ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3683/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Transport av hästar från Bulgarien till EU

Känner kommissionen till den pågående handeln med hästar från Bulgarien, som transporteras genom Grekland och Italien för slakt?

Vidtar kommissionen någon åtgärd för att stoppa denna handel eller säkerställer den åtminstone att transporterna sker i enlighet med de accepterade riktlinjerna, särskilt i samband med Bulgariens ansökan om medlemskap i EU?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (18 december 1997)

Kommissionen är medveten om att handeln med hästar för slakt är stor mellan Östeuropa och Italien. En liten del av dessa djur kommer från Bulgarien och transporteras via Grekland med färja till södra Italien.

Rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport och om ändring av direktiv 90/425/EEG och 91/496/EEG ((EGT L 340, 11.12.1991. )) innehåller ett krav på att de som transporterar djur till gemenskapen måste förbinda sig att följa kraven i det direktivet och vidta de åtgärder som är nödvändiga för följa dem.

Det har emellertid visat sig vara svårt att genomföra denna del av direktivet, eftersom gemenskapslagstiftningen inte tillämpas direkt i tredje land.

Kommissionen har vid ett flertal tillfällen ingripit i de italienska myndigheternas verksamhet för att säkerställa att kraven i direktivet respekteras vad gäller hästar som kommer till Italien från Östeuropa. Vid en granskning som nyligen genomfördes märktes en viss förbättring.

Enligt europaavtalen förband sig de associerade europeiska länderna (däribland Bulgarien) att tillnärma sin lagstiftning till gemenskapens och att överta den veterinära gemenskapslagstiftning där bestämmelser om djurs välbefinnande ingår.

Kommissionen håller med om att det bästa sättet att säkerställa goda villkor för boskap vid transport, när det gäller de östeuropeiska ansökarländerna, är att se till att gemenskapslagstiftningen på detta område följs på ett tidigt stadium.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3376/97 från Richard Howitt (PSE) till rådet (23 oktober 1997)

Ämne: Affärskodex för europeiska företag som verkar i tredje länder

I december 1996 antog Europaparlamentet resolution A4-0400/96 ((EGT C 20, 20.1.1997, s. 161. )) om de mänskliga rättigheterna i världen 1995/1996 och unionens politik beträffande mänskliga rättigheter.

I punkt 19 uppmanas rådet att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till affärskodex för europeiska företag som verkar i tredje länder som ålägger företagen att respektera de mänskliga rättigheterna i alla dess former (medborgerliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga rättigheter), som också bör innehålla mekanismer för kontroll och sanktioner som grundar sig på OECD:s nuvarande förslag.

När kan Europaparlamentet vänta sig ett förslag från rådet?

Svar (19 januari 1998)

Den ärade parlamentsledamoten erinras om att det inte finns någon bestämmelse i fördragen där det föreskrivs att rådet skall lägga fram för Europaparlamentet ett förslag till affärskodex där det ställs krav på europeiska företag som verkar i tredje land.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3495/97 från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen (10 november 1997)

Ämne: Stöld av Cyperns arkeologiska och religiösa skatter

I München upptäcktes i slutet av oktober en samling mycket värdefulla religiösa och arkeologiska konstskatter, stöldgods från kyrkor och kloster i den ockuperade delen av Cypern. Det rör sig om över 40 ikoner, mosaiker och väggmålningar från tidig bysantinsk tid som Alytin Dikman, turkisk stöldgodshandlare i antikviteter, försökte sälja. Myndigheterna på Cypern har nu begärt Dikmans utlämning. Eftersom det inte är första gången som arkeologiska och religiösa skatter stjäls från Cypern vill jag fråga kommissionen om följande: Har kommissionen för avsikt att visa ett mera seriöst intresse för det här försöket att på kriminell väg förstöra och bedriva handel med minnesmärken och värdeföremål som är av stor betydelse för vårt europeiska kulturarv? Om svaret är jakande - vilka konkreta åtgärder kan och ämnar kommissionen i så fall vidta?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (22 december 1997)

Kommissionen hänvisar till sitt svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga nr E-3079/96 ((EGT C 105, 3.4.1997. )) och till sitt svar på Alexandros Alavanos skriftliga fråga nr P-3094/96 ((EGT C 83, 14.3.1997. )). Det finns för tillfället inga nya uppgifter att tillägga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3262/97 från Peter Skinner (PSE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Förbättringar av gränsöverskridande kunskap om bränder

Bränder får förödande konsekvenser inom hela Europeiska gemenskapen och gör inte halt vid några nationsgränser. Handlingsprogrammet inom området räddningstjänst, som föreslagits av GD XI, erbjuder en praktisk möjlighet att hjälpa experterna att utveckla bättre strategier.

