuderpartietHADEP:sverksamhet.Likaså
förbjödsöver40företrädareförpartietattdeltaiallformavpolitiskverksamhetunderdenärmastefemåren.DenallmännaåklagarenyrkadeävenpåettförbudmotdetnybildadepartietDEHAP.
Idetsenasteturkiskavaletröstadetvåmiljonermänniskoreller6,2procentavderöstberättigade på
nationellnivåpåHADEP,nuundernamnetDEHAP,ochitolvdistriktikurdiskaområdenblevpartietstörstmed47procentiDiyarbakir,Batman,Sirnak,HakariochVan.
EuropeiskadomstolenfördemänskligarättigheternaharredantidigaredömtTurkietförattvidupprepade
tillfällen ha förbjudit vissa politiska partier, och förra året (i målet Sadak mot Turkiet) tillkännagavdomstolenattsådanaförbudmotpolitiskapartierintebarastridermotdepartiverksammasverksamhets-ochyttrandefrihetutanävenmotväljarnasrätttillrättvisaochfriaval.
Medtankepåovanståendeundrarjagföljande:Kommerkommissionenomedelbartattingripa föratt
Turkietskallhävadettanyaoacceptablaförbud,somblandannatbrytermoträttentillfripartiverksamhetochmotyttrandefrihetenochrepresentationsrättenförmiljontalskurderiTurkiet?
SvarfrånGünterVerheugenpåkommissionensvägnar
(30april2003)
KommissionenkännertillsituationenförHadep-partietochdessefterträdareDehap-partiet.Entalesman
förkommissionenuttryckteden14mars2003kommissionensbetänkligheterifrågaomförbjudandetavHadep-partiet, eftersom beslutet föreföll strida mot andemeningen i den pågående reformprocessen iTurkiet.
EnligtdeturkiskamyndigheternaavkunnadelandetsförfattningsdomstolsindommotHadep-partietefter
detattdenhadefåttbevisningförattpartietuttryckligenhadevaritmedhjälparetillKurdistansarbetarparti(PKK),somavdenturkiskastatenansesvaraenterroristorganisation.
ÄvenomEuropadomstolenfördemänskligarättigheternatidigareharfälltTurkietnärdetgällerrättenatt
utövaettparlamentsuppdragochyttrandefriheten,noterarkommissionenattvissaärendenmotTurkietinte har lett till fällande dom. I t.ex. målet Refah Partisi (Välfärdspartiet) m.fl. mot Turkiet ansågEuropadomstolen för de mänskliga rättigheterna att det fanns övertygande och tvingande skäl sommotiverade attRefah Partisiupplöstes,någotsomkundebetraktassomnödvändigtiettdemokratisktsamhälle.
IegenskapavkandidatlandsträvarTurkietefterattuppfylladepolitiskaKöpenhamnskriteriernaochde
prioriteringarsomfastställsipartnerskapetföranslutning.Dettainbegriperanpassningavbestämmelsernaom föreningsfrihet till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och till medlemsstaternasnormer.KommissionenkommerattfortsättabevakautvecklingenrörandeföreningsfriheteniTurkietochavsertauppdennafrågaisinregelbundnadialogmeddeturkiskamyndigheterna.
(2004/C58E/069) SKRIFTLIGFRÅGAE-1225/03
frånMogensCamre(UEN)tillkommissionen
(2april2003)
Ämne:TysktstatligtstödtillhantverkaresomåtarsigarbeteiandraEU-länder
Ienartikelden15mars2003skriverdendanskatidningenJyskeVestkystenattenaffärsmanfrånKielhar
kommitpåidénattförmedlatyskahantverkaretilldanskahantverksmästare.Poängenmeddethelaäratt6.3.2004SV C58E/51 Europeiskaunionensofficiellatidning
SKRIFTLIG FRÅGA E-1013/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pistoias utnyttjande av medlen från Daphneprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pistoia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att bekämpa våld mot kvinnor och barn.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pistoia lagt fram projekt inom ramen för Daphneprogrammet?

