SKRIFTLIG FRÅGA E-2018/00

från Jan-Kees Wiebenga (ELDR) till kommissionen

(21 juni 2000)

Ämne: Oavsiktlig legalisering av handeln med PMK och Ecstasy

I kommissionens direktiv 93/46/EEG av den 22 juni 1993(1) om ersättning och ändring av bilagorna till rådets direktiv 92/109/EEG(2) om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa substanser (detta är den svenska titeln på direktiv 93/46/EEG genom vilket direktiv 92/109/EEG ändrades. I titeln på direktiv 92/109/EEG står emellertid inte psykotropa substanser, utan psykotropa ämnen (jfr specialutgåva av Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1994, område 15, volym 12, s. 204 resp. s. 7). Övers. anm.) har i den nederländska texten det ämnesnamn som på svenska lyder 3,4-metylendioxifenylpropan-2-on kommit att utbytas mot det ämnesnamn som på svenska lyder 3,4 (metylendioxi)fenylpropan. (Övers. anmärkning: Observeras bör emellertid, att i den svenska specialutgåvan av Europeiska gemenskapernas officiella tidning står på vartdera stället samma namn, nämligen 3,4-metylendioxifenylpropan-2-on, jfr specialutgåva, område 15, volym 12 s. 11 resp. 205). Ämnet 3,4-metylendioxifenylpropan-2-on är inte samma ämne som 3,4 (metylendioxi)fenylpropan. 3,4-metylendioxifenylpropan-2-on, som också är känt under namnet PMK, är utgångsmaterialet för den tunga narkotikan Ecstasy. Detta finns beskrivet i tidskriften Nederlands Juristen Blad av den 26 maj 2000, s. 1068 f. Se också en artikel i De Telegraaf av den 29 maj 2000.

1. Varför har i bilaga I i kommissionens direktiv 93/46/EG av den 22 juni 1993 ett byte av ämnesnamn av ovannämnda slag ägt rum?

2. Stämmer det att den ändring som företagits i kommissionens direktiv 93/46/EG lett till att PMK inte mera finns med i förteckningen över förbjudna ämnen och därför de facto legaliserats sedan den 22 juni 1993?

3. Om så är fallet: innebär detta att tillverkningen av och handeln med PMK och följaktligen också Ecstasy inte är straffbara sedan den 22 juni 1993?

4. Kan detta innebära att lagföringen i flera fall kommit att sakna rättslig grund, vilket i sin tur får som följd att häktade (enl. svensk juridisk terminologi i Finland: rannsakningsfångar) måste försättas på fri fot och har anspråk på skadestånd från myndigheterna?

5. Kan detta innebära att ett flertal fängelsestraff ådömts utan rättslig grund härför?

6. Vad tänker kommissionen vidta för åtgärder mot denna icke avsedda, potentiellt allvarliga situation?

(1) EGT L 159, 1.7.1993, s. 134.

(2) EGT L 370, 19.12.1992, s. 76.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Ett tryckfel hade smugit sig in i den nederländska upplagan av EGT i samband med publiceringen av kommissionens direktiv 93/46/EEG, närmare bestämt i dess bilaga I. Felet förekommer bara i beteckningen på ämnet, medan KN-numret är riktigt. Redan i rådets direktiv 92/109/EEG fanns nämligen 3,4-metylendioxifenylpropan-2-on (KN-nummer: 2932 90 77) med i förteckningen över ämnen av kategori 1 och i det ändrade direktivet ingår ämnet fortfarande i denna kategori. Sålunda tillhör det fortfarande de klassificerade ämnena och dess illegala användning regleras i direktiv 92/109/EEG.

Det är de nationella myndigheternas sak att vidta eventuella rättsliga åtgärder, och dessa faller under de nationella genomförandebestämmelserna efter det att direktiven överfördes till nationell lagstiftning. Kommissionen känner inte till några fällande domar som frågeställaren hänvisar till.

Kommissionen har begärt att en rättelse av felet publiceras i EGT.