ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2021/02

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till rådet

(9 juli 2002)

Ämne: Toppmötet i Sevilla

Med hänsyn till den princip om fri rörlighet för personer inom Europeiska unionen som fastställs i fördragen samt medborgarnas rätt till åsiktsfrihet, inbegripet rätten att demonstrera på ett fredligt sätt, bl.a. i samband med Europeiska rådets möten, ställer jag följande frågor till rådet:

- Nyligen, under toppmötet i Sevilla, vägrade den spanska polisen att släppa in hundratals portugisiska medborgare i landet, inklusive delegationer från det portugisiska kommunistpartiet, vänsterrörelsen BE och icke-statliga organisationer, vilka hade för avsikt att åka till Sevilla för att delta i demonstrationen den 22 juni. Innebär detta slutligen att den fria rörligheten utan begränsningar endast existerar för kapital?

- Kommer man hädanefter att inför varje toppmöte upphäva tillämpningen av Schengenavtalet och sålunda på EU-nivå äventyra rätten att demonstrera?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2021/02, E-2028 E-2029/02

(11 november 2002)

Rådet ber att få informera den ärade parlamentsledamoten om att artikel 2.2 i Schengenavtalets tillämpningskonvention från 1990(1) ger medlemsstaterna möjlighet att under begränsad tid återinföra nationella gränskontroller vid de inre gränserna.

Det åligger vare enskild medlemsstat att avgöra huruvida och i vilken mån denna möjlighet skall tillvaratas i det fall att de står som värdar för Europeiska rådet. I beslut SCH(Com-Ex (95) 20 Rev 2(2) fastställs förfarandereglerna för tillämpning av artikel 2.2 i Schengenavtalets tillämpningskonvention. I artikel 33 i Fördraget om Europeiska unionen och i artikel 64.1 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen föreskrivs att medlemsstaterna har ansvaret för att vidta konkreta åtgärder för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Det åligger således inte rådet att avgöra huruvida sådana åtgärder har vidtagits på lämpligt sätt.

(1) EGT L 239, 22.9.2000.

(2) EGT L 239, 22.9.2000, s. 133.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2385/02

från Brice Hortefeux (PPE-DE) till rådet

(2 augusti 2002)

Ämne: Avlyssningssystemet Echelon

Som rådet utan tvivel vet gav Europaparlamentet 1998 i uppdrag åt Stoa och åt en tillfällig undersökningskommitté att undersöka avlyssningssystemet Echelon. Kommittén framlade sin rapport i juli 2001.

Även om det inte finns några formella bevis framgår det dock av indicier och av samstämmiga uttalanden, framför allt från källor i Förenta staterna, att det otvivelaktigt finns ett sådant världsomfattande system, där Förenta staterna, Förenade kungariket, Kanada, Australien och Nya Zeeland medverkar inom ramen för avtalet UKUSA. Det samma gäller för hur Echelon används, alltså att systemet verkligen används för att avlyssna kommunikationer av privat och ekonomisk, men inte militär karaktär.

Även om kommitténs arbete inte avsatt några spår i form av bevis för att det världsomfattande avlyssningssystemet används för att snedvrida villkoren för konkurrensen ger kommitténs rapport dock vid handen att, enligt uppgifter som insamlats i Förenta staterna, fem procent av de upplysningar som samlats in från opublicerade källor används för ekonomiska ändamål och att denna övervakning kan göra det möjligt för företagen i Förenta staterna att skaffa sig fördelar på marknaden upp till ett värde av 7 miljarder dollar.

Ämnar kommissionen mot bakgrund av det ovansagda

- vidta åtgärder för att trygga kommunikationerna och undersöka hoten om avlyssning,

- kräva att partnerna inom EU så småningom utarbetar gemensamma regler för utbyte av information mellan underrättelsetjänsterna?

Svar

(19 december 2002)

1. När det gäller skydd av uppgifter om teletrafik erinrar rådet om:

- rådets resolution av den 17 januari 1995 om krav för laglig avlyssning av telekommunikationer(1),

- konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater(2) och protokoll av den 16 oktober 2001 till denna konvention(3), samt

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation(4).

2. Om ytterligare föreskrifter behövs kommer rådet att behandla varje initiativ från kommissionen eller en medlemsstat.

(1) EGT C 329, 4.11.1996, s. 1.

