ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2624/00

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: Djurförsök vid kosmetikatest

Vilka internationella överenskommelser anser rådet att det bör beaktas när det utarbetas direktiv om förbud mot djurförsök vid kosmetikatest och mot marknadsföring av produkter som testats på djur?

Svar

(30 november 2000)

Det är kommissionens uppgift att avgöra vilka internationella åtaganden som skall beaktas när förslag till direktiv utarbetas.

Trots detta vill rådet meddela den ärade parlamentsledamoten att rådet nyligen förelagts ett förslag till direktiv om ändring av nuvarande rättsföreskrifter för kosmetiska produkter för att ersätta förbudet mot saluföring av kosmetiska produkter som innehåller ingredienser eller kombinationer av ingredienser som har testas på djur med ett förbud mot att på medlemsstaternas territorium genomföra tester på djur för tillverkning av kosmetiska produkter.

Enligt förslaget till direktiv skall förbudet tillämpas på kosmetiska slutprodukter från och med direktivets överföring och på ingredienserna så snart validerade alternativa metoder har godkänts på gemenskapsnivå, men i vilket fall senast vid utgången av en treårsperiod.

Förslaget behandlas för närvarande i rådets behöriga instanser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2730/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Priser på handelsvaror

Hur stor uppskattar kommissionen att den procentuella skillnaden var mellan priserna på de fem viktigaste jordbruksprodukterna inom EU och världshandelspriserna på samma handelsvaror i slutet av vart och ett av de senaste fem åren?

Kan kommissionen också ange priset per enhet i euro för varje jordbruksprodukt, och den procentuella skillnaden, samt ange den genomsnittliga skillnaden baserad på de olika produkternas andel av den totala produktionen?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 oktober 2000)

Det är mycket svårt att jämföra gemenskapens priser och världsmarknadspriserna av metodologiska skäl (särskilt utvecklingen av det mest relevanta referenspriset vid gränsen). Därför bör man vara försiktig med hur man använder resultaten av ett sådant projekt. Tabellen nedan ger en uppskattning av den genomsnittliga årliga procentuella skillnaden mellan gemenskapens priser och motsvarande världsmarknadspriser. Denna uppskattning bygger på producent- och referenspriser vid gränsen enligt OECD:s databas för beräkning

av producentstöd (databasen har upprättats av OECD:s sekretariat på grundval av metoder som fastställts i samråd med OECD-länderna). Produktkategorierna omfattar vanligt vete, raffinerat socker, nötkött, griskött och mjölk. De mest aktuella uppgifter som finns tillgängliga avser perioden 1995-1998.

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-3317/00 från John Bowis (PPE-DE) till kommissionen. EU-medel för London.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 103 E , 03/04/2001 s. 0243 - 0243



SKRIFTLIG FRÅGA E-3317/00 från John Bowis (PPE-DE) till kommissionen (25 oktober 2000) Ämne: EU-medel för London Hur stort är det totala belopp EU-medel som använts eller avsatts för London under vart och ett av de senaste fem år för vilka siffror finns tillgängliga? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (3 november 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2937/00

från Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2000)

Ämne: Konsumtion av alkohol på arbetsplatsen

Inom ramen för folkhälsoskyddspolitiken och särskilt gemenskapens politik som strävar efter att förbättra arbetstagarnas säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, önskar jag dels få veta

huruvida samtliga medlemsstater i dagens läge vidtagit nödvändiga nationella åtgärder för att förebygga och informera om faran med alkohol på arbetsplatsen och dels vilken kommissionens ståndpunkt är inom detta område.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(9 november 2000)

Kommissionen känner till de skadliga effekter som alkoholmissbruk kan ge när det gäller människors hälsa och säkerhet, särskilt i arbetslivet.

EG-lagstiftningen om arbetstagarnas hälsa och säkerhet i arbetet innehåller inga specifika bestämmelser om alkohol. Rådets ramdirektiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet(1) ålägger arbetsgivaren att garantera arbetstagarnas hälsa och säkerhet när det gäller alla aspekter i arbetet.

Kommissionen har dock ingen information när det gäller de särskilda åtgärder som antagits av medlemsstaterna för att förebygga och informera om riskerna med alkohol på arbetsplatsen.

(1) EGT L 183, 29.6.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2607/00

från Concepció Ferrer (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Det afrikanska virtuella universitetet

Europeiska kommissionen har undertecknat ett avtal om samfinansiering av ett världsbanksprogram avsett för länderna i Afrika söder om Sahara för IT-utbildning inom ramen för högskoleutbildningen.

