SKRIFTLIG FRÅGA E-0817/00

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE), Carlos Carnero González (PSE) och Salvador Jové Peres (GUE/NGL) till kommissionen

(21 mars 2000)

Ämne: Anpassning av medlemsstaternas socialpolitik till gemenskapslagstiftningen, i synnerhet till direktiven om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten.

I EG-fördraget (artikel 136) fastställs det att gemenskapens och medlemsstaternas mål skall vara att främja sysselsättningen för att åstadkomma en varaktigt hög sysselsättning samt bekämpa utslagning, och i slutsatserna från Europeiska rådet i Wien (1112 december

1998) bekräftas det att sysselsättningen är EU:s viktigaste prioritering. Anser kommissionen att medlemsstaternas socialpolitik, särskilt skapande av fasta jobb och social integrering av funktionshindrade, är förenliga med gemenskapsrätten och mer konkret med direktiven om offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten?

I artikel 30 i direktiv 93/37/EG(1) fastställs kriterierna för tilldelning av kontrakt, vilka innebär att den upphandlande myndigheten inte endast skall tilldela kontraktet på grundval av lägsta pris, utan även beroende på vilket anbud som är mest ekonomiskt fördelaktigt enligt vissa kriterier såsom pris, tidsfrist för genomförandet, kostnader, lönsamhet och tekniskt värde. Anser kommissionen inte att eftersom dessa exempel inte utesluter andra tilldelningskriterier kunde fasta jobb och jobb för funktionshindrade vara ett kriterium som gynnade det mest fördelaktiga anbudet, i enlighet med domstolens dom i Beentjes-målet? Denna dom innebär ju att kravet på mest fördelaktigt anbud kan vara förenligt med direktivet om det återspeglar den upphandlande myndighetens befogenhet att välja anbud utifrån objektiva kriterier och därmed inte innebär ett godtyckligt val.

Vore det inte lämpligt att ändra direktiv 93/37/EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, i syfte att klargöra de ovan citerade begreppen med hänsyn till EU:s nuvarande prioriteringar, så att medlemsstaterna kunde anta sociala åtgärder som överensstämmer med medborgarnas behov?

(1) EGT L 199, 9.8.1993, s. 54.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0816/00 och E-0817/00 ingivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 maj 2000)

Direktiven om offentlig upphandling hör till den inre marknaden. Syftet med dem är att dels optimera förvaltningen av den offentliga upphandlingen genom att försöka uppnå den största korrelationen mellan kvalitet och pris, dels garantera effektiv konkurrens och lika tillträdesvillkor till marknaden för alla företag. Därför föreskrivs två sätt för tilldelning av anbud: tilldelning till det lägsta priset och tilldelning utifrån det ekonomiskt sett mest fördelaktiga anbudet baserad på en bedömning av ett antal objektiva kriterier, av vilka vissa förekommer som exempel i direktiven. De objektiva kriterierna gäller samtliga anbudet i fråga och ger information om anbudsprestationernas kvalitet men kan inte gälla företagets struktur. Domstolens utslag i målet Beentjes, som frågeställaren nämner, utesluter uttryckligen tillämpning av ett socialt kriterium (i det här fallet anställning av långtidsarbetslösa) som kriterium för anbudstilldelning. De slutsatser som generaladvokaten nyligen meddelade i mål C-225/98 ger stöd för en sådan tolkning. Såsom kommissionen framhäver i punkt 4.4. i sitt meddelande om offentlig upphandling av den 11 mars 1998(1) gör samma utslag det däremot möjligt att ställa såsom villkor som skall gälla under avtalstiden, krav av social karaktär. Dessa kan till exempel syfta till att främja anställning av kvinnor eller till att skydda vissa missgynnade kategorier. Givetvis tillåts endast sådana utförandevillkor som inte har någon direkt eller indirekt diskriminerande effekt gentemot anbudsgivare från andra medlemsstater. Dessutom måste adekvat öppenhet garanteras genom att dessa villkor anges i meddelandet om upphandling eller i förfrågningsunderlaget.

Alltså, till skillnad från frågeställarnas förslag, får utförandevillkoren från början inte utestänga vissa företag (direktiven innehåller för den skull urvalskriterier) men väl innehålla krav på anbudsgivarna att vidta vissa åtgärder om de tilldelas anbudet. För att ta frågeställarnas exempel, så kan det inte komma i fråga att av företagen kräva att en viss procent av arbetstagarna från början skall ha fast anställning, men däremot att de förbinder sig att skapa nya fasta arbetsplatser för att utföra uppgifterna i avtalet, när de väl blivit tilldelade anbudet.

Liknande överväganden tillämpas då det gäller antalet handikappade arbetstagare som avgörande kriterium. Generaladvokaten anser i det tidigare nämnda målet att ett extra kriterium för att skilja på likvärdiga anbud får till följd att detta kriterium i sista hand blir det enda avgörande kriteriet för tilldelningen av anbud, vilket är uteslutet enligt målet Beentjes och strider mot direktiven. Inget skulle däremot hindra att anbudsgivarna åläggs att i samband med utförandet

av uppgifterna i avtalet anställa ett visst antal eller en viss procent handikappade arbetstagare under förutsättning att reglerna för insyn respekteras och ingen diskrimineras på grund av sin nationalitet. Såsom kommissionen påpekat i det tidigare nämnda meddelandet föreligger å andra sidan följande situation: Direktivreglerna om offentlig upphandling tillåter att anbudssökande eller anbudsgivare som bryter mot gällande lagstiftning på det sociala området utesluts (mldr).

Under arbetet med rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfaranden inom bygg- och anläggningssektorn visade sig medlemsstaterna vara helt emot att införa andra kriterier än de strikt ekonomiska vid tilldelningen av anbud.

I det tidigare nämnda meddelandet sägs att kommissionen har för avsikt att anta ett tolkningsmeddelande om de sociala aspekterna vid offentlig upphandling. Meddelandet skall klargöra de tillämpliga principerna för att kunna beakta sociala aspekter på området för offentlig upphandling och villkoren för att sådana aspekter skall vara i överensstämmelse med gemenskapsrättens principer och regler för offentlig upphandling.

(1) KOM(1998) 143.