SKRIFTLIG FRÅGA P-0640/00

från Lissy Gröner (PSE) till kommissionen

(28 februari 2000)

Ämne: Tillträde till EU:s tolktjänst

1. Inom ramen för uttagningsprov KOM/LA/1051 för tillträde till kommissionens tolktjänst ställdes det, förutom de förutsättningar som återfanns i meddelandet om uttagningsprov, ytterligare ett krav som inte meddelades de sökande förrän de erhöll avslag på sina ansökningar, nämligen att högskolestudierna skulle omfatta minst åtta terminers normalstudietid. Hur förklarar kommissionen detta föga ansökarvänliga tillvägagångssätt?

2. Vilka förutsättningar i fråga om utbildning konkret examensbenämning och benämning på typen av högskola samt högskoleutbildningens minsta varaktighet uppfyllde de sökande från olika medlemsstater som fick delta i uttagningsprov KOM/LA/1051 och i närmast föregående uttagningsprov för tolkar?

3. I enlighet med punkt II.B.2 i meddelandet om allmänt uttagningsprov KOM/LA/1051 skall uttagningskommittén vid sitt beslut om urval ta hänsyn till skillnader i utbildningssystemen.

a) Grundar kommissionen denna bedömning på direktiv 89/48/EEG, inbegripet den minimistudietid för högskolestudier som nämns i detta direktiv?

b) Hur motiverar kommissionen att man eventuellt avvikit från att fullt ut tillämpa detta direktiv?

c) Hur rättfärdigar kommissionen, för det fall att man avvikit från direktivet, att de som utexaminerats från tyska yrkesinriktade högskolor (Fachhochschulen) missgynnas i förhållande till dem som utexaminerats från högskolor i andra medlemsstater, där de examina som enligt direktivet är jämbördiga inte innebär några högre krav än de som ställs vid de tyska yrkesinriktade högskolorna?

d) På vilket sätt har det, för det fall att ytterligare kriterier och regler tillämpas, säkerställts att ansökarna möter största möjliga öppenhet och rättssäkerhet?

4. Hur många personer som utexaminerats från tyska yrkesinriktade högskolor är anställda hos kommissionen i tjänstekategorierna A och LA (förutom de nationella experterna) utan att ha behövt visa upp några utbildningsbevis utöver sitt diplom från en yrkesinriktad högskola?

5. Hur många personer som utexaminerats från brittiska och irländska högskolor med bachelor-examen är anställda i tjänstekategorierna A och LA och har inte behövt visa upp några utbildningsbevis utöver denna bachelor-examen?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(7 april 2000)

Enligt punkt II.B.2 i meddelandet om uttagningsprov KOM/LA/1051(1) skall sökandena ha fullbordat en högskoleutbildning: Die Bewerber müssen ein abgeschlossenes Hochschulstudium nachweisen. Uttagningskommittén, som arbetar självständigt inom de gränser som fastställs i meddelandet om uttagningsprov, fattar alltid ett särskilt beslut om antagande för varje enskild sökande och tar därvid hänsyn till skillnader i utbildningssystem och principen om likabehandling av kandidaterna.

Vid iakttagandet av kravet att sökandena skall ha följt högskoleundervisning i minst fyra år handlade uttagningskommittén enligt de principer som tillämpas av kommissionen. Kommissionen kräver att sökandena till tjänstekategori A/LA skall ha en universitetsexamen som ger tillträde till doktorandstudier. När det gäller de tyska Fachhochschulen tar kommissionen hänsyn till de tyska lagbestämmelserna i Hochschulrahmengesetz (HRG) från 1976 (om universitet, lärarhögskolor, konsthögskolor och fackhögskolor, Universitäten, Pädagogische Hochschulen, Kunsthochschulen, Fachhochschulen). När det gäller definitionen av högskoleexamina (Hochschulabschluss) görs i denna lag ingen åtskillnad mellan de olika examensbevisen. Kommissionen ger följaktligen alla sökanden som har en tysk högskoleexamen efter minst fyra års (åtta terminers) studier rätt att delta i uttagningsprov för tjänstekategori A/LA. Kommissionen erkänner att det finns skillnader mellan utbildningssystemen i medlemsstaterna. I vissa fall är normalstudietiden för att få tillträde till doktorandsstudier kortare än fyra år och därför godtar kommissionen också dessa särskilda examensbevis.

Såsom redan nämndes är kommissionen medveten om att kravet på ett högskoleexamensbevis (Nachweis eines abgeschlossenen Hochschulstudiums) enligt tysk lag huvudsakligen öppnar uttagningsprovet för personer som utexaminerats från en högskola och en yrkesinriktad högskola (Hochschul- und Fachhochschulabsolventen), vilket innebär att de tyska sökandena till uttagningsprov KOM/LA/1051 inte var medvetna om att det ställdes ytterligare krav. Kommissionen beklagar detta förbiseende i informationsgivningen och kommer att klargöra i framtida meddelanden om uttagningsprov vilka krav som ytterligare måste uppfyllas i varje medlemsstat. När det gäller tyska sökanden till uttagningsprov för tjänstekategori A/LA kommer följaktligen enbart ansökningar att godkännas från sökanden som kan förelägga ett högskoleexamensbevis som omfattar minst åtta terminers normalstudietid (Fachhochschulabschluß von 8 Semestern).

1. Villkoren i meddelandet om uttagningsprov har som redan nämnts tillämpats lika på alla sökande till uttagningsprovet KOM/LA/1051. Uttagningskommittéerna för de tidigare tolktjänstproven, som ägde rum på de elva språken, har fattat liknande beslut vid antagandet av sökande och därvid tagit hänsyn till skillnader i utbildningssystemen i medlemsstaterna. Kommissionen vill dock påpeka att varje uttagningsprov hanteras självständigt.

2. Direktiv 89/48/EEG (om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(2)) syftar till att erkänna examensbevis över högre utbildning som omfattar minst tre års studier och hänför sig till utövandet av reglerad yrkesmässig verksamhet i en av medlemsstaterna.

Direktivet har dock inte till syfte att erkänna akademiska titlar, vilka fortsätter att omfattas av medlemsstaternas behörighetsområde. Kommissionen anser att direktiv 89/48/EEG inte är tillämpligt på uttagningsprov som organiseras av Europeiska institutioner. För att avgöra om ett examensbevis kan godtas för tillträde till en offentlig tjänst hos kommissionen måste kommissionen själv utgå från den befintliga lagstiftningen i varje enskild medlemsstat.

4. När det gäller personer som utexaminerats från tyska yrkesinriktade högskolor (Fachhochschulen) och som parlamentsledamoten hänvisar till i sin fråga, bör påpekas att deras examensbevis inte ger dem tillträde till en karriär i den Höherer Dienst i Tyskland, (som kan jämföras med tjänstekategori A/LA), utan i den Gehobener Dienst som är jämförbar med kommissionens tjänstekategori B. Genom att godta ansökningar till A/LA-uttagningsprov från sökande som utexaminerats från en högskola efter fyra års normalstudietid har kommissionen handlat i dessa kandidaters intresse, i syfte att ta hänsyn till skillnader i utbildningssystemen mellan medlemsstaterna.

3. och 5. Eftersom det för närvarande inte finns några centraliserade uppgifter är det inte möjligt att snabbt skaffa fram den begärda informationen. Som ett inslag i den interna reformprocessen kommer i framtiden en databas att upprättas med uppgifter om kommissionspersonalens akademiska och yrkesmässiga kvalifikationer.

(1) EGT C 312, 14.10.1997.

(2) EGT L 19, 24.1.1989.