(2) EGT C 197, 12.7.2000, s. 1.

(3) EGT C 326, 21.11.2001, s. 2.

(4) EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2398/02

från David Bowe (PSE) till kommissionen

(5 augusti 2002)

Ämne: Neurovetenskap

Anser inte kommissionen att den allmänna debatten om de etiska gränserna för den nya utvecklingen inom neurovetenskapen sedan länge är avslutad? Kan kommissionen instämma i att det är dags att inrätta ett rådgivande organ, i likhet med det som ger råd i genetiska frågor, som skall kunna ge råd till kommissionen och andra institutioner på området neurovetenskap? Om inte, av vilket skäl?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

Kommissionen håller med om ett ny utveckling inom neurovetenskap ger upphov till etiska frågor. Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att hantera dessa problem genom att finansiera forskningsprojekt om hjärnforskningens etiska aspekter samt genom att anordna symposier vid internationella forskningskongresser som t.ex. symposiet om etik inom psykiatrisk genetik vid världskongressen för psykiatrisk genetik som hölls i Bryssel den 812 oktober 2002.

I både handlingsplanen Vetenskap och samhälle(1) och meddelandet Biovetenskap och bioteknik En strategi för Europa(2) framför kommissionen att det är nödvändigt med en öppen dialog om etiska och sociala konsekvenser av ny teknik.

För närvarande pågår diskussioner med den europeiska gruppen för biovetenskap (European Group on Life Sciences) om att inleda en allmän debatt om framstegen inom neurovetenskapen och de etiska och sociala konsekvenserna av dem. Denna grupp av framstående forskare inrättades i april 2000 av den kommissionsledamot som har ansvar för forskning. Syftet var att bidra till organisationen av ett aktivt diskussionsforum för biovetenskap. Kommissionen är villig att undersöka möjligheten att anordna en offentlig debatt om detta ämne.

När det gäller de etiska aspekterna av ny utveckling inom neurovetenskapen är det helt klart den europeiska gruppen för etik inom forskning och ny teknik (European Group on Ethics in Science and New Technologies) som är bäst lämpad för att fungera som rådgivande organ. Gruppen är ett oberoende, pluralistiskt och tvärvetenskapligt organ som representerar flera olika kunskapsområden, t.ex. naturvetenskap, medicin, datavetenskap, juridik, filosofi och teologi. Därför anser kommissionen inte att det är nödvändigt att inrätta ett nytt rådgivande organ för neurovetenskapen.

(1) KOM(2001) 714 slutlig.

(2) EGT C 55, 2.3.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2238/02

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till rådet

(17 juli 2002)

Ämne: Mord i Demokratiska republiken Kongo

En rad mord begicks i Kisangani (nordöstra Demokratiska republiken Kongo) i mitten av maj 2002. Ungefär 1 200 människor beräknas ha dött i denna massaker som fördömts av FN:s säkerhetsråd. Dock har inga åtgärder vidtagits för att sätta press på landet att ställa förövarna inför rätta. Massakern massavrättningar av civila, våldtäkter och plundring skall enligt uppgift ha utförts av medlemmar av rwandiska patriotiska armén och styrkor med anknytning till den Goma-baserade fraktionen av Congolese Rally for Democracy (RCD-Goma). Enligt människorättsorganisationer som Amnesty tror man att samma grupper begick liknande massakrer i juni 2000.

Vilken är rådets ståndpunkt inför detta godtyckliga dödande och fruktansvärda brott mot internationell människorättslagstiftning? Vilka åtgärder har rådet vidtagit för att de som genomfört massakrerna ställs inför rätta eller har rådet inte vidtagit några åtgärder alls? Avser rådet att vidta åtgärder för att förhindra framtida massakrer?

Svar

(16-19 december 2002)

När det gäller de händelser som ägde rum i Kisangani i mitten av maj 2002 påtalade EU i ett uttalande som offentliggjordes den 23 maj det ökade våldet i de områden som ockuperats av RCD-Goma, särskilt i Kisangani, samt undertryckandet av den kongolesiska befolkningen av enheter från RCD-Goma och de rwandiska trupperna. EU påminde även om de åtaganden som följer av de olika resolutionerna från Förenta nationernas säkerhetsråd om demilitariseringen av Kisangani.

