SKRIFTLIG FRÅGA P-0572/99

från Rinaldo Bontempi (PSE) till kommissionen

(3 mars 1999)

Angående: Rätt till vatten för alla

Kommissionen har genom flera viktiga initiativ (Handlingsplan för grundvatten, ramdirektivet om vatten, Riktlinjer för samarbete i samband med utveckling av vattenresurser) erkänt den avgörande betydelsen av en hållbar och solidarisk vattenförvaltning.

Trots dessa initiativ och andra minst lika lovvärda som vidtagits på internationell nivå av UNDP, UNEP, Världsbanken, FAO, WHO och WMO är tillgången till dricksvatten för 1,5 miljarder människor en grundläggande individuell och kollektiv mänsklig rättighet som fortfarande inte respekteras.

Den senaste tidens privatisering av äganderätten till och tillhandahållandet av vatten, t.ex. i Förenade kungariket, grusar förhoppningarna om att rätten till vatten kommer att garanteras för alla om privatiseringstendenserna fortsatt får råda.

1. Vad avser kommissionen att göra, utöver de initiativ som redan har vidtagits, för att bidra till att rätten till vatten verkligen garanteras för hela världens befolkning?

2. Anser inte kommissionen att Europeiska unionen bör verka för ett internationellt initiativ "Vatten för alla"?

3. Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att bemöta frågan om vatten - som är en grundförutsättning för liv och således i vid bemärkelse måste betraktas med utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna - inom ramen för utvecklingssamarbetet och inför utsikterna att befolkningen år 2020 kommer att ha ökat med över 1 miljard människor i Afrika, Asien och Latinamerika, områden som redan i dag kännetecknas av vattenbrist?

Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar

(8 april 1999)

Tillgången till dricksvatten och vattenreningsanordningar tillhör de grundläggande behov hos de mest utsatta befolkningsgrupperna som måste tillgodoses för att fattigdomen skall kunna minskas och hälsotillståndet för dessa befolkningsgrupper förbättras. Inom ramen för gemenskapens utvecklingstöd tillhandahåller kommissionen de länder stöd som anger denna sektor som prioriterat område i sina program. Därtill kommer det stöd som ges till projekt som leds av de icke-statliga organisationerna. Det är av grundläggande betydelse för alla åtgärder som rör vattenförsörjning och vattenrening att stödmottagarna deltar i inrättandet och förvaltningen av de grundläggande serviceanordningarna.

Kommissionen har i samarbete med medlemsstaterna utarbetat institutionella, sociala och ekonomiska riktlinjer i "Towards sustainable water resources management: a strategic approach", vilken offentliggjordes i slutet av 1998(1). Detta dokument, i vilket det fastställs ett strategiskt förhållningssätt till hållbar förvaltning av vattenresurserna, borde bidra till att förbättra kvalitén och samstämmigheten i insatserna, i synnerhet beträffande vattenförsörjningen och vattenreningen på landsbygden och i städerna, utan att förglömma städernas ytterområden, vilka ofta är de mest missgynnade på detta område.

Kommissionen driver även frågan om tillgång till vatten av tillräcklig kvalitet och i tillräcklig kvantitet i ett vidare europeiskt sammanhang. Ett protokoll om vatten och hälsa håller på att utarbetas inom ramen för Förenta nationernas och Europeiska gemenskapens (FN-EG) konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar i nära samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO)-Europa. Ett huvudtema i detta protokoll är dricksvattenrening och hantering av städernas avloppsvatten i syfte att garantera allmän tillgång på icke hälsovådligt dricksvatten. Kommissionen deltar i detta arbete tillsammans med såväl medlemsstaterna som länderna i Öst- och Centraleuropa. Protokollet kommer att läggas fram för undertecknande vid den kommande miljö- och hälsoministerkonferensen i London i juni 1999.

Tillsammans med medlemsstaterna spelar kommissionen även en framträdande roll i utvecklingen av en integrerad och hållbar vattenpolitik inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling.

(1) ISBN 92-828-4454-4.