SKRIFTLIG FRÅGA P-2560/00

från Elena Paciotti (PSE) till rådet

(26 juli 2000)

Ämne: Respekten för mänskliga rättigheter i Bahrain

Läget är bekymmersamt för respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i Bahrain. I detta land infördes en lag om statens säkerhet år 1974 och parlamentet upplöstes 1975. Därefter har det pågått systematiska brott mot mänskliga rättigheter och mot respekten för minoriteter genom gripanden och fängslanden utan rättegång, samt många fall av tortyr, vilket dokumenterats av många internationella humanitära organisationer.

Myndigheterna i Bahrain vägrar att låta internationella observatörer komma in i landet och även att lämna information till de FN-organ som vänt sig till dem, trots att landet har anslutit sig till konventionen mot tortyr.

Europaparlamentet, som har antagit ett flertal resolutioner i ämnet, har nyligen berörts, genom sitt utskott för framställningar, av fallet Hassan Ali Mshaima, medborgare i Bahrain och lärare i engelska, som fängslats utan att vara anklagad för något specifikt och utan rättegång.

Även på det sociala planet pågår systematiska brott mot sociala rättigheter.

Kan rådet besvara följande frågor:

- Kan rådet ge detaljerad information om situationen i Bahrain vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och minoriteter?

- Hurdana är relationerna mellan EU och Bahrain inom ramen för samarbetet med golfstaterna?

- Vilka initiativ kan rådet ta, direkt eller i samarbete med berörda medlemsstater, för att av myndigheterna i Bahrain kräva respekt för mänskliga rättigheter och ett omedelbart samarbete med internationella humanitära organisationer för att låta dessa komma in i landet?

- Vilka konkreta åtgärder ämnar man vidta för att ställa villkor om den mest elementära respekt för mänskliga rättigheter vid utvecklingen av varje slag av samarbete med detta land?

Svar

(9 november 2000)

Rådet delar uppfattningen att situationen för de mänskliga rättigheterna i Bahrain ger anledning till oro. Fall av tortyr, långvarigt frihetsberövande utan rättegång och andra brott mot internationella normer för en rättvis rättegång har rapporterats, och de grundläggande demokratiska rättigheterna respekteras inte.

Det har dock skett en viss positiv utveckling under de senaste åren. Hundratals politiska fångar, om än inte alla, har frigetts och en del besök, om än inte alla, från människorättsorganisationer har tillåtits. Dessutom har man beslutat att inrätta ett rådgivande organ, om än med begränsad makt, som med tiden förhoppningsvis kan utvecklas till en i alla stycken demokratisk nationalförsamling.

EU har inga separata avtalsförhållanden med Bahrain. Bahrain är medlem av Gulfstaternas samarbetsråd (GCC), med vilket Europeiska unionen har ett samarbetsavtal(1). EU och GCC möts en gång om året på ministernivå i ett gemensamt råd; det senaste rådsmötet ägde rum i Bryssel den 22 maj 2000. Vid detta möte enades parterna om att nästa gemensamma råd skall hållas i Bahrain år 2001.

I samband med dessa gemensamma råd, där man huvudsakligen ser över genomförandet av samarbetsavtalet, diskuterar ministrarna också politiska frågor av gemensamt intresse, inklusive mänskliga rättigheter. I detta sammanhang strävar EU efter att påverka GCC-staterna inklusive Bahrain att respektera de mänskliga rättigheterna och att samarbeta med FN och internationella människorättsorganisationer. Inom ramen för samarbetsavtalet har EU föreslagit att en dialog om mänskliga rättigheter skall inledas på alla nivåer med GCC-staterna. Inget beslut har ännu fattats.

EU och GCC förhandlar för närvarande om ett frihandelsavtal. Ett sådant avtal, som skulle inbegripa en bestämmelse om mänskliga rättigheter, skulle ge ytterligare tillfällen att ta upp dessa frågor. Rådet anser detta vara den mest verksamma åtgärden för att de mänskliga rättigheterna ska bli en betydelsefull fråga i den positiva utvecklingen av bilaterala förbindelser.

(1) EGT L 54, 25.2.1989, s. 1.