SKRIFTLIG FRÅGA E-1276/00

från Jan Andersson (PSE) till kommissionen

(19 april 2000)

Ämne: Kommissionens planer beträffande främjande av avtal för livslångt lärande

Europaparlamentet har vid ett antal tillfällen uttalat behovet av att kommissionen medverkar till att stimulera avtal om livslångt lärande mellan parterna på den europeiska arbetsmarknaden. I rådets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon framhålls: Livslångt lärande skall i högre grad prioriteras som ett grundläggande inslag i den europeiska sociala modellen, bland annat genom att avtal mellan arbetsmarknadens parter om innovation och livslångt lärande uppmuntras mldr (se slutsats 29). Kommissionens insatser för att främja avtal mellan parterna skulle kunna bestå i att man presenterar en inriktning på lagstiftningsinitiativ som kommissionen ämnar vidta för att främja det livslånga lärandet.

Kan kommissionen redogöra för vilka initiativ man tagit samt avser ta för att främja avtal mellan parterna på den europeiska arbetsmarknaden vad avser det livslånga lärandet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(23 juni 2000)

I rådets beslut 2000/228/EG av den 13 mars 2000 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för år 2000(1) ges de allmänna riktlinjerna för främjandet av livslångt lärande mot bakgrund av målen för sysselsättningsstrategin, särskilt riktlinjerna 5 och 6 om förbättring av anställbarheten och riktlinje 15 om modernisering av arbetsorganisationen. Genomförandet av riktlinjerna övervakas i samband med Luxemburgsprocessen och en utvärdering görs i kommissionens och rådets gemensamma sysselsättningsrapport.

I samband med detta uppmanas arbetsmarknadens parter att sluta avtal för att främja livslångt lärande, medan medlemsstaterna har ansvaret för att fastställa rättsliga och institutionellla villkor för att underlätta sådan verksamhet inom ramen för partnerskap. I sysselsättningsriktlinjerna för 2001 kommer det livslånga lärandet att få ökad tyngd och man kommer att ytterligare uppmuntra till avtal mellan arbetsmarknadens parter.

Det är i detta sammanhang värt att notera att arbetsmarknadens parter på europeisk och branschövergripande nivå har utökat sin verksamhet när det gäller livslångt lärande och modernisering av arbetsorganisationen. Den europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Conseil européen des entreprises publiques (CEEP) och Union of industrial and employers' confederations of Europe/European union of crafts and small and medium-sized enterprises (UNICE/UAPME) håller på att bilda en arbetsgrupp för att främja tillträde till livslångt lärande och kompetensutveckling, och utarbetar en rapport om god praxis inom områdena anpassbarhet och arbetsorganisation. Ramöverenskommelserna om deltidsarbete (1997) och visstidsavtal (1999) omfattar också bestämmelser om hur man skall förbättra tillgången till utbildning.

På branschnivå var det många branscher som samverkade kring ett gemensamt bidrag till Europeiska rådets möte i Lissabon för att understryka behovet av utbildning och kompetensutveckling. Initiativ för att främja livslångt lärande håller på att utarbetas inom flera sektorer, som till exempel seminarier kring utbildning och kvalifikationkrav, färdigheter på olika områden, europeisk certifiering av kunskaper och tillgång till utbildning inom informations- och kommunikationsteknik.

Kommissionen förbereder dessutom ett meddelande om Livslångt lärande for aktivt medborgarskap i ett kunskapens Europa i vilket man skall föreslå konkreta insatser på vissa nyckelområden, inklusive främjandet av partnerskap som ett sätt att investera i mänskliga resurser, samt en flexibel arbetsorganisation.

Kommissionen förbereder också ett nytt socialpolitiskt handlingsprogram, där initiativ för att främja livslångt lärande och modernisering av arbetsorganisationen kommer att ingå.

(1) EGT L 72, 21.3.2000.