SKRIFTLIG FRÅGA E-3316/97 från Klaus Lukas (NI) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Yttranden om ansökarländerna inför östutvidgningen

Europeiska rådet i Köpenhamn gav kommissionen i uppdrag att undersöka de etniska minoriteternas ställning i sina yttranden om ansökarländerna. Nu har kommissionen förmått att på 1400 sidor inte slösa ett endaste ord på situationen för de tyska respektive tyskspråkiga minoriteterna i Polen, Tjeckien, Ungern, Slovakien, Slovenien, Rumänien och Litauen.

Kan kommissionen som ett resultat av sitt årslånga forskningsarbete, land för land beskriva de tyska folkgruppernas storlek och deras rättsstatus, inbegripande de åtgärder som vidtagits i fråga om minoritetsskydd (parlamentarisk representation, lokalt självbestämmande, rätt att använda sitt modersmål vid kontakt med myndigheterna, egna skolor, tidningar, elektroniska media, tvåspråkiga ortsnamnsskyltar osv.)

Avser kommissionen att inom ramen för förberedelsestrategin försöka påverka sådana ansökarländer som uppvisar de största bristerna i fråga om sina tyska minoriteter, så att de så snart som möjligt rättar till dessa brister?

Vilka Phare-medel har kommissionen hittills ställt till tyska minoriteters förfogande inom ramen för sin rubrik rörande det civila samhället och demokratiseringen?

Vilka och hur mycket medel har ställts till andra etniska gruppers förfogande?

Vilka konkreta resultat har programmet hittills uppvisat?

Hurudan kontroll av resultaten utför man inom detta program?

Kommer programmet att fortsätta i oförändrad form? Om ja, varför? Om inte, varför inte?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (27 november 1997)

De viktigaste sakförhållandena vad gäller situationen för de minoritetsgrupper som är av tysk härstamning eller tysktalande framgår till stor del enligt kommissionens mening av den allmänna beskrivning som lämnades av kommissionen i dess yttrande om minoritetsbefolkningens situation i ansökarländerna. Av den beskrivningen framgår det att dessa minoritetsgrupper som omfattar relativt få människor, enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över, vanligtvis inte är utsatta för diskriminering. De åtnjuter, i de länder där de är stadigvarande bosatta, samma rättigheter som andra minoritetsgrupper, inbegripet kollektiva rättigheter (exempelvis parlamentarisk representation i Polen och Rumänien, regionala och lokala minoritetsråd i Ungern och Rumänien, representation i det tjeckiska nationalrådet och i det nationella minoritetsrådet i Rumänien, rätt att använda tyska språket i administrativa handlingar på de orter där den tyska minoritetsbefolkningen överstiger 20 %, rätt att bevara sin kulturella identitet, sitt språk och sina traditioner). Kommissionen erinrar för övrigt om att förpliktelsen att bevilja särskilda rättigheter, i enlighet med Europarådets konventioner, är begränsad till minoritetsgrupper som omfattar relativt många människor.

Kommissionen ber att få göra parlamentsledamoten uppmärksam på att även om yttrandena inte innehöll en ingående beskrivning av de tyska minoritetsgruppernas situation i samtliga ansökarländer gjordes en uttrycklig hänvisning till den i yttrandena om Polen och Ungern. Kommissionen kommer inom ramen för förberedelsestrategin även i fortsättningen att föra en politik som syftar till att förbättra situationen för minoritetsgrupperna, även de tyska, om detta skulle visa sig nödvändigt.

I länderna i Central- och Östeuropa tas inom ramen för de nationella Phare-programmen hänsyn till minoritetsfrågorna i samband med projekt på många olika områden, däribland utbildning, rättsliga frågor, hälsa, social trygghet och sysselsättning. I detta sammanhang har Phares program för utveckling av det civila samhället, vilket ingår i Phares nationella program för Polen, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien och Litauen, en särskilt viktig uppgift när det gäller att ta itu med minoritetsfrågorna.

Gemenskapen har även inrättat ett Phare-program vid namn Lien på 10 miljoner ecu årligen som stödjer icke-statliga organisationers projekt i hela Central- och Östeuropa. Flera av Phare-Lien-projekten har minoritetsfrågor på sitt program. Genom Phares demokratiprogram som riktar sig till länderna i Central- och Östeuropa och som uppgår till 10 miljoner ecu årligen finansieras en mängd olika projekt med anknytning till minoritetsfrågor.

Medvetenheten om situationen för minoritetsgrupperna i området har genom ovanstående program ökat vilket bland annat har lett till försök att för dessa minoritetsgruppers räkning ordna socialt stöd, utbildningsmaterial och information om juridiska rättigheter.

Projekt finansierade med medel från dessa program står under noggrann kontinuerlig kvalitetsmässig och ekonomisk kontroll. För varje kontrakt gäller stränga rapporteringskrav och formella kontroller före varje betalning. Effekterna av projekten övervakas och utvärderingsrapporter upprättas. Hela demokratiseringsprogrammet har nyligen genomgått en noggrann utvärdering och resultatet av denna kommer inom kort att offentliggöras. Kommissionen föreslår att programmet bibehålls i framtiden, men överväger flera förändringar efter utvärderingen av programmet under förutsättning att tillräckliga budgetanslag står till förfogande.