Enligt uppgift uppgår kommissionens bidrag till en miljon euro, vilket utgör 15 procent av projektets totalkostnad. Programmets pilotfas kommer att gälla 5000 studenter vid 23 universitet i 15 länder.

Kan kommissionen specificera vilka länder som har fått delta i programmet?

Anser inte kommissionen att det skulle vara nödvändigt att fastställa vilka delar av befolkningen som hittills har kunnat dra nytta av det virtuella universitetet?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(22 september 2000)

Gemenskapens stöd till det afrikanska virtuella universitetet (AVU) har till syfte att främja den akademiska utbildningen på alla afrikanska universitet, för lärare och studenter, genom en omfattande satsning på virtuell distansutbildning. Den är inte inriktad på särskilda länder utan på högskoleinstitutioner som har viljan och förmågan att delta.

Alltsedan starten 1997 har AVU inrättat 25 utbildningscentrer i 15 afrikanska länder (Etiopien, Ghana, Kenya, Namibia, Sydafrika, Tanzania, Uganda, Zimbabwe, Benin, Burundi, Burkina Faso, Mauretanien, Niger, Rwanda och Senegal). I början av 2000 hade över 2 500 timmar med utbildningsprogram sänts, 12 000 personer hade skrivit in sig på terminskurser och 2 500 anmält sig till seminarier för företagsledare, 1 000 persondatorer hade levererats till utbildningscentrerna som hade omkring 3 000 e-postanvändare och ett digitalt bibliotek med över 1 000 tidskrifter. AVU använder ett teknisk infrastruktur där satelliter och datateknik integreras.

Resultaten av de undersökningar som utförts bland studenterna stöder påståendet att distansutbildning via AVU når ut till bredare befolkningsgrupper och på lång sikt borde leda till en högre kunskapsnivå.

Gemenskapen har för avsikt att delta i framtida investeringar inom ramen för Världsbankens femåriga verksamhetsplan för AVU 20002005. Det bör röra sig om ett väsentligt bidrag för att ge AVU:s undervisningsform ett kvalitativt lyft med hänsyn till kultur och regionalt samarbete i Afrika.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2871/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Konkurrensbegränsningar vad gäller priset på bränsle som eventuellt har avtalats mellan spanska oljebolag

I maj månad under det tillfälle då bränslepriserna ökade särskilt mycket, offentliggjorde den kommissionsledamot som ansvarar för energifrågor att hon ansåg att det sammanträffande mellan priser som kunde observeras i Spanien var förvånansvärt, och tillade att man från kommissionens sida såg mycket allvarligt på detta, varvid hon föreföll mena att vi skulle kunna stå inför en kartellbildning mellan oljeföretagen, vilket strider mot gemenskapens konkurrenslagstiftning. Nu har det gått flera månader och när priserna på bränslen fortsätter att öka, har kommissionen fastslagit en ståndpunkt över denna eventuella konkurrensbegränsning från de spanska bränsledistribuerande företagens sida, särskilt vad avser hur Repsol, Cespa och BP, som omfattar 80 % av hela bränsleförsäljningen i Spanien, har agerat?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(20 oktober 2000)

Kommissionen underrättar härmed frågeställaren om att de spanska konkurrensmyndigheterna håller på att undersöka avtal och praxis inom sektorn för bränsledistribution som eventuellt strider mot gemenskapens och Spaniens konkurrensregler. När medlemsstaternas konkurrensmyndigheter tillämpar principerna i meddelandet från kommissionen om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter för handläggning av ärenden som omfattas av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (numera artiklarna 81 och 82)(1) handlägger de i regel ärenden där de presumerade konkurrensbegränsningarna huvudsakligen känns av inom deras territorium.

När det gäller höjningen av bränslepriserna i Spanien hänvisar kommissionen till sina svar på de skriftliga frågorna E-1881/00 (Gorka Knörr Borràs)(2) och E-2149/00 (María Sornosa Martínez m.fl.)(3).

Kommissionen försäkrar frågeställaren att den kommer att fortsätta att se till att gemenskapens konkurrens- och inremarknadslagstiftning tillämpas på ett korrekt sätt inom denna sektor.

(1) EGT C 313, 15.10.1997.

(2) EGT C 72 E, 6.3.2001, s. 140.