Handlingsprogrammet har ingen budget för år 1997. Skulle kommissionen vilja bekräfta att man kommer att föreslå medel till en fortsatt budgetering och att man ämnar göra omedelbara och fortlöpande ansträngningar i syfte att få dessa medel antagna och godkända?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (20 november 1997)

Förslaget till rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder för främjande av civilskyddet ((EGT C 202, 12.7.1996. )) diskuteras fortfarande i rådet. Om detta program snart antas är det budgetmyndigheten som skall bevilja anslag till denna gemenskapsverksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3147/97 från Kirsten Jensen (PSE) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Transportavtalen mellan EU och Schweiz

Under de senaste åren har man arbetat på ett transportavtal mellan EU och Schweiz gällande transitgods. EU har tagit avstånd från den avgift som Schweiz vill ta ut för genomfart.

Mot bakgrund av att just sådana avgiftsformer förordas i grönboken ¨För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn¨, undrar jag varför kommissionen inte stöder Schweiz i denna fråga?

Svar avgivet av Neil Kinnock på kommissionens vägnar (18 november 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-3073/97 från Karin Riis Jorgensen ((EGT C 117, 16.4.1998, s. 147. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3568/97 från Frédéric Striby (I-EDN) till kommissionen (13 november 1997)

Ämne: Kronisk kopparförgiftning hos lamm

Det finns tydligen skillnader när det gäller vid vilken kopparhalt, uttryckt i ppm, man anser att får drabbats av kopparförgiftning i Europeiska unionens olika medlemsstater.

Detta påverkar bland annat den ekonomiska ersättningen för döda får.

Känner kommissionen till vilka kopparhalter som de olika medlemsstaterna sätter som gräns för kronisk kopparförgiftning hos får? Kopparhalt i levern? I njurarna? I blodet?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3568/97 och E-3569/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (17 december 1997)

Kommissionen har inte tillräckliga upplysningar för att kunna undersöka ärendet och kan därför inte besvara frågan för tillfället. Den skulle vilja uppmana ledamoten att inkomma med flera detaljer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3330/97 från Christoph Konrad (PPE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Italiens kränkning av gemenskapsrätten

1. Innebär det en kränkning av gemenskapsrätten att en EU-medborgare (oavsett nationalitet) måste kunna uppvisa ett intyg om bosättning i Italien för att få lov att inregistrera ett motorfordon i detta land?

2. Innebär de italienska bestämmelserna som föreskriver att en medborgare i detta land som är bosatt i utlandet men samtidigt driver ett företag i Italien, utan att kunna uppvisa ett intyg om bosättning i Italien inte har rätt att inregistrera ett motorfordon i detta land, en kränkning av gemenskapsrätten?

Svar avgivet av Mario Monti på kommissionens vägnar (8 december 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2945/97 från Cristiana Muscardini ((EGT C 117, 16.4.1998, s. 108. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3059/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: Tjänster i allmänhetens intresse i Europa

Denna fråga gäller kommissionens meddelande om tjänster i allmänhetens intresse i Europa (KOM(96) 443 slutlig). Är den distinktion mellan ¨tjänster i allmänhetens intresse¨ och ¨samhällsomfattande tjänster¨ som kommissionen gör i meddelandet lämplig, med tanke på att de definitioner som ges skapar förvirring?

Begreppet ¨samhällsomfattande tjänster¨ innebär ett kvalitetsbegrepp som även bör gälla för andra sektorer än dem som kommissionen nämner.

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (25 november 1997)

Begreppet tjänster i allmänhetens intresse, som kommissionen definierade i sitt meddelande av den 11 september 1996 ((KOM(96) 443. )), följer av kommissionens övergripande syn på frågan. Kommissionen anser att dessa tjänster, ekonomiska eller ej, är en nyckelfaktor i den europeiska samhällsmodellen och bidrar till ekonomisk dynamik, solidaritet och samhällsansvar.

Begreppet samhällsomfattande tjänster används i gemenskapslagstiftningen i fråga om post- och telekommunikationer. Det är ett uttryck för begreppet tjänster i allmänhetens intresse inom dessa båda sektorer. Uttrycket ¨samhällsomfattande tjänster¨ hör samman med att tjänsten skall vara tillgänglig för alla, oavsett var man bor.

