ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1872/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Tyskland)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Tyskland som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Tyskland som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(18 september 2001)

Databasen för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) används som källa vid fastställandet av antalet jordbruksföretag vars areal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor är över respektive under 50 hektar. Även om denna databas består av resultaten av en utredning av jordbruksföretagens strukturer (Eurostat), är det allmänt känt att de stora företagen är överrepresenterade. Siffrorna nedan kan därför betraktas som maximital. Uppgifterna är från 1997, det senaste året för vilket det finns uppgifter från alla medlemsstaterna i databasen ISJR.

I kolumnerna A och C i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksföretagen som brukar en jordbruksareal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som är över respektive under 50 hektar.

I kolumnerna B och D i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som drivs av jordbruksföretag som brukar en jordbruksareal som överskrider respektive underskrider 50 hektar.

I kolumn F anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som skulle uteslutas, om alla andra faktorer förblev oförändrade, och om ett tak på 50 hektar skulle tillämpas.

I kolumn I anges vilka summor uttryckta i miljoner euro som skulle sparas in per medlemsstat om ett tak på 50 hektar spannmål, oljehaltiga växter och proteingrödor tillämpades. Den angivna avkastningen är den referensavkastning som medlemsstaterna uppgivit. Gemenskapens totala utgiftsbesparingar skulle uppgå till 4 miljarder euro.

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-1927/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(29 juni 2001)

Ämne: Gemenskapsstöd till Grekland

Grekland uppbär stöd från Europeiska unionen genom sitt deltagande i gemenskapsinitiativ, gemenskapsprogram och gemenskapsstödramar.

Kan kommissionen uppge inom vilka gemenskapsinitiativ, program, åtgärder och operativprogram inom gemenskapsstödramen (från och med 1989 och framåt) dess tjänstegrenar har kunnat konstatera ekonomiska oegentligheter eller bristfälligt och otillräckligt genomförande av de planerade projekten, samt för vilka av dessa (med konkreta uppgifter om deras namn) det har begärts att redan utbetalade gemenskapsmedel skall återbetalas?

Svar från M. Barnier på kommissionens vägnar

(13 september 2001)

De finansiella oregelmässigheter (projekt eller utgifter som inte är stödberättigande, bristande måluppfyllelse av de ursprungliga målen och otillräcklig deklaration av sista utgift) som har upptäckts inom ramarna för partnerskapet med medlemsstaten, och som gäller de operativa programmen inom gemenskapsstödramen och gemenskapsinitiativen för programperioden 19891993 för Grekland, har blivit föremål för frisläppanden och för inkasseringar från kommissionens sida. Listan över dessa fall har sänts direkt till parlementsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Eventuella oregelmässigheter för programperioden 19941999 kommer att rättas till vid avslutandet av de ärenden som planeras hållas i slutet av 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2031/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Projektet Women and the euro

Vissa av broschyrerna The Euro puts a new value in your pocket och medföljande affischer är på engelska.

- Finns det planer på att distribuera dem i Storbritannien?

- Finns det planer på att sprida affischerna och broschyrerna i Storbritannien under tiden fram till den brittiska folkomröstningen om euron?

- Har det satsats pengar i Storbritannien på kampanjen Women and the euro?

- Hur mycket av EU:s pengar har satsats på detta projekt och från vilken budgetpost kom de?

- Finns det planer på att ta fram liknande material för andra målgrupper, till exempel äldre? Finns det i så fall planer på att sprida detta i Storbritannien?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(18 september 2001)

Projektet Kvinnor och euron framlades inom ramen för Prince-programmet under 1999, behölls och fick därmed ett finansiellt stöd från kommissionen.

Detta gjordes eftersom en Eurobarometerstudie i juli 1999 bekräftade vad andra studier redan hade visat, nämligen att kvinnor var mindre entusiastiska över introduktionen av euron och kände sig mindre välinformerade än män. Enligt denna Eurobarometerstudie kände sig bara 39 % av kvinnorna väl- eller mycket välinformerade om euron, jämfört med 51 % av männen.

Tre medlemsstater deltog; Belgien, Tyskland och Italien. Följaktligen deltog Storbritannien inte i projektet och omfattades inte heller av studien. Den engelska versionen av broschyrerna och planscherna var ämnad för Irland (och icke-statliga organisationer som arbetar med jämställdhet och kvinnofrågor).