(3) EGT C 103 E, 3.4.2001, s. 74.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2866/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(14 september 2000)

Ämne: Det eventuella fiskeriavtalet med Brasilien

När den brasilianske vice ministern för utrikesförbindelser, Luis Felipe de Seixas, medverkade i det blandade utskottet EUBrasilien i Bryssel, gjorde han ett anförande som visade sitt lands vilja att förhandla om ett fiskeriavtal med Europeiska unionen, i vilket hela produktionscykeln skulle ingå. Galiciska fartyg fiskar redan i brasilianska vatten, på grund av svårigheterna att bibehålla sin verksamhet i andra vatten. Har kommissionen överläggningar med Brasilien i syfte att underteckna ett sådant avtal? Är den i alla händelser beredd att göra det?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 oktober 2000)

Vid det senaste mötet i Gemensamma kommittén EU/Brasilien i maj 2000 utbytte de bägge parterna ståndpunkter beträffande synen på utvecklingen av bilaterala förbindelser på fiskeriområdet. I detta sammanhang uttryckte gemenskapen och Brasilien sitt intresse för att utveckla ett bilateralt samarbete i sektorn och enades om nödvändigheten av att sammanträda på teknisk nivå för att finna och analysera möjliga samarbetssektorer.

Ett första tekniskt möte mellan gemenskapen och Brasilien på fiskeområdet skulle kunna äga rum nu i höst.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2305/00

från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen

(11 juli 2000)

Ämne: Programmet Leader+ och Ceuta

Skulle kommissionen kunna ange vilket belopp som beräknas avsättas ur programmet Leader+ för den spanska regionen Ceuta för kommande period?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(7 september 2000)

Den spanska staten har ännu inte lagt fram några förslag för kommissionen beträffande programmet Leader+ för Spanien.

Kommissionen kan i det här skedet ännu inte informera parlamentsledamoten om huruvida de spanska myndigheterna har för avsikt att lägga fram ett Leader+-program för regionen Ceuta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3760/00

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(4 december 2000)

Ämne: Reglering för indrivning av fordringar

I Italien regleras indrivningsverksamheten för närvarande i artikel 115 i den sammanfattande lagen om allmän säkerhet (T.U.L.P.S.) som antogs genom kungligt dekret nr 773 av den 18 juni 1931.

Genom ministeriellt cirkulär 559/C 22103.1205 av den 2 juli 1996 begränsade det italienska inrikesministeriet indrivningsföretagens verksamhet till den provins där de godkänts och där företagen har sitt huvudkontor.

Kan kommissionen ange om denna begränsning är förenlig med fördragen och gemenskapslagarna, där medlemsstaterna har förbundit sig att inte inskränka friheten att tillhandahålla tjänster, som faktiskt även innefattar indrivningsverksamhet för tredje personer?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Frederik Bolkestein

(22 december 2000)

Kommissionen har ingen kännedom om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter i frågan och avser att vidarebefordra dessa till ledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2622/00

från Ulpu Iivari (PSE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Tillsyn över hur EU:s livsmedelsbistånd fördelas

I Finland har det i offentligheten cirkulerat uppgifter om att det tillsammans med EU:s livsmedelsbistånd också delats ut livsmedel som kommit från andra källor och vilkas sista användningsdatum överskridits så att de varit otjänliga till människoföda. På det sättet har det spritt sig en uppfattning om att EU delar ut förskämda livsmedel till sina mindre bemedlade medborgare.

1. Förutsätts det i EU:s regler och föreskrifter för utdelning av livsmedelsbistånd att de som sköter om utdelningen inte skall dela ut livsmedel som kommit från andra källor och blivit för gamla?

2. Om så inte är fallet: vad tänker kommissionen vidta för åtgärder för att ändra på reglerna och föreskrifterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 oktober 2000)

Enligt gemenskapens bestämmelser(1) kan produkter från gemenskapen som finns i interventionslager eller som framställts av produkter från interventionslager delas ut som livsmedelsbistånd, vilket skulle kunna innebära att produkter som återtagits från interventionslager byts mot andra likvärdiga varor och sedan delas ut som livsmedelsbistånd till behövande. Kommissionen upprättar årsplaner som medlemsstaterna genomför. Medlemsstaterna utser vilka välgörenhetsorgan som skall dela ut livsmedlen till behövande.

Enligt reglerna krävs en tidsplan. De olika leden av en utdelningsaktion från återtag från interventionslager till utdelning till välgörenhetsorganisationer skall följa en viss tidsplan så att årsplanerna kan följas.

Enligt artiklarna 9 och 10 i kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 skall medlemsstaterna utföra en rad kontroller när det gäller dessa aktioner. Medlemsstaterna skall dessutom rapportera om utfallet av varje årsplan. Kommissionen följer även upp de erfarenheter från det praktiska genomförandet som meddelas av olika deltagare eller andra intresserade parter.

