ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3358/02

från Dana Scallon (PPE-DE) till rådet

(27 november 2002)

Ämne: Forskning om övertaliga embryon

Vid rådets 2 451 möte Konkurrensfrågor (Inre marknaden, industri och forskning) i Bryssel den 30 september 2002 antogs följande:

Rådet och kommissionen stipulerade att exakta bestämmelser om tillämpning av forskningsverksamhet där mänskliga embryon och stamceller från mänskliga embryon, som kan finaniseras inom

sjätte ramprogrammet, kommer att fastställas före den 31 december 2003. Kommissionen konstaterade att den tills dess, i väntan på att exakta tillämpningsbestämmelser fastställs, inte kommer att föreslå finansiering av sådana forskningsprojekt, såvida det inte är fråga om stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar.

Är formuleringen stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar lika med övertaliga embryon på under två veckor?

Stämmer det att sjätte ramprogrammet för närvarande finansierar forskning om övertaliga embryon på under två veckor i de länder där detta är godkänt?

Svar

(20 februari 2003)

Som den ärade parlamentsledamoten torde vara medveten om, är kommissionen ansvarig för genomförandet av rådets beslut av den 30 september 2002 om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration:: Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet (20022006)(1) som är relevant för denna fråga. Rådet noterade vid sitt möte den 30 september 2002 kommissionens avsikt att förelägga den programkommitté som upprättats i enlighet med det särskilda programmet de förfaranden rörande forskning som medför användning av mänskliga embryon och stamceller från mänskliga embryon i enlighet med artikel 6.3 första strecksatsen. Den ärade ledamoten föreslås därför vända sig till kommissionen för all ytterligare information om genomförandet av rådets beslut.

När det gäller den finansiering som för närvarande lämnas till det pågående ramprogrammet, ombeds den ärade ledamoten också att vända sig till kommissionen i dess egenskap av ansvarig institution för genomförandet av det femte ramprogrammet och i synnerhet av det särskilda programmet om livskvalitet och förvaltning av levande resurser (19982002)(2).

(1) EGT L 294, 29.10.2002, s. 1.

(2) EGT L 26, 1.2.1999, s. 1 och EGT L 64, 12.3.1999, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2716/02

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(26 september 2002)

Ämne: Nicklet i euron

Tidskriften Nature har publicerat en undersökning som gjorts vid Zürichs universitet, och som visar att 1- och 2-euromynten kan utsöndra nickelmängder som är 240-320 gånger större än vad som är tillåtet enligt gemenskapsdirektiven. Handsvetten tycks kunna orsaka en kemisk reaktion som fördärvar legeringen och kan orsaka allergi.

1. Kan kommissionen bekräfta uppgifterna?

2. Om så är fallet, vilken lösning föredrar kommissionen: att ändra direktivet eller att förklara de två mynten otillåtna eftersom de inte uppfyller direktivets krav?

3. Vad tänker kommissionen göra för att förhindra att ännu en allergi sprider sig bland EU-medborgarna?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(25 oktober 2002)

Kommissionen kan bekräfta att en ny undersökning publicerades i tidskriften Nature den 12 september 2002, där forskare vid universitetet i Zürich hävdar att tvåfärgade euromynt kan utsöndra nickelmängder som är 240320 gånger högre än det gränsvärde som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/27/EG av den 30 juni 1994 om ändring för tolfte gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (nedan kallat nickeldirektivet)(1).

Forskarnas resultat är missvisande, eftersom nickeldirektivet gäller föremål som kommer i direkt och långvarig kontakt med huden, till exempel smycken eller armbandsur. Nickeldirektivet omfattar inte mynt. Dessutom nåddes resultatet genom att 1- och 2-euromynt fästes på huden på patienter med konstaterad nickelallergi mellan 48 och 72 timmar. Efter denna tid uppvisade patienterna allergiska reaktioner. Det är uppenbart att euromynten normalt inte används på detta sätt, och därför anser kommissionen att det saknas anledning att vidta åtgärder angående euromynten och enligt nickeldirektivet.

Den nyligen publicerade undersökningen påverkar inte kommissionens uppfattning att en normal användning av euromynten inte innebär en risk för EU:s medborgare. Kommissionen känner inte till några fall av nickelallergi som kan kopplas till hanteringen eller användningen av 1- och 2-euromynt. Vidare saknas det vetenskapliga bevis för en ökning av nickelallergi hos EU:s medborgare på senare tid.