Det finns inga planer på att distribuera planscherna och broschyrerna i Storbritannien tiden fram till den brittiska folkomröstningen om euron. Projektet har avslutats, medlen har förbrukats och målgruppen var endast kvinnor.

Inga pengar spenderades i Storbritannien som en del av denna kampanj, då det inte förekom något samarbete med Storbritannien och därmed inte heller något finansiellt bidrag från någon brittisk partner.

En överenskommelse om stöd slöts och bidraget från kommissionen uppgår till 152 400 euro av en total, bidragsberättigad kostnad av 304 971 euro på budgetpost B-33060. Kommissionen utvärderar för närvarande slutrapporten och projektets nytta i förhållande till kostnaden.

Det finns inga planer på att producera liknande material för andra målgrupper, såsom äldre, och att distribuera det i Storbritannien; dessa huvudgrupper var föremål för andra projekt presenterade 1999 eller 2000 inom ramen för de andra och tredje ansökningsomgångarna avseende informations- och kommunikationsinitiativ syftande på speciella målgrupper om euron(1). De flesta projekt från 1999 har avslutats, medan projekten från år 2000 nu är under genomförande. Inga nya förslag är att vänta förrän år 2002, eftersom inga nya ansökningsomgångar är planerade.

(1) EGT C 212, 25.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1876/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Förenade kungariket)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Förenade kungariket som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Förenade kungariket som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt kompletterande svarpå de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(18 september 2001)

Databasen för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) används som källa vid fastställandet av antalet jordbruksföretag vars areal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor är över respektive under 50 hektar. Även om denna databas består av resultaten av en utredning av jordbruksföretagens strukturer (Eurostat), är det allmänt känt att de stora företagen är överrepresenterade. Siffrorna nedan kan därför betraktas som maximital. Uppgifterna är från 1997, det senaste året för vilket det finns uppgifter från alla medlemsstaterna i databasen ISJR.

I kolumnerna A och C i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksföretagen som brukar en jordbruksareal för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som är över respektive under 50 hektar.

I kolumnerna B och D i tabellen nedan anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som drivs av jordbruksföretag som brukar en jordbruksareal som överskrider respektive underskrider 50 hektar.

I kolumn F anges, per medlemsstat, vilken procentsats av jordbruksarealen för spannmål, oljehaltiga grödor och proteingrödor som skulle uteslutas, om alla andra faktorer förblev oförändrade, och om ett tak på 50 hektar skulle tillämpas.

I kolumn I anges vilka summor uttryckta i miljoner euro som skulle sparas in per medlemsstat om ett tak på 50 hektar spannmål, oljehaltiga växter och proteingrödor tillämpades. Den angivna avkastningen är den referensavkastning som medlemsstaterna uppgivit. Gemenskapens totala utgiftsbesparingar skulle uppgå till 4 miljarder euro.

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-2051/01

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till rådet

(12 juli 2001)

Ämne: Lån till invandrares företagsverksamhet

Medlemsstaterna har erfarenheter av olika former av lån för att främja företagandet bland kvinnor. De är alltså avsedda bara för kvinnliga företagare och de har haft en positiv inverkan på att företagande blivit mera utbrett bland kvinnor.

Finns det i medlemsstaterna några motsvarande lån till invandrares företagsverksamhet?

Om det finns sådana lån: hur har det påverkat den sociala situationen och invandrarnas integration i länderna?

Om det inte finns några sådana lån: skulle man kunna få ett gemensamt projekt på EU-nivå till förmån för att de skulle införas i medlemsstaterna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2051/01 och E-2053/01

(27 november 2001)

Rådet har inga uppgifter om medlemsstaternas program för att främja invandrarnas integration i samhället. Antagandet och genomförandet av nationella program för integration av invandrare faller helt under medlemsstaternas behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2722/01

från Yves Butel (EDD) till kommissionen

(26 september 2001)

Ämne: Natura 2000 Habitatdirektivet (flora och fauna) Frankrike annullering av förslag till franska habitatområden genom domstolsbeslut Konsekvenser för biogeografiska seminarier

Frankrikes högsta förvaltningsdomstol, (Conseil d'Etat) har i en dom den 27 september 1999 (mål nr 194648) upphävt de första besluten om förslag till områden, genom vilka miljöministern underrättade kommissionen om de 534 områden som skulle kunna ingå i Natura 2000 (beslut den 16 oktober, 3 december och 9 december 1997).