2. Har kommunen Pistoia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 och E-1016/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(28 april 2003)

Daphne-programmet har mottagit följande förslag 2003 (inga förslag tidigare år):

- 2 förslag från kommunen Florens Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione

- 1 förslag från kommunen Pesaro Servizio sociale

- 1 förslag från kommunen Siena Comitato di ente per le pari opportunita

Kommissionen har ännu inte granskat dessa förslag och kan alltså inte lämna några uppgifter om vare sig urval eller finansiering. Information om resultatet av urvalsprocessen kommer att i juli 2003 sändas till alla förslagsställare inom Daphne-programmet 2003.

Från övriga kommuner som ledamoten nämner (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato och Terni) har inga förslag mottagits under åren 19972003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2134/03

från Margrietus van den Berg (PSE) till rådet

(26 juni 2003)

Ämne: Utstationering av en EU-styrka i Kongo

Samtidigt som ett antal internationella organisationer stödjer rådets beslut om Kongo av den 5 juni 2003, påpekar flera av dessa organisationer att mandatet är för begränsat både ur geografisk synpunkt och tidsmässigt (löper ut den 1 september).

Är rådet redo att, vad gäller dessa två punkter, försöka utverka ett nytt mandat hos FN:s generalsekreterare och säkerhetsrådet?

Svar

(13 oktober 2003)

Genom Förenta nationerna säkerhetsråds resolution 1484 (2003) gavs bemyndigande att fram till den 1 september 2003 sätta in en interimistisk multinationell

krishanteringsstyrka i Bunia. Det betonades att denna styrka skulle sättas in under en strikt begränsad tidsperiod för att göra det möjligt för FN:s generalsekreterare att förstärka närvaron för Förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (MONUC) i Bunia. EU:s råd beslöt den 5 juni 2003 som svar på denna uppmaning från FN:s säkerhetsråd, att genomföra en EU-ledd operation, med beteckningen Artemis, i Demokratiska republiken Kongo, i enlighet med det mandat som anges i resolution 1484 (2003) från FN:s säkerhetsråd.

Mandatet som är begränsat i tid och rum, avses alltså att stabilisera situationen i Bunia tills dess att FN:s generalsekreterare kan sätta in en förstärkt FN-styrka i Bunia senast i mitten av augusti 2003. Diskussionen om att sätta in ett sådant FN-uppdrag som skall få förstärkning både när det gäller trupper och mandat, pågår för närvarande i FN:s säkerhetsråd med aktivt stöd av de EU-medlemsstater som sitter i säkerhetsrådet. MONUC:s mandat omfattar redan hela Demokratiska republiken Kongo.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1686/03

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(21 maj 2003)

Ämne: Tortyr och omänsklig behandling av kvinnor i turkiska fängelser

Den 13 juni hålls den första rättegången i fallet med de två kvinnor Naziye Tsogaltaf, 22 år, och Sounai Yesildan, 28 år, som utsattes för tortyr då de satt i fängelse i Istanbul. De två kvinnorna greps den 23 september 2002, anklagade för att vara medlemmar i en illegal organisation. Under den tid de satt i fängsligt förvar utsattes de för tortyr, vilket bekräftats av rättsmedicinsk expertis. Kvinnorna misshandlades, utsattes för elektriska stötar och tvingades öppna munnen så att deras torterare kunde spotta i den och sedan tvinga dem att svälja saliven.

De barbariska förhållandena runt fängslandet av dessa två kvinnor i Turkiet strider mot grundläggande mänskliga rättigheter och är ett flagrant brott mot internationella konventioner och principerna om demokrati och frihet. Har rådet för avsikt att ingripa för att få slut på tortyren i fängelserna, göra kriminalvårdssystemet i kandidatlandet Turkiet mänskligare och se till att respekten för kvinnors mänskliga rättigheter prioriteras?

Svar

(7 oktober 2003)

Rådet får regelbundet information om fall av tortyr och misshandel i Turkiet. De senaste rapporterna från internationella människorättsorganisationer och FN-organ tyder faktiskt på att tortyr och misshandel inbegripet sexuellt våld mot kvinnliga fångar fortfarande pågår, och ännu är utbrett i Turkiet om än i minskande omfattning, särskilt när fångar kvarhålls hos polisen i samband med påstådda politiska brott, och i de sydöstra delarna. Detta väcker mycket allvarlig oro.

