SKRIFTLIG FRÅGA E-3893/02

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(14 januari 2003)

Ämne: Att skapa aktiv öppenhet i fråga om de ståndpunkter som intagits i EU:s namn vid den transatlantiska affärsdialogen (TABD) och i dialogens konsekvenser för EU:s politik

1. Har kommissionen kommit att tänka på att allmänheten de senaste åren fått ett allt större intresse av hur världsmarknaden och handelsavtalen utvecklats? Detta gäller framför allt för dem

som oroar sig över hur framtiden skall gestalta sig i fråga om demokrati, miljövård och inkomstfördelning i global skala, liksom också i fråga om tryggheten för dem som allra mest är beroende av förmåner som utbetalas av den offentliga sektorn.

2. Vad har kommissionen hittills gjort för att tillgodose det nya behov av information som detta ökade intresse fört med sig hos andra än de som av tradition haft intressen på handelns område? Har kommissionen föresatt sig att bredda utbudet av information?

3. Vilken roll har den transatlantiska affärsdialogen (Transatlantic Business Dialogue, TABD), som är en informell process där europeiska och amerikanska företag och kommersiella sammanslutningar framlägger rekommendationer till en gemensam handelspolitik för EU och Förenta staterna, hittills spelat för beslutsfattandet inom EU, förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna och EU:s position vid förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen?

4. Vem har ansvaret för öppenheten i fråga om de rekommendationer som utfärdats samt de förberedande aktstyckena med kommissionens ställningstaganden och dess svar på frågor och idéer från företagare och deras organisationer? Är artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1049/2001(1) tillämplig här och vilka undantag i fråga om öppenhet gäller då?

5. Varför anser kommissionen i sin reaktion på ombudsmannens rekommendationer i mål nr 1128/2001/IJH att öppenhet i fråga om kommissionens arbete vid bilaterala förhandlingar med Förenta staterna eller förhandlingar i global skala innebär en begränsning av kommissionens handlingsfrihet, i stället för ett instrument för mobilisering av engagemang och stöd från allmänna opinionen i Europa?

6. Anser kommissionen att dagens mått av öppenhet och insyn stämmer överens med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna? Om så är fallet: varför då?

7. Är kommissionen beredd att öka den aktiva öppenheten i fråga om de ståndpunkter kommissionen intar i samband med TABD genom göra både dem och protokollen från sammankomsterna mellan kommissionen och TABD tillgängliga på webbplatsen för generaldirektoratet för handel, så att personer som har intresse för eller berörs av dessa frågor i fortsättningen inte kommer att vara hänvisade endast till material som distribueras via TABD:s webbplats, om det överhuvud taget ges ut?

(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

Svar avgivet av Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(17 februari 2003)

1. Globaliseringsbegreppet och vidgandet av handelspolitikens verksamhetsfält har förvisso ökat intresset för dessa utöver kretsen av de traditionellt insatta. Genom sin inverkan på globaliseringen råkar handelspolitiken ut för oron inom den allmänna opinionen för vad som händer med den offentliga sektorn, miljön, sociala klausuler vid handel, livsmedelskvalitet och kulturell mångfald. Kommissionen är medveten om unionens ansvar som den främsta handelsmakten i världen gentemot sina medborgare och sina handelspartner. Därför var ett av unionens mål vid Världshandelsorganisationens ministerkonferens i Doha den 914 november 2001 att utöka dagordningen med en ny förhandlingsomgång där dessa nya synsätt ingick och låta mångsidighet och rätt få ökat utrymme i de internationella handelsförbindelserna.

2. Interinstitutionella gruppen för information (IGI) där parlamentet är medlem antog på kommissionens förslag den 24 september 2002 en kommunikationsstrategi för 2003, där den fjärde prioriteringen handlar om Europeiska unionens roll i världen med följande mål för meddelandet:

(i) att främja en mer välavvägd syn på globaliseringen genom att framhålla förmåner/möjligheter i öppnandet av marknaderna såväl som fördelarna för unionen i detta sammanhang;

(ii) att hävda handelspolitikens nuvarande funktion/erfarenheter såväl som unionens gemensamma strategi/ansvar i förhållande till globaliseringen;

(iii) att klarlägga de principer/värden som unionen försvarar på global nivå.

3. Den transatlantiska affärsdialogen (TABD) är ett av ett antal organ, t. ex. den transatlantiska konsumentdialogen (TACD) och den transatlantiska miljödialogen (TAED), som inrättats till följd av kommissionens och den amerikanska regeringens offentliga deklaration vid toppmötet i Madrid 1995. Därigenom inleddes den nya transatlantiska dagordning som innebär samarbete i frågor som handel och investeringar. Ett av dess mål är att bygga broar över Atlanten, i synnerhet genom att uppmuntra privata företagare och politiker i unionen och i Förenta staterna att upprätta konkreta förbindelser.

Dessa organ avger offentliga rekommendationer till kommissionen och till den amerikanska regeringen. De inbjuds att i tur och ordning göra framställningar till ledarna vid toppmötena mellan unionen och Förenta staterna. Kommissionen finner resultaten av alla dessa dialoger likvärdiga och att de utgör en mycket värdefull insats i ansträngningarna att utveckla och stärka välavvägda och säkra transatlantiska relationer.

Deltagande i dessa organ är öppet för intressenter inom berörda områden.

4. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar är tillämpbar i sin helhet. Undantagen är uteslutande de som anges i artikel 4 i ifrågavarande förordning.

5. När det gäller kommissionens svar på ombudsmannens rekommendationsutkast i rättsfall nr 1128/2001/IJH skulle den vilja hävda att detta klagomål endast gällde ett fåtal orienterings- och diskussionsutkast för internt bruk. Det överväldigande flertalet handlingar, till vilka den klagande hade krävt tillgång, finns antingen på Internet eller har frisläppts av kommissionen. Kommissionens synsätt som godkändes av ombudsmannen i hans slutgiltiga beslut av den 9 december 2002 om att avsluta fallet beror på att ett avslöjande av de interna diskussionerna och de alternativ som övervägts skulle försvaga förhandlingspositionen, då det skulle ge motparterna en uppfattning om de eventuella kompromisser som kommissionen i ett senare förhandlingsskede kan tänka sig ingå.

6. Den insynspolitik som tillämpas av kommissionen överensstämmer med Stadgan om de grundläggande rättigheterna, bl. a. dess artikel 42 om rätt till tillgång till handlingar. Förklaringen är den att denna artikel i stadgan motsvarar artikel 255 i EG-fördraget som förverkligas genom ovannämnda förordning (EG) nr 1049/2001, och som helt och hållet tillämpas på handlingar rörande TABD. Såsom det dessutom anges i följande punkt tillämpar kommissionen inom detta område en aktiv insynspolitik som går utöver åtagandena i EG-fördragets bestämmelser.

7. TABD:s rekommendationer finns alla på webb-adressen (http://www.tabd.com). De har också blivit tillgängliga på kommissionens Europa-adress på Internet jämte kommissionens reaktioner på dem. Parlamentsledamöter som följer handelsfrågor mellan unionen och Förenta staterna kommer att till fullo bli förtrogna med TABD:s arbete samt därjämte bli uppmanade att delta däri.