Domstolen har för andra gången i följd, genom en dom den 22 juni 2001 (mål nr 219995), fällt miljödepartementet, på grund av att detta inte har kunnat bevisa att det genomfört hela det konsultationsförfarande som krävs enligt fransk lagstiftning innan förslagen tillställdes kommissionen, trots att man hävdar att så skedde.

De nyligen fattade besluten om lämpliga områden som meddelats kommissionen har följaktligen återigen upphävts när det gäller de 534 berörda områdena.

Miljödepartementet måste nu börja om från början igen med det lokala konsultationsförfarandet, innan det på nytt kan meddela kommissionen vilka franska områden som valts ut.

Vilka slutsatser drar kommissionen av detta beslut från den högsta franska förvaltningsdomstolen beträffande det europeiska skyddsförfarandet, framför allt med avseende på de biogeografiska seminariernas förhållningssätt och slutsatser?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(19 oktober 2001)

Enligt de upplysningar som kommissionen erhållit har Frankrikes högsta förvaltningsdomstol (Conseil d'Etat) genom ett beslut av den 27 september 1999 stoppat det förslag till 534 Natura 2000-områden som de franska myndigheterna hade för avsikt att överlämna till kommissionen. Orsaken till domstolens ingripande är bristande efterlevnad av det lagstadgade samrådsförfarandet. Kommissionen har emellertid inte erhållit något officiellt meddelande om detta från de franska myndigheterna.

Det förefaller nödvändigt att se vad det nya samrådsförfarandet beträffande denna lista får för resultat innan man uttalar sig om vilka konsekvenser beslutet från den högsta franska förvaltningsdomstolen kan komma att få, bland annat på anordnandet av och slutsatserna från de biogeografiska seminarierna.

Om en medlemsstat drar tillbaka ett omfattande förslag om att medta områden i Natura 2000-nätet måste detta motiveras med hänsyn till hur områdena uppfyller de vetenskapliga kriterierna i bilaga III till rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1). Det krävs också en analys av vilka olika livsmiljötyper och habitat för arter av gemenskapsintresse som förekommer i dessa områden. För att förekomsten av livsmiljötyper och habitat för arter av gemenskapsintresse inte skall bli otillräcklig som en följd av ett sådant tillbakadragande skall den berörda medlemsstaten lägga fram nya förslag till områden för att avhjälpa de brister som framkommit vid de biogeografiska seminarierna.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2138/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(20 juli 2001)

Ämne: Global fond mot Aids

Avser rådet att ge ekonomiskt och politiskt stöd till den Socialfond mot Aids som inrättats på initiativ av FN:s generalsekreterare Kofi Annan, samt att verka för att den skall stödjas av samtliga unionens medlemsstater?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2138/01 och E-2140/01

(29 november 2001)

Rådet har vid upprepade tillfällen framhållit sin djupa oro för den situation som skapas genom spridningen av överförbara sjukdomar särskilt i utvecklingsländer, och framför allt i Afrika söder om Sahara.

Huvudsyftet med gemenskapens utvecklingspolitik är att minska fattigdomen i syfte att slutligen utrota den. Rådet anser att snabbare insatser från givarna för att bekämpa överförbara sjukdomar, särskilt aids/hiv, malaria och tuberkulos är väsentliga med tanke på den förödande inverkan dessa sjukdomar kan ha på ansträngningarna att minska fattigdomen.

Rådet välkomnade därför varmt kommissionens meddelande om ett handlingsprogram för påskyndade insatser mot överförbara sjukdomar. Rådet anser att detta program erbjuder en klarsynt, ambitiös och lämplig ram för prioriterade insatser från gemenskapen och medlemsstaterna under de närmaste fem åren.

Avsaknaden av prismässigt överkomliga läkemedel är ett allvarligt problem i många utvecklingsländer och särskilt för de fattigaste. Rådet instämmer därför med kommissionen till förmån för drabbade utvecklingsländer. Samtidigt är rådet medvetet om faran för avledning av billiga läkemedel avsedda för specifika marknader och prisras på marknaderna i utvecklade länder.

Det är viktigt att stärka och konsolidera det finansiella stödet för forskning och utveckling. I detta sammanhang finns ett behov att stärka kapaciteten i utvecklingsländerna och tillhandahålla incitament för utveckling av nya behandlingsformer och vacciner.