Enligt parlamentsledamotens fråga ingick de otjänliga produkterna inte i gemenskapens sändning. Det var fråga om produkter som delades ut samtidigt som gemenskapens livsmedelsbistånd av de välgörenhetsorganisationer som de finska myndigheterna utsett. Kommissionen har emellertid begärt uppgifter från de finska myndigheterna som ansvarar för planens genomförande i Finland. Myndigheterna måste dessutom lämna in en rapport om genomförandet av årsplanen.

(1) Rådets förordning (EEG) nr 3730/87 av den 10 december 1987 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen, EGT L 352, 15.12.1987, och Kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 av den 29 oktober 1992 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen, EGT L 313, 30.10.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3067/00

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(22 september 2000)

Ämne: Internationella bergsåret

Med hänsyn till att Förenta nationerna har förklarat år 2002 som Internationella bergsåret, att konventionen om skydd för Alperna håller på att genomföras och att det pågår diskussioner om en europeisk stadga för bergsregionerna, debatteras alltmer begreppet berg inom gemenskapen, inte minst då det i de nationella lagstiftningarna förekommer många olika kriterier för klassificering av dessa. De pågående diskussionerna visar inte bara att Europeiska unionen saknar ett eget begrepp om vad som är berg utan även att det inte förekommer någon specifik europeisk politik för bergsområden, vilken frånvaro inte kompenseras av möjligheterna för bergsområden att på olika sätt omfattas av gällande regionalpolitik och tillgängliga fonder, vilket klargörs i en nyligen utkommen publikation från kommissionen om bergen i Europa.

Kommer det att tas några initiativ inför Internationella bergsåret och anses det vara nödvändigt att utarbeta en särskild strategi för de europeiska bergsområdena med specifika åtgärder, även efter år 2006, vilka även skall ha till uppgift att avgöra vilka kännetecken som utmärker bergsområden och deras ekonomi?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 oktober 2000)

Kommissionen har föresatt sig att göra strukturfondernas insatser mer begripliga. Den vill här se till att man i bergsområden får bättre kunskap om vilka möjligheter som gemenskapspolitiken erbjuder. Detta är anledningen till att kommissionen nyligen gett ut en broschyr om strukturpolitiken och bergsområden.

I samband med Internationella bergsåret avser kommissionen att under år 2002 organisera en konferens om hur gemenskapens politik i bergsområden bäst skall tillämpas.

För programperioden 20002006 förekommer Alperna i del B transnationellt samarbete i gemenskapsinitiativet Interreg III. Detta initiativ gör det möjligt att finansiera samarbetsinsatser i hela den del av Alperna som ligger i EU och omfattar Österrike och en del av de tyska, franska och italienska regionerna.

Slutligen arbetar kommissionen för närvarande med den andra rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, som bör stimulera till debatt om framtidens sammanhållningspolitik inom ett utvidgat EU.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2550/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(28 juli 2000)

Ämne: Uppgifter om Kanarieöarnas geografiska läge, arbetslöshet och avstånd från Madrid

Kommissionens generalsekreterare ger på kommissionens webbplats om regionerna i det yttersta randområdet en allmän beskrivning av dessa regioner (franska utomeuropeiska departement, Kanarieöarna (Spanien) och de portugisiska ögrupperna Azorerna och Madeira), och redogör för statistiska uppgifter om de olika regionerna i det yttersta randområdet i EU. När det gäller Kanarieöarna lägger frågeställaren särskilt märke till att man nämner öarnas närhet till den marockanska kusten, men inte något om arbetslöshetsgraden eller avståndet från Kanarieöarnas städer till Madrid.

Tänker kommissionen ändra sina uppgifter om Kanarieöarnas exakta geografiska läge, arbetslöshetsgrad och avstånd från Madrid?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(13 oktober 2000)

I de nuvarande språkversionerna på franska, spanska, portugisiska och engelska på webbplatsen europa.eu.int ingår upplysningar om arbetslöshetsnivån och avståndet mellan Kanarieöarnas huvudstäder och Madrid. Vad gäller Kanarieöarnas lokalisering i Atlantiska oceanen är det riktigt att den text som används i den spanska versionen inte är korrekt. Hädanefter kommer följande text att användas Océano Atlántico (cerca de las costas de Marruecos), som bättre återger den franska texten Océan Atlantique (au large du Maroc) och texten i de övriga språkversionerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3356/00

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(27 oktober 2000)

Ämne: Förbud mot att använda tarmar av nötkreatur i Frankrike

Det har nyligen uppgivits att de franska myndigheterna inom ramen för skyddsåtgärder riktade mot galna ko-sjukan har beslutat att förbjuda användningen av tarmar av nötkreatur vid framställning av livsmedel. Detta får uppenbara konsekvenser för korvsektorn. Liknande åtgärder förefaller inte ha vidtagits i någon annan av unionens medlemsstater.