Rådet fäster största vikt vid frågan om tortyr och misshandel i Turkiet. Vid mötena inom ramen för associeringsavtalet och den politiska dialogen uppmanar rådet ständigt Turkiet att effektivt ta itu med detta problem, både genom att anta ytterligare riktade åtgärder och genom att se till att de verkställs fullt ut och på ett korrekt sätt. Lämplig bestraffning av dem som gjort sig skyldiga till tortyr samt utbildning för brottsbekämpande personal om mänskliga rättigheter har konstaterats vara särskilt betydelsefullt. Fastän Turkiet har gjort vissa framsteg på dessa områden, i synnerhet när det gäller utbildning av personal, behövs det ytterligare insatser.

Det reviderade partnerskapet för Turkiets anslutning innehåller särskilda prioriteringar som avser kampen mot tortyr och misshandel. Turkiets framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna för anslutning kommer att utvärderas i förhållande till de krav som fastställs där.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1014/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pratos utnyttjande av medlen från Daphneprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Prato, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att bekämpa våld mot kvinnor och barn.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Prato lagt fram projekt inom ramen för Daphneprogrammet?

2. Har kommunen Prato beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 och E-1016/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(28 april 2003)

Daphne-programmet har mottagit följande förslag 2003 (inga förslag tidigare år):

- 2 förslag från kommunen Florens Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione

- 1 förslag från kommunen Pesaro Servizio sociale

- 1 förslag från kommunen Siena Comitato di ente per le pari opportunita

Kommissionen har ännu inte granskat dessa förslag och kan alltså inte lämna några uppgifter om vare sig urval eller finansiering. Information om resultatet av urvalsprocessen kommer att i juli 2003 sändas till alla förslagsställare inom Daphne-programmet 2003.

Från övriga kommuner som ledamoten nämner (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato och Terni) har inga förslag mottagits under åren 19972003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1606/03

från Françoise Grossetête (PPE-DE) till kommissionen

(7 maj 2003)

Ämne: Översyn av direktiv 91/157/EEG

I kommissionens arbetsprogram för 2003 fastslås det att översynen av direktiv 91/157/EEG(1) skall utgöra föremål för en utvidgad konsekvensanalys med syftet att kartlägga de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av de strategier som planläggs i samband med denna översyn.

Belgien, som utsetts till föredragande land inom ramen för rådets förordning (EEG nr 793/93(2)) håller på att utarbeta en rapport om analysen av specifika risker med kadmium i batterier och ackumulatorer.

Tror kommissionen att resultaten i denna rapport kommer att spela en avgörande roll för den utvidgade konsekvensanalysen och således även för de politiska val som kommer att göras vid utarbetandet av det framtida förslaget till direktiv om batterier och ackumulatorer?

Kommer de olika metaller som används i framställningen av batterier och ackumulatorer att behandlas på samma sätt i den utvidgade konsekvensanalysen?

(1) EGT L 78, 26.3.1991, s. 38.

(2) EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(6 juni 2003)

Som framgår av svaret på den skriftliga frågan E-1442/03 ställd av parlamentsledamot Jackson(1) kommer kommissionen vid utarbetandet av den utvidgade konsekvensbedömningen att beakta resultaten av de existerande utkasten till rapporter om den riktade riskbedömningen av kadmium (oxid) i batterier vilka för närvarande håller på att tas fram av Belgien. De politiska valen för det framtida förslaget till direktiv om batterier och ackumulatorer kommer att grundas på de slutliga resultaten av den utvidgade konsekvensbedömningen.

I den utvidgade konsekvensbedömningen behandlas inte de olika metaller som ingår vid tillverkningen av batterier på samma sätt, men särskild uppmärksamhet kommer att ges till olika politiska alternativ för batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium med tanke på risken att de i slutändan blir den del av den kommunala fasta avfallsströmmen.

(1) EUT C 11 E, 15.1.2004, s. 183.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2395/03

från Proinsias De Rossa (PSE) till kommissionen

(21 juli 2003)

Ämne: Tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling

Kan kommissionen ange vilket/vilka medlemsland/länder som begärt att få tillämpa den tidsfrist som beviljas, enligt artikel 18 i rådets direktiv 2000/78/EG(1), vad gäller tillämpningen av bestämmelserna i direktivet avseende diskriminering på grund av ålder eller handikapp? Frågan gäller även medlemsland/länder som överväger använda sig av denna tidsfrist. Vilka är, enligt kommissionens uppfattning, orsakerna till att medlemsstater underlåter att ange varför de önskar göra bruk av denna tidsfrist?