Denna uppfattning bekräftades nyligen av en oberoende undersökning, som visade att de nickelmängder som avsöndras från 1- och 2-euromynten är betydligt lägre än de mängder som avsöndrades från de mynt som användes innan euron infördes.

(1) EGT L 188, 22.7.1994; svensk specialutgåva, område 13, volym 26, s. 128.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3641/02

från Ole Sørensen (ELDR) till kommissionen

(10 december 2002)

Ämne: Filmproduktion mål 2-stöd

Våren 2002 meddelade kommissionen de danska myndigheterna att mål 2-medel inte kan användas direkt för att stödja filmproduktion. Kan kommissionen bekräfta att motsvarande villkor har ställts upp för det mål 2-stöd som ges till ett liknande filmprojekt i Trollhättan i Sverige?

svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(21 februari 2003)

Kommissionen meddelar parlamentsledamoten att de danska myndigheterna lämnade in ett förslag till ändring av programkomplementet för det danska mål 2-programmet (20002006) den 22 april 2002, rörande stöd till filmsektorn.

Eftersom syftet med förslaget endast var att ge driftsstöd till filmproduktion, svarade kommissionen till de danska myndigheterna den 15 maj 2002 att den föreslagna verksamheten inte är stödberättigande enligt förordning 1783/99 om Europeiska regionala utvecklingsfonden(1).

I kommissionens skrivelse ingick också kommentarer om möjligt stödberättigande för olika aspekter av filmproduktion som den beskrevs i den not som var bifogad till skrivelsen från de danska myndigheterna av den 22 april. Kommission angav där att ett antal verksamheter i samband med filmproduktion skulle kunna vara stödberättigande, till exempel att starta små och medelstora företag inom filmsektorn, att skapa nätverk, innovation och stöd för logistiktjänster för filmindustrin.

I en skrivelse av den 10 juni 2002, tog kommissionen tillfället i akt att uppdatera de svenska myndigheterna om svaret till de danska myndigheterna. Det bör påpekas i detta sammanhang att ansvaret för det korrekta genomförandet av förordningarna om strukturfonderna åligger myndigheterna i medlemsstaten.

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, EGT L 213, 13.8.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1661/02

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(11 juni 2002)

Ämne: Beskattning av medlemskap i yrkesorganisationer och fackföreningar

Är avgiften för medlemskap i en yrkesorganisation avdragsgill i alla medlemsstater?

Är avgiften för medlemskap i en fackförening avdragsgill i någon medlemsstat?

Håller kommissionen med om att alla skall behandlas lika?

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 oktober 2002)

Kommissionen uppfattar frågan som relaterad till personlig inkomstskatt, ett område som inte omfattas av gemenskapslagstiftningen.

Medlemsstaterna fastställer visserligen själva sina regler om inkomstskatt, men dessa måste vara förenliga med de fyra grundläggande friheterna enligt fördraget och får inte medföra någon diskriminering på grund av nationalitet.

Eftersom inkomstskattereglerna inte är harmoniserade, underrättar medlemsstaterna inte regelbundet kommissionen om sina regler och denna kontrollerar inte heller dessa. Kommissionen har följaktligen inte hittills inhämtat några uppgifter om behandlingen i skattehänseende av avgifter för medlemsskap i yrkesorganisationer eller fackföreningar och den anser det inte heller nödvändigt för närvarande att på gemenskapsnivå samordna behandlingen av denna typ av skatteavdrag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3679/02

från Alexander Radwan (PPE-DE) till kommissionen

(19 december 2002)

Ämne: Busquin: EU bör vara en stormakt i rymden (artikel i European Voice den 19 september, sid. 8, nyheter)

Under de senaste trettio åren har Europeiska rymdorganisationen varit ytterst framgångsrik inom utvecklingen av Ariane-raketen och kapaciteten att bygga high-tech satelliter som ger Europa en oberoende tillgång till rymden.

Med tanke på detta och med hänvisning till ovannämnda artikel vill jag fråga:

1. Vad tycker kommissionen det är som saknas för att göra EU till en stormakt i rymden?

2. Anser kommissionen att EU saknar militärt engagemang i rymden? Bör ett sådant engagemang ske genom militärt deltagande i en framtida EU-rymdpolitik eller genom att ett avsnitt om rymden införlivas i Europas försvarspolitik?