EU anser dock att denna typ av händelser i framtiden endast kan undvikas genom att fred skapas i området kring de stora sjöarna. EU har under de senaste åren arbetat för att på olika sätt uppnå detta mål, bl.a. genom att ge ekonomiskt stöd till pågående fredsinitiativ och genom EU:s särskilde representant, Aldo Ajello. De framsteg som har uppnåtts inom den interkongolesiska dialogen mellan Demokratiska republiken Kongos regering, de olika beväpnade oppositionsgrupperna, den obeväpnade oppositionen och andra grupper samt det fredsavtal som nyligen träffats mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda har tänt ett nytt hopp om att fred skall kunna uppnås i regionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1518/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Fågelskyddsområde i Umeälvens delta

Ett fågelskyddsområde i Umeälvens delta i norra Sverige skall bli en del av EU:s Natura 2000-nätverk. Det finns olika uppfattningar om hur stort det skyddade området bör vara. Samtidigt planeras dragningen av en ny järnväg, Botniabanan, i anslutning till det nya området. Enligt uppgift granskas denna föreslagna dragnings förenlighet med skyddsområdet av kommissionen.

Anser kommissionen att den föreslagna dragningen är acceptabel och hamnar utanför det område som bör skyddas? Om kommissionen ännu inte har avgjort frågan, kan ett datum anges för när ett beslut förväntas komma?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 juli 2002)

Den svenska regeringen har begärt att kommissionen skall avge ett yttrande i enlighet med artikel 6.4 i livsmiljödirektivet(1) om huruvida det finns orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse som rättfärdigar att Botniabanan byggs i anslutning till det särskilda skyddsområdet/området av gemenskapsintresse i Umeälvens delta. Under de efterföljande diskussionerna och mötena med företrädare för den svenska regeringen har kommissionen framhållit att det finns flera klagomål om brister när det gäller utpekandet av detta område i Umeälvens delta, och att den svenska regeringen måste beskriva den vetenskapliga grunden för gränserna för det område som har pekats ut för att kommissionen skall kunna avge ett yttrande. Kommissionen har också begärt att den svenska regeringen skall inkomma med de uttömmande fakta som krävs för bedömningen av fallet, bland annat detaljerad information om miljökonsekvenser för det berörda området, hantering av alternativ och varför det rör sig om ett allt överskuggande allmänintresse. Enligt den information som kommissionen har fått håller dessa dokument på att tas fram. Kommissionen kan inte avge något yttrande förrän detta material har inkommit och den har gjort sin bedömning.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2203/02

från Marco Cappato (NI) till rådet

(22 juli 2002)

Ämne: Yttrandefrihet och Internet

Till följd av att en artikel om så kallade hädiska sajter publicerades den 25 oktober 2000 i Osservatore Romano, Vatikanens dagstidning, har Republiken Italiens Guardia di finanza [ung. ekorotel inom polisen] efter två års undersökningar beslutat lägga ned fem sajter på Internet, vilka lagts ut i Förenta staterna.

Anser inte rådet att denna åtgärd strider mot yttrandefriheten, såsom den garanteras i internationella avtal om mänskliga rättigheter, i synnerhet artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och stadgan om de grundläggande rättigheterna? Om så är fallet, vilka åtgärder avser rådet att vidta?

Svar

(16-19 december 2002)

Artikel 33 i fördraget ger inte rådet behörighet att ingripa i upprätthållandet av allmän ordning och säkerhet i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2475/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(6 september 2002)

Ämne: Stöd och rätt att fördela stöd efter översvämningskatastrofen

Österrike har liksom Tyskland och Tjeckiska republiken under de senaste veckorna härjats av en översvämningskatastrof vars omfattning ingen kunnat ana.

Tusentals människor har förlorat grundvalarna i tillvaron och befinner sig nu i spillrorna av det som en gång var deras liv.

De skador som högvattnet (die Flut) orsakat uppgår till flera miljarder euro.

Med hänsyn till den katastrofala situationen önskar jag få svar på följande frågor:

1. I vilken utsträckning kommer kommissionen, med beaktande av den nuvarande situationen, att tillåta flexibilitet när det gäller de planerade undantagen för gemenskapens stöd och rätten att fördela stöden i syfte att lindra de drabbade medlemsstaternas ekonomiska börda?

