SKRIFTLIG FRÅGA E-2273/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(3 augusti 2001)

Ämne: Utrikespolitiken i fallet Makedonien

EU:s utrikespolitiska samordnare Javier Solana har under de senaste veckorna energiskt förhandlat i den makedoniska konflikten. Hans företrädare François Léotard har nu lagt fram en plan där det föreskrivs att albanskan skall erkännas som officiellt språk, fler albaner skall få inträda i myndigheternas tjänst, beslutsfattandet skall decentraliseras och grundlagen skall ändras. En förutsättning är därvid att de albanska rebellerna avväpnas. I anledning av detta skulle jag gärna ställa följande frågor:

1. Tror inte rådet att en ensidig avväpning av de albanska rebellerna är dömd att misslyckas på förhand? Med andra ord: anser inte rådet att den enda utsikten till fred består i att alla irreguljära grupper, alltså också de makedoniska reservisterna vilkas antal uppskattas till 10 000 och olika medborgargarden, avväpnas?

2. Tror rådet att ett förslag av den minimala karaktär som det som framlagts av François Léotard är det enda som kan accepteras av de albanska förhandlarna?

3. Är rådet berett att lägga fram en grundläggande plan för hur Makedonien skall ombildas till en förbundsstat där albanska och slaviska makedonier har lika rättigheter och där andra etniska minoriteters rättigheter erkänns så att det skapas reella chanser för ett fredligt samhälle som kan äga bestånd?

Svar

(17 december 2001)

Den senaste utvecklingen ger i sig svaret på den ärade parlamentsledamotens fråga, i synnerhet när det gäller punkterna 1 och 2 i frågan. Ramavtalet från Ohrid av den 13 augusti som undertecknades tack vare den uthållighet som visats av Javier Solana, generalsekreterare/hög representant för GUSP vilket den ärade parlamentsledamoten erkänner och ansträngningarna på plats från unionens särskilde representant, François Léotard, och det amerikanska sändebudet, James Pardew, innebär en viktig framgång för Europeiska unionen och för europeisk diplomati i allmänhet.

I detta skede går det internationella arbetet med att gradvis genomföra ramavtalet framåt längs två linjer: den politiska linjen som syftar till att de avsedda reformerna snabbt skall antas (konstitutionella, politiska och ekonomiska förändringar, särskilt till förmån för minoriteterna), och som i första hand garanteras av Europeiska unionen och dess särskilde representant i Skopje, samt den regelrätta säkerhetslinjen under Natos överinseende med operationen Essential Harvest som sedan den 27 september 2001 har ersatts av operationen Amber Fox.

Europeiska unionen kommer att med största uppmärksamhet, och i samordning med övriga berörda organisationer, övervaka att avtalen genomförs i sin helhet så snart som möjligt. Europeiska unionen har därför, förutom förstärkningen av François Leotards kontor på plats, godkänt förslaget från generalsekreteraren/den höge representanten för GUSP, Javier Solana, om att öka personalstyrkan vid Europeiska övervakningsmissionen (EUMM) i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till 35 (OSSE har ökat antalet observatörer).

När det gäller punkt 3 i den ärade parlamentsledamotens fråga, är ramavtalet av den 13 augusti en garanti för en återgång till fred, stabilitet och nationell försoning mellan alla befolkningsgrupperna tack vare de konstitutionella förändringarna som syftar till att stadfästa alla etniska minoriteternas rättigheter, och i synnerhet den stora minoriteten albaner som utgör nästan en tredjedel av befolkningen, med iakttagande av territoriell integritet och enighet i landet. Ett av medlen för att nå detta mål är decentralisering och lokalt självstyre.

Vid mötet den 89 oktober 2001 uttryckte rådet sin oro över att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien inte hade uppnått tillfredsställande framgångar med genomförandet av ramavtalet av den 13 augusti. Rådet erinrade om sin ståndpunkt i denna fråga och vädjade till landets parlament om att detta så snart som möjligt skulle vidta alla konstitutionella åtgärder och lagstiftningsåtgärder som parterna enats om och på sätt öppna vägen för ramavtalets fullständiga genomförande, beträffande vilket rådet upprepade sin beslutsamhet att spela en aktiv roll. Rådet underströk även att dess bistånd till de reformer som genomfördes av myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien dock var kopplat till ett tillfredsställande slutförande av den parlamentariska processen för översyn av konstitutionen. I detta sammanhang konstaterade rådet att villkoren för att sammankalla ett möte i givarkonferensen inte är uppfyllda.

Rådet informerar slutligen den ärade parlamentsledamoten om att generalsekreteraren/den höge representanten för GUSP, Javier Solana, vid flera tillfällen har begivit sig till platsen för att uppmuntra de framsteg som skall uppnås inom ramen för den parlamentariska processen och har på så sätt kunnat underlätta vissa framsteg, till exempel när det gäller den centrala frågan om ingressen till konstitutionen.