3. Är det riktigt att kommissionen generellt eller särskilt främjar militära satellittillämpningar med forskningsmedel från EU?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(24 januari 2003)

Det är en viktig fråga som parlamentsledamoten ställer. Kommissionen håller just på att lägga sista handen vid en grönbok om den framtida rymdpolitiken i Europa som kommer att antas i början av 2003. Den väntas under första hälften av 2003 väcka en bred debatt bland alla berörda parter om möjligheterna till framtida verksamhet inom rymdtillämpningar och stödteknik. Det är tänkt att denna process skall leda fram till strategier och mål som kan stärka Europas ställning som stormakt i rymden.

Efter detta samrådsförfarande kommer kommissionen i enlighet med parlamentets resolution(1) att utarbeta en vitbok med konkreta förslag till åtgärder och mål. Den torde ge svar på en del av de frågor som parlamentsledamoten ställer. En av de aspekter som måste beaktas under samrådet är teknik som har flera tillämpningsområden, dvs. sådan teknik som kan användas antingen i civila eller militära (säkerhet/försvar) tillämpningar.

Kommissionen finansierar för närvarande inte några militära satellittillämpningar med forskningsmedel.

(1) Konstantinos Alyssandrakis betänkande från januari 2002 Ref: P5 TARPOV (2002) 0015 Europa och rymden resolution antagen den 17.1.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3128/02

från Jan Dhaene (Verts/ALE) till kommissionen

(30 oktober 2002)

Ämne: Upplysningar till resande i internationella tåg

Upplysningarna till resande i internationella tåg ges i dagens läge endast på språket i det land som tåget för tillfället kör igenom, men inte på destinationslandets språk.

Finns det några europeiska överenskommelser som garanterar att resande i internationella tåg får upplysningar på olika språk, bland dem självfallet destinationslandets språk?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(3 december 2002)

Enligt vad kommissionen vet finns det inga internationella överenskommelser om vilka språk som skall användas för information till passagerare på internationella tågförbindelser i EU. Det är emellertid redan praxis på flera internationella tågförbindelser dock inte alla att information ges på flera språk, särskilt språken i de länder där resan inleds och avslutas.

Som angavs i vitboken Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden(1) och i meddelandet om det andra järnvägspaketet(2), avser kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning om passagerares rättigheter och skyldigheter på internationella tågförbindelser. Detta kommer också att behandla frågan om vilka språk som skall användas för information till passagerare.

Det skall också påpekas att Europeiska järnvägsgemenskapen nyligen har antagit en stadga om tågtjänster för passagerare, i vilken det bland annat står att de språk som används för kommunikation med kunder ombord på tåg eller på stationer skall vara de språk som används på den sträcka kunden reser. På internationella förbindelser kommer järnvägsföretagen att sträva efter att kommunicera med kunderna på åtminstone ytterligare ett ofta använt språk.

(1) KOM(2001) 370 slutlig.

(2) KOM(2002) 18 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3852/02

från Christopher Beazley (PPE-DE) till kommissionen

(23 december 2002)

Ämne: Anställning av medborgare från länder utanför EU vid nationella museer

Det är vanligt i vissa medlemsstater att neka medborgare från länder utanför EU anställning vid nationella museer. Strider detta med dessa länders åtaganden i samband med den inre marknaden? Vad avser kommissionen att göra för att ta hand om och åtgärda problemet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(30 januari 2003)

Kommissionen känner inte till svårigheterna för EU-medborgare som nekats anställning i nationella museer i andra medlemsstater än deras ursprungsmedlemsstat.

Enligt gemenskapens lagstiftning får medlemsstaterna begränsa sig till att anställa egna medborgare när det gäller myndighetsutövande och ansvar för att skydda statens allmänna intressen (artikel 39.4 i EG-fördraget). Undantaget från EG-fördragets allmänna princip om fri rörlighet för arbetstagare har tolkats mycket restriktivt av EG-domstolen och kommissionen har aktivt stött ett ökat tillträde till den offentliga sektorn och fortsätter att göra det(1).

Huruvida ett nationellt museums vägran att anställa arbetstagare från andra medlemsstater strider mot den inre marknadens åtaganden beror på omständigheterna i varje enskilt fall. En begränsning som innebär att endast medborgare i värdmedlemsstaten anställs kan motiveras enbart om de ovan nämnda kriterierna är tillämpliga.

