SKRIFTLIG FRÅGA E-3861/97 från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Flygtrafiken i EU:s luftrum

Flygtrafiken i unionen har ökat för varje år och ökar fortsatt. Det har blivit trångt i luftrummet och det uppstår allt fler olyckstillbud. Vad ämnar kommissionen göra för att den ökade flygtrafiken på unionens territorium inte skall leda till en situation som ökar risken för olyckor på grund av den täta trafiken i luftrummet, och hur har den förberett sig för att flygtrafiken från de central- och östeuropeiska länderna kommer att öka inom den närmaste framtiden?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (22 januari 1998)

Kommissionen känner inte till någon stadig ökning av olyckstillbud i luften som skulle kunna tyda på att luftfartens säkerhetsnivå minskar. Kommissionen delar dock ledamotens oro beträffande möjliga framtida konsekvenser av den stadiga ökningen av lufttrafiken och den belastning av infrastruktur och luftrum som detta innebär.

Därför anser kommissionen att gemenskapen inom ramen för sin lufttrafikpolitik bör spela en ledande roll i flygledningen (ATM). Kommissionen har vidtagit flera viktiga initiativ i denna fråga, bland annat följande:

1. Inte minst flygindustrin erkänner att Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ((KOM(93) 459 slutlig. )) har bidragit starkt till utvecklingen av nya verktyg och koncept för ATM. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att stödja sådana initiativ i Femte ramprogrammet ((EGT C 173, 7.6.1997. )). Därigenom hoppas man kunna finna nya tekniska lösningar på de problem som den ökande trafiken leder till.

2. I överensstämmelse med de slutsatser som lades fram vid 1994 års Europeiska råd i Essen har kommissionen givit hög prioritet till ATM-projekt vid fördelningen av anslagen i budgeten för transeuropeiska transportnät, i syfte att förstärka de investeringar som krävs för att öka flygledningens kapacitet.

3. Kommissionen har tagit flera initiativ för att stödja en genomgripande omstrukturering av de befintliga institutionella ramarna för förvaltning av flygledning på europeisk nivå. Denna målsättning ingick i 1996 års vitbok om ATM ((KOM(96) 57 slutlig. )) och i det beslut som gav kommissionen mandat att inleda förhandlingar om gemenskapens medlemskap i Eurocontrol. Dessa initiativ har fått starkt stöd i Europaparlamentet, vilket har visat sig i olika resolutioner de sista åren. De har också lett till att Eurocontrol fått de befogenheter och den effektivitet som behövs, och som nu är fastlagda i den reviderade Eurocontrolkonvention som undertecknades den 27 juni 1997. Konventionen gör det möjligt för Eurocontrol att uppträda som det enade europeiska organet för säker och effektiv användning av det europeiska luftrummet.

Detta gäller också för länderna i Central- och Östeuropa som nu ansluter sig till Eurocontrol, och som i åratal genom Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) varit delaktiga i de gemensamma europeiska satsningarna harmoniseringen och samordningen av de olika ATM-systemen.

Inom ramen för detta samarbete har dessa länder också fått råd från Eurocontrol avseende uppdateringen av deras system. Finansiellt stöd till denna modernisering har givits inom ramen för gemenskapens Phare-program.