Kommissionen delar ledamotens uppfattning att kvalitetsbegreppet inte endast bör gälla i samband med samhällsomfattande tjänster. I meddelandet av den 11 september 1996 framhålls hur viktigt det är med tjänster i allmänhetens intresse av god kvalitet för att den europeiska samhällsmodellen skall kunna utvecklas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3004/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (1 oktober 1997)

Ämne: Leverans av bussar till det statliga regiontrafikföretaget CO.TRA.L i Lazio

I dagarna har regionen Lazio, Roms provins och Roms kommun varit föremål för undersökningar av vissa kommunfullmäktige rörande de 255 bussar som det statliga regiontrafikföretaget CO.TRA.L har köpt in från FIAT IVECO.

Problemet består i att leveranspriset för varje buss verkar vara 100 miljoner lire högre än marknadspriset och det pris som sattes vid en liknande leverans av 13 motorfordon till karabinjärernas generalkommando.

Skillnaderna i pris vid leveranserna har lett till att tillvägagångssättet vid och kriterierna för anbudsförfarandet har ifrågasatts.

Kan kommissionen mot bakgrund av detta svara på

- om hela anbudsförfarandet har genomförts på ett sådant sätt att gemenskapsbestämmelserna på området anbudsförfaranden för leverans har respekterats beträffande annonsering, insyn och formella regler för förfarandet,

- vad kommissionen anser om den tydliga skillnaden mellan marknadspriset och det pris som sattes för den leverans som CO.TRA.L tilldelade anbudet vid detta anbudsförfarande,

- om kommissionen kan avge ett detaljerat utlåtande i denna fråga?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (18 november 1997)

Kommissionen har inte fått några klagomål beträffande CO.TRA.L:s upphandling av bussar. Parlamentsledamoten uppmanas att till kommissionen sända in de uppgifter hon har till sitt förfogande, som visar att det kan vara fråga om en överträdelse mot gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling.

En eventuell skillnad mellan marknadspriset och det pris som betalats i det aktuella ärendet behöver inte i sig utgöra någon överträdelse mot gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling.

Därmed konstaterar kommissionen att den i detta skede inte har anledning att ta ställning till ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3110/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (13 oktober 1997)

Ämne: Europeiska bestämmelser för motorcyklister

Den italienska pressen uppmärksammade nyligen ett antal nya gemenskapsbestämmelser om motorcyklister och deras utrustning. Detta har lett till att de italienska motorcyklistföreningarna protesterat mot att de nya bestämmelserna är missgynnande för användarna av tvåhjuliga fordon och att de grundas på ofta diskutabla bedömningar av säkerhetskraven.

Kommissionen anmodas att besvara följande frågor:

1. Kan den fastställa typen av och de framtida förfarandena i samband med de åtgärder som kommissionär Kinnock föreslagit för motorcyklister?

2. Kan den ta ställning till om man snarare bör sporra än missgynna användningen av tvåhjuliga fordon, inte minst eftersom dessa har visat sig utgöra ett av de få element som skapar gynnsammare förutsättningar beträffande trafikstockningar och förorening i storstadsområden?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (17 november 1997)

1. Det framgår inte klart av ledamotens fråga vilken lagstiftning hon syftar på. Det kan emellertid sägas att kommissionen vägleds av behovet av att främja säkerheten och skydda konsumenter när den utarbetar lagstiftning om transportfrågor. Viktigt är också skyddet av miljön och behovet att avlägsna snedvridning av konkurrensen. Det finns särskild lagstiftning som täcker konstruktionen av motorcyklar med hänsyn till standarderna för typgodkännande.

2. Kommissionens grönbok ¨Ett trafiknät för alla - Att förverkliga kollektivtrafikens möjligheter i Europa¨ ((KOM(95) 601. )) visar på de fördelar dessa tvåhjuliga fordon har i stadstrafiken och framför allt på hur de effektivt utnyttjar plats och bränsle.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3066/97 från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: Märkning av livsmedel

Denna fråga gäller förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 79/112/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel (KOM(97) 20 slutlig - 97/0027 COD) ((EGT C 106, 4.4.1997, s. 5. )).

Kommissionens förslag är välkommet, men tänker kommissionen inte utvärdera om det vore lämpligare att de särskilda bestämmelserna för märkning av alkoholhaltiga drycker fastställs av den ständig livsmedelskommittén i stället för av kommittéerna för den gemensamma marknadsorganisationen?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (11 november 1997)

De gemenskapsregler som tillämpas för viner, mousserande viner, likörviner, pärlande viner, aromatiserade viner och spritdrycker innehåller redan bestämmelser om märkning av dessa drycker. Kommissionen anser därför att det är logiskt att de detaljerade kraven för märkning av dessa dryckers ingredienser fastställs inom ramen för dessa bestämmelser och i enlighet med de förfaranden som är tillämpliga. Detta val motiveras även av det faktum att experterna som ingår i de kommittéer som föreskrivs i dessa bestämmelser har en djupgående kunskap om dessa dryckers specifika karaktär.