(1) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(22 augusti 2003)

I artikel 18.2 i rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 fastställs en allmän ram för likabehandling i arbetslivet: Medlemsstaterna får om så behövs ta ytterligare tre år på sig från och med den 2 december 2003, eller sammanlagt högst sex år, för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv om diskriminering på grund av ålder och funktionshinder för att på så sätt beakta särskilda omständigheter. De skall genast underrätta kommissionen om så är fallet. Varje medlemsstat som väljer att utnyttja denna tilläggsfrist skall årligen rapportera till kommissionen om de åtgärder den vidtar för att motverka diskriminering på grund av ålder och funktionshinder och om de framsteg den gör i genomförandet av bestämmelserna.

Enligt denna artikel är det medlemsstaterna som avgör om de vill utnyttja denna tilläggsfrist för att genomföra direktivets bestämmelser om diskriminering på grund av ålder eller funktionshinder. Kommissionens godkännande behövs således inte. När medlemsstaten underrättar kommissionen om sitt beslut, ska den dock redogöra för de särskilda omständigheter som gör det nödvändigt att skjuta upp genomförandet till en senare tidpunkt. Medlemsstaterna är följaktligen skyldiga att informera kommissionen om de särskilda omständigheter som motiverar att det krävs mer tid för att genomföra bestämmelserna om diskriminering på grund av ålder och funktionshinder. De medlemsstater som utnyttjar tilläggsfristen ska varje år till kommissionen rapportera om de åtgärder som vidtagits för att motverka diskriminering på grund av ålder och funktionshinder. För att denna bestämmelse ska bli effektiv ska en första rapport sändas in vid tidpunkten för direktivets genomförande, dvs. den 2 december 2003.

Hittills har endast Danmark formellt meddelat att man behöver en tilläggsfrist på ett år till december 2004 för att genomföra bestämmelserna om diskriminering på grund av ålder eller funktionshinder i direktiv 2000/78/EG.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1904/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(2 juni 2003)

Ämne: Ökad grekisk statsskuld

Enligt officiella uppgifter ökade Greklands statsskuld under det första kvartalet 2003 med 7,3 miljarder euro och uppgick sammanlagt till 173,1 miljarder euro. Detta belopp överskrider redan, i absoluta tal, målet om en skuld på 171,05 miljarder euro vid utgången av 2003.

Kan kommissionen förklara den snabba ökningen av den offentliga sektorns skuld i Grekland? Handlar det om statliga garantier till olika parter (i så fall vilka och till vilket belopp) eller rör det sig om nya lån? Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta i samarbete med den grekiska regeringen?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(24 juni 2003)

Kommissionen övervakar noggrant utvecklingen av de grekiska statsfinanserna, eftersom Greklands statsskuld är bland de största i unionen. Faktum är att kommissionen vid upprepade tillfällen har betonat behovet av kraftfullare politiska åtgärder för att snabbt minska statsskulden, med hänsyn till den starka tillväxt i reala termer som den grekiska ekonomin haft under flera år. I 2003 års statsbudget och i stabilitetsprogrammet för 2002 beräknas statsskulden uppgå till 171,05 miljarder euro, medan den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beräknas uppgå till 150,4 miljarder euro, vilket motsvarar 100,2 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Enligt kommissionens vårprognos beräknas den grekiska statsskulden motsvara 101 procent av BNP i slutet av 2003.

När det gäller de statliga garantierna till olika organisationer, bör det påpekas att dessa inte räknas in i statsskulden, så länge de inte utnyttjas.

Vid bedömningen av statsskuldens storlek skall hänsyn tas till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld vid slutet av året och utvecklingen av skuldnivån i förhållande till BNP. Eftersom den offentliga sektorns skuldnivå påverkas av flera faktorer (som det primära saldot, tillväxttakten för nominell BNP och andra autonoma faktorer, inklusive finansiella transaktioner och privatiseringar), ger inte resultatet från genomförandet av budgeten samt statens lånenivå under årets första kvartal en tillförlitlig indikation på den offentliga sektorns skuldnivå vid slutet av året.

