SKRIFTLIG FRÅGA E-0525/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(28 februari 2000)

Ämne: Förbindelsen Ijzer-Rhen

I sitt svar på fråga E-2381/99(1) om förbindelsen Ijzer-Rhen skriver kommissionär de Palacio att skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna och de belgisk-nederländska fördrag som detta gett upphov till inte preciserar en exakt plats för järnvägslinjen i detta område (kantonen Sittard). Enligt kommissionen innebär detta att Belgien och Nederländerna måste komma överens om hur frågan om genomfartsrätten bäst skall lösas.

Kommissionens ståndpunkt bortser från den situation som råder på plats. Genomfartsrätten förverkligades redan 18691879 genom byggandet av den första gränsöverskridande järnvägsförbindelsen i Europa. Järnvägslinjens exakta läge har allt sedan dess klart och tydligt specificerats.

Jag skulle vilja ställa följande frågor till kommissionen:

1. Erkänner kommissionen att dess ståndpunkt om att man måste träffa en överenskommelse om hur frågan om genomfartsrätten bäst skall lösas bortser från den aktuella situation som råder på platsen, eftersom genomfartsrätten förverkligades redan 18691879 och järnvägslinjens exakta läge i detta område (kantonen Sittard) allt sedan dess klart och tydligt har specificerats?

2. Om ja, anser kommissionen att den förbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 18691879 innebar ett förverkligande av den genomfartsrätt som omtalas i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna och de belgisk-nederländska fördrag som detta har gett upphov till?

3. Om nej, anser kommissionen i så fall att den förbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 18691879 inte innebar ett förverkligande av den genomfartsrätt som omtalas i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna och de belgisk-nederländska fördrag som detta har gett upphov till, och vilka argument har kommissionen för att inte betrakta den förbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 18691879 som ett förverkligande av den genomfartsrätt som omtalas i skiljedomsfördraget mellan Belgien och Nederländerna och de belgisk-nederländska fördrag som detta har gett upphov till?

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 35.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(2 maj 2000)

I sitt svar till parlamentsledamotens skriftliga fråga E-2381/99(1), påpekade kommissionen att järnvägslinjens exakta dragning genom kantonen Sittard så vitt man vet inte är preciserad i fördragen. Självklart kan kommissionen inte förneka att en järnvägslinje byggts och existerar i verkligheten.

Det är emellertid inte kommissionens sak att kräva av den holländska regeringen att den skall uppfylla några andra förpliktelser som den kan ha ingått än sådana som följer av EG-fördraget. Inte heller är det kommissionens sak att avgöra om villkoren i sådana förpliktelser är uppfyllda.

Enligt vad kommissionen erfar bildade representanter för den belgiska, den tyska och den holländska regeringen en trilateral arbetsgrupp för att diskutera ett nyöppnande av järnvägslinjen. Efter att denna arbetsgrupp sammanträtt i fjol kom ministrar från de tre berörda medlemstaterna i december 1999 överens om att man skulle genomföra ännu en gränsöverskridande studie av den slutgiltiga linjedragningen, särskilt med inriktning på miljökonsekvenserna och eventuella andra begränsande faktorer. Detta är nödvändigt, eftersom den holländska delen av rutten passerar områden som är miljömässigt känsliga och omfattas av vad som föreskrivs i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(2).

Kommissionen har just nu att ta ställning till en formell framställning från de belgiska myndigheterna om att de medel gemenskapen redan beviljat till projektet skall kunna tas i anspråk för denna studie.

(1) EGT C 280 E, 3.10.2000, s. 35.

(2) EGT L 206, 22.7.1992.