2. Var ser kommissionen möjligheter till konkret handlingsutrymme i denna fråga?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 oktober 2002)

EG-fördraget innehåller en särskild bestämmelse om statligt stöd, nämligen artikel 87.2 b. Där sägs det att statligt stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser är förenligt med den gemensamma marknaden. Det behövs således inga specialbestämmelser eller ändringar i bestämmelserna för att hantera sådana situationer. Kommissionen har tidigare accepterat att exempelvis översvämningar betraktas som naturkatastrofer och kommer att agera på samma sätt nu. När det väl har konstaterats att det har inträffat en naturkatastrof kan upp till 100 % av de materiella skador som naturkatastrofen orsakat ersättas. Kommissionen kommer naturligtvis att göra allt för att kunna fatta ett snabbt beslut.

Då det gäller jordbruket och landsbygdens utveckling hänvisas till det svar som kommissionen lämnade på parlamentsledamotens skriftliga fråga P-2539/02(1).

Förfarandet vid offentlig upphandling kan påskyndas och i sådana fall då medlemsstaterna kan åberopa exceptionella omständigheter är det möjligt att göra undantag från kravet om att utannonsera upphandlingen i enlighet med EU:s bestämmelser om offentlig upphandling. Det innebär att medlemsstaterna kan besluta antingen att tillämpa ett s.k. snabbförfarande, dvs. att anbudet publiceras i EGT med avkortad svarsfrist eller att inleda förhandlingar utan att anbudet publicerats, förutsatt att villkoren för ett sådant förfarande har uppfyllts (t.ex. det inträffar en oförutsebar händelse, det uppstår en extrem nödsituation som inte ger utrymme för att respektera de tidsfrister som de övriga förfarandena föreskriver, inte ens snabbförfarandet, och det finns ett orsakssammanhang mellan den oförutsebara händelsen och den extrema nödsituation som uppstått).

(1) Se s. 183.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2311/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(25 juli 2002)

Ämne: EU:s åtgärder mot projektet EU-Student Vote för olagligt utnyttjande av Europeiska unionens emblem

På webbplatsen www.eusv.org för organisationen som har organiserat en online-omröstning om det så kallade studenternas europeiska råd kan man bland initiativtagarna fortfarande återfinna Europeiska unionen, med den officiella flaggan och en länk till webbplatsen www.europa.eu.int.

Kommissionens ordförande har förklarat att kommissionen inte har finansierat eller på annat sätt stött något sådant initiativ och att det ovannämnda rådet inte skall betraktas som representativt för europeiska studenter.

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att skydda sig mot ett fräckt och olagligt utnyttjande av unionens symbol och namn?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(13 september 2002)

Enligt de villkor som Europarådet och kommissionen kommit överens om kan den europeiska symbolen endast användas av utomstående parter om den inte

- kan ge upphov till förvirring mellan användaren och EU eller Europarådet,

- är kopplad till mål eller verksamheter som är oförenliga med EU:s eller Europarådets principer och mål.

Om dessa villkor iakttas har kommissionen inga invändningar mot användningen av den europeiska symbolen för att skapa en länk till Europa-servern (http://europa.eu.int/abc/symbols/emblem/graphics/graphics_en.htm).

Kommissionen vill dock göra parlamentsledamoten uppmärksam på att tillståndet att använda den europeiska symbolen inte innebär någon ensamrätt. Man kan inte få rätt till symbolen eller liknande varumärken eller logotyper, vare sig genom registrering eller på något annat sätt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1565/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(3 juni 2002)

Ämne: Syrien

I sitt svar på frågan för skriftligt besvarande P-0634/02(1) om Syrien säger kommissionsledamot Chris Patten bland annat att kommissionen är övertygad om att dialogen om de mänskliga rättigheterna skulle bli mer effektiv om den fördes inom ramen för ett bindande associationsavtal. Han hävdar att respekten för de mänskliga rättigheterna kommer att spela en betydande roll för relationerna mellan EU och Syrien i händelse av ett framtida associationsavtal, vars syfte skulle vara att främja de gemensamma mål som fastställdes i Barcelona-deklarationen(2), som till exempel gynnandet av rättssäkerhet och demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, en fri marknad och en hållbar utveckling. Han säger också att kommissionen i samband med samarbetsprojektet Meda kommer att fortsätta att framhärda vikten av reformer på dessa områden.