(1) Se även det nyligen antagna meddelandet från kommissionen: Fri rörlighet för arbetstagare: att utnyttja alla fördelar och möjligheter, KOM(2002) 694 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2264/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(24 juli 2002)

Ämne: Uppgifter om situationen för och antalet av jaktövervakare

Kan Europeiska kommissionen ge besked om huruvida kommissionen har uppgifter om situationen för och antalet av jaktövervakare och edsvurna jaktövervakare i de enskilda medlemsstaterna och om kommissionen har kontakter i detta hänseende?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2264/02 och E-2265/02ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(16 september 2002)

Komissionen samlar inte in några uppgifter om antalet jaktvårdare och edsvurna jaktvårdare eller deras ställning, eftersom dessa yrkesgrupper är en del av medlemsstaternas regionala eller nationella politik för landsbygden eller skogen, och denna faller under medlemsstaternas behörighet.

Frågan om att genom kommissionen införa harmoniserande åtgärder för jaktvårdare är kopplad till det ömsesidiga erkännandet av examensbevis, som i huvudsak berör två direktiv.

Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(1) har kompletterats med rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning som omfattar mindre än tre år studier(2). Samma princip tillämpas genom båda direktiven. En person som är behöriga att utöva ett yrke i en medlemsstat skall i princip vara behöriga att utöva samma yrke i en annan medlemsstat.

De två direktiven gäller yrken som kräver legitimation, det vill säga att det enligt den nationella lagstiftningen krävs ett examensbevis för att man ska utöva yrket. Jaktvårdare tycks i allmänhet inte vara ett sådant yrke i medlemsstaterna. Det bör också noteras att direktiven bara omfattar sådana yrkesverksamheter som man på något sätt får ersättning för.

Kommissionen är inte medveten om att det skulle ha uppstått några problem när det gäller erkännandet av jaktvårdares kvalifikationer att utöva yrket. Den har därför för närvarande inte för avsikt att harmonisera reglerna på detta område. Varje medlemsstat har frihet att lagstifta om yrkesverksamhet på sitt eget territorium.

(1) EGT L 19, 24.1.1989.

(2) Rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG, EGT L 209, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0371/02

från Mario Borghezio (NI) till kommissionen

(14 februari 2002)

Ämne: Kroatien: Allvarlig kränkning av minnet över italienare som mördats och kastats i grottor

För ett par dagar sedan, på kvällen före minnesdagen, gav den numera kroatiska staden Parenzos borgmästare Josip Pino Maras, order om att förstöra den minnessten som rests för bara ett par månader sedan över de 94 italienare som mördades och kastades i grottor mellan 1943 och 1945 av Titos partisaner. Det bör påpekas att inte så få av dem som dödades var italienska antikommunistiska partisaner, som eliminerades av ideologiska skäl.

Tänker inte kommissionen ingripa för att påminna de kroatiska myndigheterna om att respekten för offren för krigsförbrytelser är en princip som delas av alla civiliserade länder och att överträdelser av den inte kan ignoreras i samband med utvidgningsprocessen?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 juli 2002)

Kommissionen är väl medveten om den svåra historiska bakgrunden i denna del av världen och den förstår till fullo tyngden av detta historiska arv och den känslighet som följer av detta.

Kommissionen anser att det är absolut nödvändigt att de mänskliga rättigheterna iakttas till fullo, vilket även inbegriper vissa minoriteters rättigheter. Den anser att det är av avgörande betydelse för alla länder, men särskilt för de länder med vilka unionen upprättat ett långtgående samarbete (såsom t.ex. Kroatien), att de delar de demokratiska värderingarna och iakttar de demokratiska principerna. Dessa frågor tas regelbundet upp vid unionens bilaterala kontakter med kroatiska politiker och den kroatiska förvaltningen. Utvecklingen på detta område ses regelbundet över, eftersom den utgör en viktig del av kommissionens allmänna bedömning av landet. Senast skedde detta i kommissionens rapport inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och en fullständig demokratisering utgör även en väsentlig beståndsdel i det stabiliserings- och associeringsvatal som ingåtts med Kroatien. Det huvudsakliga målet för den politik som kommissionen utarbetat för länderna i området är att stödja en fullständig demokratisering av dessa länder.