Eftersom de offentliga kvartalsräkenskaperna ännu inte är tillgängliga är det inte möjligt att kontrollera orsakerna till ökningen. Ökningen i statens inlåning under första kvartalet 2003 indikerar inte nödvändigtvis oväntade ökningar av den offentliga sektorns skuldnivå i förhållande till BNP under slutet av året. Faktum är att denna situation kan återspegla en lånestrategi som till följd av vissa marknadsvillkor är särskilt intensiv i en inledningsfas och därför kan en normalisering av låneprofilen under årets lopp inte uteslutas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1879/03 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Prisutjämning inom euroområdet.



Europeiska unionens officiella tidning nr 051 E , 26/02/2004 s. 0151 - 0152



SKRIFTLIG FRÅGA E-1879/03 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (6 juni 2003) Ämne: Prisutjämning inom euroområdet Kan kommissionen undersöka förekomsten av eventuella prisutjämningar för liknande varor och tjänster inom euroområdet jämfört med EU som helhet och med EU-medlemsstater utanför euroområdet? Hur märkbara har dessa prisutjämningar, om de förekommer, varit? I hur stor omfattning är det troligt att de kommer att fortgå? Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar (8 juli 2003) Uppgifterna om prisutvecklingen på enskilda varor tyder på att prisvariationerna i allmänhet är lägre inom euroområdet än i unionen som helhet, även om skillnaden varierar från vara till vara. De fortsatta stora skillnaderna i priser på enskilda varor som påvisas i många undersökningar tyder på att mycket återstår att göra för att utjämna prisskillnader. Graden av fortsatt utjämning sammanhänger inte enbart med eurons gynnsamma effekter, utan också med andra faktorer som framstegen när det gäller att minska handelshinder i kraft av den inre marknaden och på hur stora skillnaderna mellan de nationella beskattningssystem är.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2095/03

från Jean Lambert (Verts/ALE) till rådet

(25 juni 2003)

Ämne: Det grekiska elföretaget PPC:s byggnation av ett kraftverk för högspänningsel i området kring Argyroupolis och Ilioupolis

Det grekiska elföretaget PPC:s plan för uppförandet av ett kraftverk för högspänningsel (High Voltage Power Station, HVPS) i ett område som hör till skyddszon B för berget Hymettos godkändes enligt artikel 24 i den grekiska lagen 2516/1997. Bestämmelserna i denna artikel förklarades ogiltiga av den högsta förvaltningsdomstolen, eftersom dessa bestämmelser stred mot artikel 24 i den grekiska grundlagstiftningen, där det hänvisas till miljöskydd. Klagomål om kraftverksbygget (gällande bygglovet och miljökonsekvensbedömningen) inlämnades av borgmästaren i Argyroupolis och några stadsinvånare till den högsta förvaltningsdomstolen, men rättegången har skjutits upp vid tre tillfällen (1 november 2002, 7 februari och 9 maj 2003). Det finns tre allmänna skolor på mindre än 50 meters avstånd från området där kraftverket skall byggas.

Trots att byggnationen av kraftverket strider mot den grekiska grundlagstiftningen har regeringen antagit en ny lag 2947/2002 om bygg- och anläggningsarbeten inför de olympiska spelen, vilken inbegriper uppförandet av kraftverket. Med hänvisning till denna lag utfärdade ministern för bygg- och anläggningsarbeten ett nytt bygglov, nr 59365/25.7.2002. PPC och regeringen undersökte aldrig alternativa lösningar, trots att så skall ske enligt den grekiska lagstiftningen.

Dessutom har regeringen vägrat överlämna de nya byggplanerna till berörda parter, och polistjänstemän som befunnit sig i området sedan början av maj 2003 har vägrat allmänheten tillträde till de kringliggande områdena.

Är PPC:s arbeten för att uppföra kraftverket i området kring Argyroupolis och Ilioupolis för närvarande förenliga med direktiv 97/11/EG(1) om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt?

Enligt vilket godkänt planeringstillstånd och bygglov kan kraftverksbygget fortsätta?

(1) EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.

Svar

(13 oktober 2003)

Rådet ber att få informera den ärade parlamentsledamoten om att det inte är behörigt att besvara dessa frågor.