Beträffande en global hälsofond stöder rådet helt förslaget från FN:s generalsekreterare. Under G8-mötet, det ekonomiska toppmötet i Genua lanserades fonden tillsammans med FN:s generalsekreterare.

Rådet är ense med kommissionen om att fonden bör tackla de tre stora överförbara sjukdomarna hiv/aids, malaria och tuberkulos, med bördan rättvist fördelad mellan OECD-länderna liksom mellan den offentliga och den privata sektorn. Fondens ekonomiska resurser bör användas för att stödja hälsostrategierna i deltagarländerna, såsom förebyggande hälsovård, tillgång till vård och behandling samt insatser för att stärka den tillgängliga kapaciteten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2379/01

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(28 augusti 2001)

Ämne: Händelserna i Genua den 1923 juli 2001 och senare: den italienska regeringens brott mot fördraget om Europeiska unionen artikel. 6.1 och 2

Den omfattande dokumentationen genom tv, video och internationell press, bekräftad av tusentals vittnesmål från deltagare i demonstrationerna i samband med G8-mötet i Genua, ger bevis för att omfattande, upprepade och fortlöpande brott mot mänskliga rättigheter, grundläggande rättigheter och rättsstaten, har begåtts av polisens och regeringens styrkor i den liguriska huvudstaden under tiden 1923 juli och senare i år.

Dessa brott kulminerade i mordet på en demonstrant och allvarlig misshandel av hundratals gripna italienska och utländska medborgare. Vidare förvägrades de sin rätt till juridisk assistans och några av dem har försvunnit, vilket ännu i dag inte fått någon förklaring av de lokala och nationella myndigheterna. Dessa brott är nu föremål för protester, krav på förklaringar från andra regeringar i unionen, och förundersökningar beslutade av italienska domstolar, men de förnekas blankt av den berörda regeringen, som har försvarat polisens uppträdande och därmed själv tagit ansvaret. Den har vidare avslagit kravet på en parlamentarisk undersökning, i kraft av sin majoritet i senaten och deputeradekammaren.

1. Anser sig inte rådet tvingat att konstatera ett grovt brott från den italienska regeringens sida mot principerna i fördraget om Europeiska unionen artikel 6.1 och 2, gällande respekten för grundläggande rättigheter som garanteras av den europeiska stadgan om grundläggande rättigheter, som är ett resultat av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, i den mån de är grundprinciper för gemenskapsrätten?

2. Anser inte rådet att det i detta läge, efter att ha fastställt fakta, bör påbörja det förfarande som föreskrivs i fördraget om Europeiska unionen, artikel 7, och som gör det möjligt att suspendera vissa av en medlemsstats rättigheter, om den befinns skyldig till brott mot fördraget, efter beslut i rådet med kvalificerad majoritet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2379/01 och E-2454/01

(6 december 2001)

Rådet uppmärksammar de ärade parlamentsledamöterna på att ansvaret för skyddet av den allmänna ordningen och den inre säkerheten i unionens medlemsstater ligger hos myndigheterna i respektive medlemsstat. Det åligger inte rådet att uttala sig i en fråga som inte hör till i rådets befogenheter.

De övriga frågor som tagits upp av de ärade parlamentsledamöterna står inte på rådets dagordning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2576/01

från Dominique Vlasto (PPE-DE) till kommissionen

(24 september 2001)

Ämne: Turismens bidrag till sysselsättning och tillväxt

Rådet (inre marknaden) uppmanade den 21 juni 1999 kommissionen och medlemsstaterna att i nära samarbete maximera det bidrag som turismen, och i synnerhet de små och medelstora företagen som denna del av näringslivet till stor del består av, kan ge till tillväxten och sysselsättningen.

Fyra särskilda mål fastställdes:

- Att underlätta utbyte och spridning av uppgifter, i synnerhet med hjälp av ny teknik.

- Att förbättra utbildningen för att öka kunskaperna inom turistnäringen.

- Att förbättra kvaliteten på turistprodukterna.

- Att främja miljöskyddet och en hållbar utveckling inom turistnäringen.

Kan kommissionen ange vilka framsteg som den gjort för att uppnå dessa mål sedan dess halvtidsrapport i ämnet offentliggjordes i september 2000?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(24 oktober 2001)

De arbetsgrupper som nämns i kommissionens delrapport(1) presenterade sina slutrapporter i juli 2001.