Kan kommissionen upplysa om de vetenskapliga skäl som ligger till grund för denna skyddsåtgärd och om konsekvenserna för import och export av sådana produkter till Frankrike?

Anser kommissionen inte att galna ko-sjukan och konsumentskyddet kräver likformiga åtgärder på europeisk eller rentav global nivå?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(24 november 2000)

De franska myndigheterna har nyligen beslutat att förbjuda användningen av tarmar från nötkreatur i alla åldrar i livsmedel eller foder. Tarmarna ska avlägsnas i slakteriet och förstöras som specificerat BSE-riskmaterial (bovin spongiform encefalopati).

De franska åtgärderna är strängare än gemenskapens lagstiftning på detta område. Enligt kommissionens beslut 2000/418/EG om användning av material som utgör en risk när det gäller transmissibel spongiform encefalopati(1) ska delar av tarmarna (ileum) hos nötkreatur över 12 månaders ålder avlägsnas och förstöras i alla medlemsstater. I Storbritannien och Portugal ska alla tarmar hos nötkreatur över 6 månaders ålder avlägsnas och förstöras.

De franska myndigheternas beslut grundade sig på ett yttrande från den franska byrån för säkra livsmedel (AFFSA) enligt vilket BSE-smitta kunde finnas i alla tarmar hos nötkreatur i alla åldrar. Yttrandet har skickats för utvärdering till Vetenskapliga styrkommittén. Denna kommitté ger råd till kommissionen i frågor som rör BSE.

Kommissionen har också bett medlemsstaterna att anmäla alla inhemska åtgärder som antagits när det gäller BSE. På grundval av en vetenskaplig utvärdering av dessa åtgärder kommer kommissionen att lägga fram förslag till medlemsstaterna i syfte att fastställa ett sammanhängande gemenskapsramverk.

Kommissionen strävar efter att harmonisera reglerna för säkra livsmedel inom gemenskapen och, så lång det är möjligt, även internationellt. Man måste dock ta hänsyn till skillnaderna inom olika geografiska områden när det gäller risken för BSE.

(1) EGT L 158, 30.6.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3400/00

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(7 november 2000)

Ämne: Cd-rom utgiven av EU-kommissionen

I den cd-rom som går under namnet Bonjour l'Europe. Le guide des jeunes sur l'Europe et l'Union européenne (Hej Europa! Vägvisare till Europa och EU för ungdomar) som har givits ut av EU-kommissionen (av generaldirektoratet för information, kommunikation, kultur och audiovisuella medier, publikationsenheten) och distribueras av Europeiska gemenskapernas officiella tidning, kan man konstatera en skillnad i hur man beskriver minoritetsspråken i medlemsländerna.

Det räcker med att gå till beskrivningen av Spanien och Italien och klicka på Om du vill veta mera och därefter på Lyssna på språket mldr för att lägga märke till skillnaden:

- Spanien: det officiella språket är kastilianska som ofta helt enkelt kallas förspanska. I vissa delar av landet är även katalanska, baskiska och galiciska officiella språk

- Italien: Vårt språk är italienska och Rom är huvudstad.

Varför upplyser inte denna cd-rom om den språkliga mångfalden i Italien, som till exempel att det talas franska i Aostadalen och tyska i Sydtyrolen?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(7 december 2000)

CD-romskivan Hej Europa! utgavs av kommissionen med målet att ge europeiska ungdomar information om sådana aspekter av unionen som kunde tänkas intressera dem. Presentationen av de olika medlemsstaterna ger allmän information så att användaren kan bekanta sig med de olika länder som är medlemmar i unionen.

Presentationen omfattar i första hand det eller de officiella språk som talas i varje medlemsstat och som i de flesta fall fastställs i grundlagen. Bestämmelser om de officiella språken i Spanien finns i artikel 3 i den spanska grundlagen, enligt vilken även de språk som talas i de autonoma regionerna är officiella språk. Det officiella språket i Italien är italienska.

För övrigt beskrivs den språkliga mångfalden i Italien på cd-romskivan under det avsnitt som handlar om befolkningen.