Ständiga livsmedelskommitténs förfarande som inrättades genom rådets beslut 69/414/EEG av den 13 november 1969 ((EGT L 291, 19.11.1969. )) har behållits för de drycker, t.ex. öl eller cider, som inte omfattas av en områdesvis lagstiftning på gemenskapsnivå.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2497/97 från John Iversen (PSE) till kommissionen (11 juli 1997)

Ämne: Stabexsystemet

Kommer kommissionen ta initiativ för att de länder som tar emot pengar från Stabexsystemet skall komma bort från sin ensidiga odling av enstaka produkter som håller dem kvar i en monokultur?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Målet med Stabex-instrumentet är att säkerställa stabila exportinkomster för vissa länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) vilka är helt eller delvis beroende av export av en viss produkt, i syfte att stödja dessa länders utvecklingssträvanden. Diversifiering förutses eftersom det i artikel 186.2 i fjärde Lomékonventionen fastställs att överföringar av medel från Stabex skall göras inom ramen för ömsesidiga förpliktelser som skall överenskommas mellan de berörda AVS-staterna och kommissionen, antingen till de sektorer som har uppvisat förlust av exportinkomster eller där så är lämpligt för att åstadkomma diversifiering till andra lämpliga produktionssektorer, i princip på jordbruksområdet.

Det är inom ramen för diskussionerna om de ömsesidiga förpliktelserna som det undersöks i vilken utsträckning åtgärder för att diversifiera exporten av råvaror och för att stödja omvandlingsprocessen i producentländerna är lämpliga och ligger i linje med landets makro-ekonomiska ram. Om så visar sig vara fallet kommer dessa åtgärder att integreras inom den ram för ömsesidiga förpliktelser som håller på att utarbetas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3414/97 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (28 oktober 1997)

Ämne: Världshandel och djurskydd

Kommissionen har vid flera tillfällen hävdat att en skiljedom från Världshandelsorganisationen WTO inte skulle medföra något klargörande till förmån för de europeiska bestämmelserna om djurskydd. Utslaget i fråga om hormoner verkar bekräfta denna bedömning.

1. Hur kommer fortsättningen att se ut om detta utslag kommer att bestå? På vilket sätt kan man undvika att djurskyddsbestämmelserna inom EU nu en efter en sätts ur spel?

2. Finns det större utsikter till framgång i andra fall, eller måste det nu konsekvent satsas på nya förhandlingar, nya tolkningar eller rentav ändringar i WTO:s bestämmelser?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 och E-3418/97 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (24 november 1997)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2569/94 från Christine Oddy ((EGT C 145, 12.6.1995. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-3615/97 från Eva Kjer Hansen (ELDR) till kommissionen (6 november 1997)

Ämne: Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

Vilka konkreta initiativ tänker kommissionen ta med tanke på ändringen av artikel 209a i Amsterdamfördraget?

Kommer kommissionen att återuppta behandlingen av konventionen om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (som ingen av medlemsstaterna ännu har ratificerat) med tanke på att delar av denna kan antas med hjälp av den nya artikel 209a?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (8 december 1997)

Kommissionen välkomnar de ändringar i artikel 209a i EG-fördraget som Amsterdamfördraget innebär. Denna artikel kommer att föras in i EG-fördraget som artikel 280. Den kommer att utgöra rättslig grund för förslag om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och ge parlamentet en mer aktiv roll (medbeslutandeförfarandet).

Fördraget skall nu ratificeras av medlemsstaterna. För närvarande undersöker kommissionen vilka möjligheter den nya artikeln 280 kan ge, men det är ännu för tidigt att fatta beslut om konkreta initiativ.

Kommissionen är medveten om att ingen medlemsstat ännu ratificerat konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, vilket angavs i svaret på Helena Torres Marques ((EGT C 117, 16.4.1998, s. 177. )) skriftliga fråga E-3349/97. Den 28 april 1997 satte rådet (rättsliga och inrikes frågor) mitten av 1998 som mål för ratifikationen, vilket Europeiska rådet sedan godkände vid mötet i Amsterdam. Kommissionen anser att ratifikation bör ske snarast och fortsätter följa utvecklingen i medlemsstaterna uppmärksamt. När konventionen om kamp mot korruption samt de båda protokollen till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen antagits kommer medlemsstaterna att kunna ratificera alla bestämmelser som har artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen som grund samtidigt, om man inte föredrar att ratificera de olika bestämmelserna var för sig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3244/97 från Alfonso Novo Belenguer (ARE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Radioaktiva utsläpp

Vid anläggningarna för upparbetning av plutonium i La Hague i Frankrike och i Sellafield i Storbritannien har man påvisat radioaktiva utsläpp i havet.