Det ministerseminarium som det belgiska ordförandeskapet anordnade i Brügge i juli 2001 gav företrädare för medlemsstaterna och kommissionen tillfälle till en inledande diskussion om resultaten av arbetsgruppernas arbete. Kommissionen planerar att i november 2001 anta ett meddelande om turismpolitik, vilket riktar sig till de andra institutionerna. Med stöd av resultaten kommer kommissionen att utarbeta en ram för samordning mellan aktörerna inom turistbranschen och åtgärder som de sistnämnda skall genomföra.

I ett tal till Europaparlamentets utskott för regionalpolitik, transport och turism den 9 oktober redogjorde kommissionsledamoten med ansvar för informationssamhälle, näringsliv och turism för huvudlinjerna i det kommande meddelandet.

(1) KOM(2000) 696 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1585/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet. Förslag om en EU-omfattande polisstyrka och en gränsskyddstjänst.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 04/04/2002 s. 0039 - 0039



SKRIFTLIG FRÅGA E-1585/01 från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet (1 juni 2001) Ämne: Förslag om en EU-omfattande polisstyrka och en gränsskyddstjänst Nyligen uppmanade den tyske förbundskanslern Gerhard Schröder Europa att införa en FBI-liknande enhet för att hindra internationella brottslingar att exploatera det gränsfria Europa. Kommer detta att tas upp på dagordningen för det kommande rådet (rättsliga och inrikes frågor)? Om så inte är fallet, när kommer det att behandlas? Svar (21 november 2001) Rådet har inte mottagit några formella initiativ eller förslag om en EU-omfattande polisstyrka och en gränsskyddstjänst.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1463/01

från Robert Goebbels (PSE) till rådet

(21 maj 2001)

Ämne: Tjuvfiske i Mauretaniens exklusiva ekonomiska zon

Frågeställaren kommer just tillbaka från en resa till Mauretanien där han haft en möjlighet att diskutera med fiskeministern. Ministern Zamel klagade bittert över att mellan 30 och 40 fiskebåtar regelbundet fiskade utan lov i landets exklusiva ekonomiska zon. Dessa båtar, som för det mesta kom från olika asiatiska länder, använde den spanska hamnen Las Palmas som stödjepunkt och där landade de rentav fisk som de fiskat utan lov i mauretanska vatten. Detta tjuvfiske innebär således en illojal konkurrens för de europeiska fartygsägare som bedriver fiske inom ramen för det gällande avtalet om fiske i Mauretaniens exklusiva ekonomiska zon.

Kan rådet bekräfta dessa uppgifter från Mauretanien? Vad tänker rådet göra för att sätta stopp för denna olagliga verksamhet och på det sättet bidra till att det görs en kraftfull insats till försvar för landets rikedomar i form av fisk?

Svar

(20 november 2001)

Rådet känner mycket väl till problemet med olagligt fiske i allmänhet och i synnerhet i Mauretaniens exklusiva ekonomiska zon och delar den ärade parlamentsledamotens oro i detta avseende.

Kampen mot olagligt fiske oroar ständigt rådet som aktivt stöder de initiativ som har tagits internationellt liksom i olika regionala fiskeriorganisationer.

I detta sammanhang finns det anledning att erinra om FAO-rådets förestående antagande av den internationella handlingsplanen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske där gemenskapen har deltagit aktivt i utformningen. Denna handlingsplan innehåller för övrigt ett kapitel om vilka åtgärder hamnstaterna skall vidta i syfte att förebygga att olagligt fångad fisk landas i deras hamnar.

När det mer speciellt gäller Mauretanien har gemenskapen nyligen inlett förhandlingar med detta land i syfte att förnya det aktuella fiskeprotokollet som löper ut den 31 juli 2001.

Liksom beträffande de fiskeprotokoll som nyligen slöts mellan gemenskapen och andra tredje länder kommer gemenskapen, i enlighet med slutsatserna av den 30 oktober 1997 om de fiskeavtal som Europeiska gemenskapen har slutit med tredje länder, att sträva efter att övertyga de mauretanska myndigheterna om att använda en stor del av den ekonomiska ersättningen till att förstärka landets möjligheter till övervakning och kontroll.