När det gäller det fall som frågeställaren tar upp har kommissionens underrättats om att minnesmärket inte har förstörts. Såvitt den förstår har Porecs borgmästare beordrat att plaketten på minnesmärket skulle tas bort, eftersom man skulle göra några ändringar. Det är meningen att plaketten skall sättas på plats igen efter ändringarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2915/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Palau

Kan kommissionen ange vilka projekt i Palau som har finansierats genom EU:s budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp, för samtliga stödområden, som betalats ut till Palau under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 och E-2922/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(4 december 2002)

Kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat en tabell över de önskade upplysningarna och bifogar även årsrapporten från 2001 om EG:s utvecklingspolitik och genomförande av det yttre biståndet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2949/02

från Ian Hudghton (Verts/ALE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Minskning av flottorna

I samband med att kommissionens förslag om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och i synnerhet förslaget om införande av en nödåtgärd från gemenskapen för skrotning av fiskefartyg(1) offentliggjordes lovade tjänstemän vid kommissionen den skotska fiskeindustrin muntligen att de största minskningarna i Skottland under de senaste två åren skulle beaktas och tas med i de förslagna minskningarna i förslaget ovan.

Kan kommissionen bekräfta löftet skriftligen och redogöra för de exakta nivåer som måste uppnås mot bakgrund av de nedläggningar som gjorts på senare tid i Skottland?

(1) KOM(2002) 190 EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 333.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 oktober 2002)

Inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken har kommissionen lagt fram förslag om att minska fiskeansträngningen och att avsluta obligatoriska skrotningsprogram. Det kommer att utgå förhöjda bidrag för avvecklingen genom skrotningsfonden om medlemsstaterna skulle vilja ta del av den. Detta sker tillsammans med ett system för tillförsel och indragning av ersättningsfartyg, men inga mål kommer att fastställas för att minska fiskekapaciteten i något medlemsland.

Alla avvecklingssystem som implementerats i Skottland sedan början av 2001 kommer på ett tydligt sätt att bidra till att kraven uppfylls vad gäller målsättningarna för fiskedödligheten och därmed kommer det i framtiden bli lättare att godkänna begränsningar inom fisket för den skotska fiskeflottan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2552/02

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(12 september 2002)

Ämne: Bristfällig förvaring av pesticider

I Ryssland finns det idag enligt beräkningar 24 000 ton med föråldrade pesticider som inte är korrekt lagrade, en del av dem POP-föreningar (Persistent Organic Pollutants). Dessa miljögifters verkningar sträcker sig över hela det arktiska området vilket innebär t.ex. att ursprungsfolken i detta område befinner sig i riskzonen p.g.a. att de äter rikligt med fisk och säl som samlat i sig gifter. Man har även påträffat isbjörnar på Nordpolen som har både en honas och en hanes könsorgan. Också på avstjälpningsplatsen i anslutning till avfallshanteringsstationen Krasbyj Bor utanför St. Petersburg lagras idag bristfälligt tonvis med föråldrade pesticider.

Har kommissionen fört diskussioner med de ryska myndigheterna angående den bristfälliga förvaringen av dessa miljögifter eller har kommissionen för avsikt att ta upp denna fråga t.ex. inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med Ryssland? Vad ämnar kommissionen göra för att Stockholmskonventionen angående POP-föreningar uppföljs och för att denna konvention ratificeras och träder i kraft så snart som möjligt?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 oktober 2002)

Ryssland undertecknade Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (Persistent Organic Pollutants) den 22 maj 2002. Kommissionen välkomnar detta steg men har ännu inte fått någon information från Ryssland vad gäller landets planer på att ratificera och genomföra konventionen.

Kommissionen håller på att förbereda förslag till rådsbeslut om ratificering, för gemenskapens vidkommande, av konventionen och om de erforderliga genomförandebestämmelserna. Dessa förslag kommer troligen att antas under första kvartalet 2003. Målet är att gemenskapen skall bli part i konventionen innan den första partskonferensen hålls, vilket kan komma att ske i mitten av 2004.

Kommissionen kommer att ta upp frågan om Rysslands ratificering och genomförande av konventionen såväl vid kommande multilaterala möten som vid bilaterala möten inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet. Kommissionen kommer mot bakgrund av utvecklingen även att undersöka frågan om eventuell finansiering av projekt som rör de frågor som behandlas i konventionen.