Man har beräknat att ca 200 000 kubikmeter plutonium per år släpps ut i havet. Plutonium är ett mycket farligt radioaktivt ämne med en halveringstid på 250 000 år.

Läget är så alarmerande att till och med den franska regeringen i juni i år beslutade att förbjuda bad och fiske i närheten av anläggningen, med hänsyn till riskerna för folkhälsan.

Känner kommissionen till utsläppen av plutonium från anläggningarna i La Hague och Sellafield?

Har kommissionen genomfört någon noggrann undersökning för att ta ställning till huruvida utsläppen är lagliga och för att bedöma konsekvenserna för miljön?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (19 november 1997)

Både Frankrike och Förenade Kungariket har åtagit sig att respektera förbudet mot dumpning till sjöss av radioaktiva ämnen, så som det formulerats i 1992 års Oslo-Paris-konvention (OSPAR) om skydd av havsmiljön i nordöstra Atlanten, som håller på att ersätta de båda tidigare konventionerna, Pariskonventionen resp. Oslokonventionen. Förbudet berör dock endast dumpning av avfall till sjöss och berör inte utsläpp av flytande avfall av låg nivå från anläggningar på land. För sådana utsläpp krävs stränga tillstånd som utfärdas av de nationella myndigheterna.

I juli 1996 kontrollerade kommissionen de installationer för miljöövervakning som inrättats i och omkring La Hague, i enlighet med bestämmelserna i artikel 35 i Euratomfördraget. Därvid drogs slutsatsen att befintliga installationer var adekvata för att mäta radioaktivitetsnivån i omgivningen.

Beträffande förbud för obehöriga att beträda området kring La Hague-anläggningen så har ett sådant förbud mot offentlig tillgång till området runt rörledningens mynning och till en korridor längs med rörledningen, enligt vad kommissionen känner till, varit i kraft i många år. Tidigare under året upphävdes detta förbud tillfälligt, medan den franska regeringen lät genomföra undersökningar av radioaktivitetsnivåerna kring upparbetningsanläggningen vid La Hague. I rapporten om dessa undersökningar dras slutsatsen att nivån av de radioaktiva utsläppen håller sig inom de gränser som fastställts av de nationella myndigheterna. Dessutom bekräftas att radioaktivitetsnivån i omgivningen lett till strålningsdoser för de mest utsatta personerna som håller sig långt under de gränsvärden som anges i gemenskapens grundläggande säkerhetsnormer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3350/97 från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Finansiering av projekt för skogsvård

Europeiska kommissionen har beviljat ett belopp på 13,4 miljoner ecu för projekt som syftar till att skydda skogen mot luftföroreningar och bränder.

Skulle kommissionen kunna informera mig om vilka projekt som gäller Portugal och vilka summor som anslagits till vart och ett av dem?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (7 november 1997)

Kommissionen har beviljat stöd på 64 892 ecu till fyra projekt som presenterats av Portugal med stöd av förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar ((EGT L 326, 21.11.1986. )).

Inom ramen för förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder ((EGT L 217, 31.7.1992. )) har kommissionen beviljat stöd på 2 482 888 ecu till 23 portugisiska projekt.

Den förteckning över projekt om skogsskydd som godkändes 1997 med stöd av dessa båda förordningar skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2984/97 från Patricia McKenna (V) till rådet (30 september 1997)

Ämne: Statoils verksamhet i vattnen utanför Östtimor

Statoil, det statsägda norska oljebolaget genomför för närvarande prospekteringsarbeten i vattnen utanför det av Indonesien ockuperade Östtimor.

Norges energiminister, Ranveig Froeiland, tillkännagav nyligen att inga åtgärder skulle vidtas mot företaget trots de upprepade övergreppen mot mänskliga rättigheter i Östtimor samt det faktum att varken Norge eller FN har godkänt ett ramförslag om oljeprospektering i området.

Givet rådets gemensamma ståndpunkt om Östtimor och dess ansträngningar att få slut på övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i området, kommer man att av de norska myndigheterna och Statoil begära att oljeprospekteringen där skall upphöra?

Svar (15 januari 1998)

Denna fråga gäller den suveräna beslutsprocessen i ett tredje land, som inte är medlem i Europeiska unionen. Frågan kan följaktligen inte falla inom Europeiska unionens behörighetsområde.