SKRIFTLIG FRÅGA E-1945/02

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(3 juli 2002)

Ämne: Användningen av mobiltelefoner konsekvenser för hälsan

Av en undersökning som gjorts av forskare vid Strålskyddscentralen i Finland (publicerad i europeisk press den 20 juni 2002) framgår att strålningen från mobiltelefoner kan orsaka skador på hjärnans system för blodtillförsel. Mer specifikt konstateras att när hjärnceller exponeras för strålning från mobiltelefoner kan detta skada hjärnans blodbarriär som hindrar främmande molekyler från att tränga in i hjärnan.

Enligt en undersökning som en vetenskaplig kommitté utförde för kommissionens räkning, om eventuella konsekvenser av elektromagnetiska fält, radiofrekvenser och mikrovågsstrålning för den mänskliga hälsan, kan man inte utesluta möjligheten att människor som utsätts för lågfrekvent exponering av magnetiska fält insjuknar i cancer. Kommissionen svarade på min tidigare fråga om detta (H-0254/00(1)) att den inte förfogar över trovärdiga upplysningar om ett direkt samband mellan den strålning som mobiltelefoner utsänder och eventuella konsekvenser av detta med tanke på hälsan. Hur bedömer kommissionen dessa nya uppgifter och vilka åtgärder ämnar den föreslå skall vidtas för att skydda konsumenterna?

(1) Skriftligt svar av den 11 april 2000.

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(20 augusti 2002)

Den undersökning frågeställaren hänvisar till i sin skriftliga fråga refererades i den finländska pressen redan i april 2002 och i den europeiska pressen i juni. Det hävdades att man vid en undersökning utförd av Strålsäkerhetscentralen (STUK) i Finland hade kommit fram till att om man exponerade mänskliga celler för en timmes mobiltelefonstrålning utlöstes en reaktion som vanligtvis bara förekommer när celler förstörs. Det hävdades också att dessa förändringar av de mänskliga cellerna kan koppla bort en säkerhetsbarriär som har som syfte att skydda hjärnan från skadliga ämnen i blodet och att om dessa uppträder vid upprepade tillfällen under en längre tid kan detta innebära risker för hälsan och orsaka hjärnvävnadsskador.

Undersökningen utgör en del i ett projekt som stöds genom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Livskvalitet, nyckelåtgärd 4: Miljö och hälsa. Projektet heter Reflex (Risk evaluation of potential environmental hazards from low-energy electromagnetic field exposure using sensitive in vitro methods). Det skall enligt planerna slutföras i augusti 2003 och först då kommer det att vara möjligt att dra definitiva slutsatser eller föreslå ytterligare forskning.

Kommissionen har kontaktat STUK (Sisko Salomaa, forskningsdirektör) och samordnaren för Reflex-projektet, professor Adlkofer vid VERUM-fonden för ett klargörande och följande fakta framkom:

Undersökningen offentliggjordes i en vetenskaplig tidskrift (Differention) för två månader sedan. Det handlar om en in vitro-undersökning utförd med cellkulturer. De cellinjer som användes var mänskliga endotelceller (blodkärlsceller). När dessa celler exponerades in vitro för mobiltelefonstrålning observerades förändringar i fosforyleringen och i förekomsten av flera proteiner, bland annat värmechocksproteinet hsp27. Dessa biokemiska förändringar var emellertid små och reversibla (effekten försvann ungefär en timme efter det att exponeringen upphörde).

Undersökningen visar två aspekter som är nya och intressanta: 1) cellerna reagerar på strålning från mobiltelefoner, och 2) denna effekt är icke-termisk (det skedde ingen förändring av cellkulturens temperatur och en sådan förändring inträffar redan på nivån 2 SAR). Cellerna reagerar emellertid på ett antal olika miljömässiga och endogena stimuli, bland annat värme, pH och hormoner. För tillfället är det inte möjligt att ens säga om den observerade effekten är skadlig eller ej.

Det framtida målet för denna forskargrupp är att undersöka om sådana förändringar kan få negativa hälsoeffekter och forskarna utgår därför från en hypotes om den potentiella effekten på hjärn-blodbarriären, eftersom de undersökte blodkärlsceller. Hjärn-blodbarriären fungerar som ett filter mellan blodcirkulationen och hjärnan och skyddar hjärnan från ett antal ämnen, som toxiner och vissa proteiner. Detta är enbart en hypotes för framtida forskning ingenting har hittills bevisats.

Beträffande hälsoskydd avser kommissionen inte att vidta ytterligare åtgärder för tillfället, vilket överensstämmer med det senaste yttrandet från Vetenskapliga kommittén för toxikologi, ekotoxikologi och miljö (SCTEE), som i sitt yttrande som offentliggjordes i november 2001 bekräftade att de gränser som sattes i rådets rekommendation av den 12 juli fortfarande gäller. Kommissionen och SCTEE kommer emellertid att följa frågan.