SKRIFTLIG FRÅGA E-3791/97 från Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) och María Sornosa Martínez (GUE/NGL) till kommissionen (26 november 1997)

Ämne: Klimatförändringarnas följder för Kanarieöarna

Följderna av de av människan orsakade klimatförändringarna är i dag väl belagda. Ämnet kommer att diskuteras i december detta år i Kyoto, vid den tredje konferensen för stater som undertecknat FN:s konvention om klimatförändringar. En följd av klimatförändringarna är att havsytans nivå i framtiden kommer att stiga, vilket bland annat beror på ishavsavsmältningen och en allmän temperaturhöjning orsakad av jordens uppvärmning. När havsytans nivå stiger kan det få katastrofala följder för samhällsekonomin och livet i de samhällen som ligger vid kusten, framför allt på öar som Kanarieöarna.

Ett bevis för detta är att världens små ö-stater, som ser sin existens hotad av klimatförändringarna, bildat sammanslutningen AOSIS.

Känner Europeiska kommissionen till vilka följder en höjning av havsytans nivå, orsakad av den globala ökningen av temperaturen, kommer att få för öregionernas och kontinenternas kuster?

Har kommissionen gjort någon analys av vilka socioekonomiska effekter och miljöeffekter denna höjning av havsytans nivå kommer att få - med tanke på att många av de områden som berörs i framtiden är beroende av den turistnäring de utvecklat vid sina kuster?

Är kommissionen medveten om att en av följderna kan bli förändrade kustlinjer och i vissa fall förändrade stränder?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (21 januari 1998)

Att förstå orsakerna till klimatförändring och effekterna på havsytans nivå är en av de viktigaste målsättningarna för den forskning som utförs inom ramen för miljö- och klimatprogrammet 1994-1998 ((EGT L 361, 31.12.1994. )). Kommissionen stödjer för närvarande flera forskningsprojekt som undersöker orsakerna till en höjning av havsytans nivå och dess följder. Den senaste utvecklingen inom detta forskningsområde i Europa diskuterades på seminariet ¨Forskning om havsytans nivå och kustområden i Europa¨ vilket ägde rum i Barcelona den 9-12 april 1997. De huvudsakliga resultat som lades fram visar att havsytan i genomsnitt stiger med 1-1,5 millimeter per år runt Europas kuster. På grund av regionala vertikala landrörelser är förändringen i havsytans nivå olika stor på olika platser i Europa. Exempelvis håller den finska kusten mot Östersjön och delar av Medelhavskusten på att stiga, vilket innebär att havsytans nivå i dessa områden sjunker.

Enligt vissa undersökningar kommer den genomsnittliga höjningen av havsytans nivå att bli cirka 0,4 meter de närmaste 100 åren. Låga kustlinjer och öar är särskilt sårbara men påverkas också av lokala eller regionala geofysiska faktorer (vertikala landrörelser) vilka kan motverka eller förstärka klimatförändringarnas effekter. Det är därför inte möjligt att ge ett definitivt svar på frågan. Gemenskapen stödjer flera forskningsprojekt som undersöker lokala och regionala effekter av höjningen av havsytans nivå på floddelta-områdena i nordvästra Medelhavet och på östra Po-slätten. Konsekvenserna för Kanarieöarna har inte utretts i någon särskild undersökning eftersom inga förslag för dessa områden lämnades in inom ramen för miljö- och klimatprogrammet.

De sociala och ekonomiska effekterna av en höjning av vattennivån har undersökts i vissa projekt. Slutrapporterna finns tillgängliga på begäran.

Man håller på att forska i vilka effekter en höjning av havsytans nivå har på Europas kuster och stränder, men inte specifikt för Kanarieöarna, av ovannämnda skäl.