SKRIFTLIG FRÅGA E-0895/98 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Studie över sammanhållningsfondernas socioekonomiska effekter

I juni 1995 gavs London School of Economics i uppdrag att utarbeta en studie över sammanhållningsfondernas effekter (6/SG.H/1994 ¨Study of the socio-economic impact of Cohesion Fund projects¨). Denna studie färdigställdes och överlämnades till kommissionen i januari 1997.

1. Vilka grundläggande nya insikter förmedlar studien?

2. Vilket inflytande har resultaten av denna studie på den vidare utvärderingen av sammanhållningsfondens projekt?

3. I hur stor grad kommer studiens resultat till uttryck i den kommande programperioden?

4. Hur stora var honorarkostnaderna för studien?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (24 april 1998)

Undersökningen i fråga kom till på initiativ av kommissionen i syfte att uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond ((EGT L 130, 25.5.1994, s. 1. )). Där anges inte bara att enskilda projekt skall genomgå en systematisk bedömning innan de beviljas stöd, utan också att kommissionen varje år skall avge en rapport om de ekonomiska och sociala konsekvenserna av fondens verksamhet.

Det viktigaste målet för undersökningen var att ta fram nya metoder för att bedöma de socio*ekonomiska effekterna av de projekt som får stöd. Efter att en anbudsinfordran ägt rum gick uppdraget att utföra undersökningen till London school of economics & political science (LSE) i juli 1995. Kommissionen erhöll i december 1996 den reviderade och slutgiltiga undersökningsrapporten bestående av en litteraturöversikt, ett avsnitt om databaser och ett avsnitt om olika modeller. Rapporten godkändes officiellt i början av 1997. Den 12 juni 1997 presenterades rapporten för representanter för medlemsstaterna, Europaparlamentet, revisionsrätten, Europeiska investeringsbanken m.fl.

1. Ekonomerna på LSE har utvecklat tre skilda modeller för att kvantifiera effekterna teringar på transport- och miljöområdet: vektorautoregressiva modeller, allmänna jämviktsmodeller och modeller för att studera fördelningsdynamik. Dessa är nydanande på så vis att de tillämpar de senaste ekonometriska teknikerna och att de grundar sig på en ingående beskrivning av den regionala strukturen. Studien har bland annat gett följande resultat:

- Man har utifrån historiska utvecklingstendenser kunnat slå fast, att offentliga infrastrukturinvesteringar i sammanhållningsländerna har lett till en betydande ökning av de privata investeringarna, och därigenom av den regionala och nationella ekonomiska aktiviteten.

- Studien ger också belägg för att de projekt som fått stöd har skapat ett avsevärt antal nya arbetstillfällen, både i form av tillfälliga arbeten under uppbyggnadsfasen och mer permanenta arbeten då projektens verksamhet påbörjats.

- Genom modellerna kan man beräkna hur investeringar i transportinfrastrukturen påverkar inkomsterna på regional och nationell nivå. Denna påverkan beror på att transportkostnaderna sänks, vilket i sin tur leder till ökad regional konkurrenskraft, omlokalisering av industrier, och en rörligare arbetskraft.

- De beräknade inkomsteffekterna från olika simuleringar som gjorts i projektet har i många fall visat sig överträffa resultatet av mer traditionella metoder för utvärdering av projekt, t.ex. rena lönsamhetsberäkningar.

- Genom modellerna betonas investeringarnas viktiga ekonomiska bieffekter i det ekonomiska utbytet mellan olika regioner och mellan sammanhållningsländerna och resten av gemenskapen.

2. Resultaten från undersökningen håller fortfarande på att utvärderas, och några av modellerna är föremål för ytterligare förbättringar. De tillämpas dock redan på ett stort antal projekt som finansierats av sammanhållningsfonden. Det övergripande syftet är att på ett systematiskt sätt kunna utvärdera effekterna av de projekt som fått stöd genom att alla sammanhållningsländer använder sig av jämförbara metoder. Man räknar med att dessa resultat kommer att användas som ett komplement till andra metoder * till exempel lönsamhetsberäkningar * i efterhandsbedömningen av projekt som beviljats stöd och, framför allt, i efterhandsbedömningen av projektens effekter.

3. Resultaten från undersökningen är viktiga för bedömningen av strukturpolitikens allmänna effektivitet. Även om modellerna utvecklats speciellt för projekt som finansierats genom sammanhållningsfonden, kan de också användas för att utvärdera effekterna av liknande infrastrukturinvesteringar som fått stöd från strukturfonderna eller något annat av gemenskapens finansieringsinstrument.

4. Undersökningen kostade 674 404 ecu. Den slutrapport som blev resultatet av undersökningen har offentliggjorts. En kopia skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.