Tror kommissionen att den kan fortsätta att ha samma positiva inställning vad gäller den nödvändiga demokratiseringsprocessen i Syrien, mot bakgrund av det nära militära och tekniska samarbetet mellan Syriens och Iraks regeringar i syfte att tillverka missiler med en skottvidd på över 500 km, ett samarbete som ledde till händelserna i Homs den 24 mars i år?

Anser inte kommissionen att det är oroande att ett land som blivit medlem i FN:s säkerhetsråd på detta uppenbara sätt bryter mot FN:s resolutioner mot Irak, även med tanke på att detta medlemskap erhållits mycket tack vare EU:s och dess medlemsstaters stöd?

Kan kommissionen slutligen meddela hur länge man tänker fortsätta föra denna optimistiska och positiva politik gentemot regimer som inte bara är totalitära och som brukar våld mot underkastade folkgrupper, utan som dessutom utgör ett så uppenbart hot mot stabiliteten och säkerheten i världen att de skulle kunna ingå i alla internationella organisationers svarta listor?

(1) EGT C 277 E, 14.11.2002, s. 69.

(2) Antagen i samband med EuropaMedelhavskonferensen (27 och 28 november 1995).

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 juli 2002)

Kommissionen känner till att media rapporterat om en explosion i en syrisk vapenfabrik nära Homs i slutet av april 2002. I samma rapporter citeras västerländska underrättelsetjänster som uppger att vapenanläggningen i fråga inte var en anläggning för missiler.

Kommissionen föreslår att frågan avseende Syriens medlemskap i säkerhetsrådet ställs till rådet.

Kommissionen upprepar att en dialog om mänskliga rättigheter är ett effektivt verktyg för att genomföra de mål som fastställs i Barcelonadeklarationen (som antogs den 27 och 28 november 1995). I samband med detta vill kommissionen hänvisa till den senaste omgången associeringsförhandlingar med Syrien då betydande framsteg gjordes avseende kapitlet om politiska frågor. I samband med detta tog kommission tillfället i akt att återigen klargöra unionens inställning i frågan om mänskliga rättigheter och den centrala roll denna har i associeringsavtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2154/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Marshallöarna

Kan kommissionen uppge vilka projekt på Marshallöarna som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1870/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2002)

Ämne: Etiopien

Beträffande Etiopien: Kan kommissionen upprätta en förteckning över de projekt som godkänts för finansiering genom Europeiska unionens budget för 2001 samt uppge totalbeloppet för detta års investeringar?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2791/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(4 oktober 2002)

Ämne: Ökat antal arbetsolyckor i Grekland

Av uppgifter som den grekiska arbetsinspektionen nyligen offentliggjort framgår att arbetsolyckorna ökar i Grekland. Förfogar kommissionen över uppgifter om antalet olycksfall i arbetet för var och en av Europeiska unionens medlemsstaters del? Är kommissionen nöjd med den politik för att förhindra olyckor på arbetsplatser som förs i Grekland?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(29 november 2002)

Kommissionen inledde 1990 ett projekt om den europeiska statistiken över olycksfall i arbetet (ESAW) som syftar till att harmonisera uppgifterna om olycksfall i arbetet. Sedan 1994 har man tillgång till harmoniserade uppgifter inom detta område i medlemsstaterna. Det måste likväl understrykas att andelen anmälda olycksfall i arbetet varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och att en del av dem har en andel som är mindre än 50 %, vilket medför en snedvridning av uppgifterna och gör det svårt att jämföra dem.

Kommissionen har i meddelandet Anpassning till förändringar i arbetsliv och samhälle: en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 20022006(1) från den 11 mars 2002, påvisat att ett av målen som ska fullföljas tillsammans med medlemsstaterna är den fortsatta minskningen av arbetsolyckor och arbetssjukdomar.

Kommissionen anser att en förbättrad kvalitet i arbetet(2), i synnerhet en sund och säker arbetsmiljö, är ett av de viktigaste inslagen när det gäller ett övergripande välbefinnande i arbetet. En förbättring av arbetsvillkoren är således alltid möjlig i varje medlemsstat, inklusive Grekland.

(1) KOM(2002) 118 slutlig.

(2) Ett mål som EU fastställt vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000.