ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2152/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Mali

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Mali som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0810/02

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(25 mars 2002)

Ämne: Klart förbud mot mikrofiltrering

I fråga om mikrofiltrering av rå mjölk är det absolut nödvändigt med ett entydigt förbud mot mikrofiltrering i det producerande företaget.

Kan Europeiska kommissionen ge besked om i vad mån detta förbud kommer att genomdrivas och vad kommissionen avser göra i denna fråga?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0809/02, E-0810/02 och E-0812/02ingivet av David Byrne för kommissionen

(14 maj 2002)

Definitionen av rå mjölk och den sammanhängande frågan om mikrofiltrering av mjölk har diskuterats av parlamentet och rådet som en följd av kommissionens förslag om livsmedelshygien(1). De bägge institutionerna har föreslagit ändringar i kommissionens förslag för att klargöra definitionen av rå mjölk och mikrofiltrering av den. Dessa klargöranden pekar mot att återinföra den definition på rå mjölk som redan finns i den nuvarande gemenskapslagsstiftningen, särskilt i rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter(2). En sådan definition skulle kunna formuleras på följande sätt: Mjölk som produceras genom utsöndring från mjölkkörtlar hos djur inom animalieproduktionen, varvid mjölken inte har behandlats med värme som överstiger 40 °C eller behandlats ytterligare. I denna definition har hänvisningen till mikrofiltrering strukits.

Kommissionen håller på att ändra sin ståndpunkt i denna fråga och erkänner styrkan i argumentet att normerna för rå mjölk måste gälla mjölken innan den samlas in från gården utan att den ändrats på konstgjord väg.

(1) EGT C 365 E, 19.12.2000.

(2) EGT L 268, 14.9.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1665/02

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(4 juni 2002)

Ämne: Hårda sanktioner mot Zimbabwe

President Mugabe var nyligen i New York för en FN-konferens om barnfattigdom och Augustine Chihuri, polischef och Mugabes högra hand, var i Lyon för att delta i en Interpolkonferens.

Trots de sanktioner som införts fick dessa båda herrar i förväg tillstånd för resorna eftersom medlemsstaterna enligt gällande internationella fördrag kan göra undantag när det rör sig om möten med nationella organ.

Vem gav i de båda aktuella fallen tillstånd till resorna, och vad är det i så fall för mening med hårda europeiska sanktioner mot Mugabe och hans närmaste medarbetare?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(11 juli 2002)

Utfärdande av visa är en fråga för de berörda nationella myndigheterna.

Kommissionen vill dock uppmärksamma parlamentsledamoten på det faktum att frågan om inresa till medlemsstaternas territorium för de personer som nämns i frågan är avhängig av rådets gemensamma ståndpunkt 2002/145/GUSP.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2129/02

från Luciana Sbarbati (ELDR) till kommissionen

(17 juli 2002)

Ämne: Honung, bin och systemiska insekticider

Lördagen den 29 juni 2002 publicerades på första sidan i dagstidningen La Repubblica en artikel med rubriken Vart har bina tagit vägen?, där det hävdas att franska biodlare vänt sig till Europeiska kommissionen för att stoppa spridningen av systemiska insekticider, det vill säga insektsbekämpningsmedel där den aktiva molekylen införlivas i kärnan och förökas i takt med att plantan växer. Dessa verkar således progressivt: ju mer plantan växer, desto effektivare blir de.

Anklagelser riktas mot Bayer och molekylen Imidaclopride som företaget utvecklat och som är dödlig för bin, även i små doser. Molekylen finns i bland annat vete, majs och solrosfrön. Insektsbekämpningsmedel som innehåller denna molekyl har i Italien varit i omlopp i tio år.

Förutom de icke oansenliga skadorna för bina har honungsproducenternas produktion minskat med ända upp till en tredjedel och priset på produkterna har stigit till följd av den sjunkande produktionen. Europeiska biodlare har många gånger framfört protester som dock hittills inte fått något gensvar, trots att bina fortsätter att försvinna och produktionen av honung faller kraftigt.

Kan kommissionen meddela om:

- den känner till denna molekyl som produceras av Bayer och dess användning inom jordbruket, med de konsekvenser som beskrivits av dagstidningen La Repubblica,

- det existerar någon undersökning som skulle kunna skapa visshet bland konsumenterna om möjligheterna att rester av denna molekyl skulle kunna finnas kvar i den honung som produceras och att detta skulle kunna utgöra fara för människors hälsa,

- den inte borde stoppa spridningen av systemiska insekticider, det vill säga de insektsbekämpningsmedel där den aktiva molekylen införlivas i kärnan och förökar sig i takt med att plantan växter och med progressiv verkan, såsom i fallet Imidaclopride, med tanke på att bin är mycket viktiga för jordbruket och för människan eftersom de befruktar nästan alla existerande plantor?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Byrne

(12 september 2002)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-1804/02 från Souchet(1).

(1) EGT C 309 E, 12.12.2002, s. 163.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1238/02

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(30 april 2002)

Ämne: Barnens rättigheter

Hur långt har kommissionen kommit med genomförandet av budgetposten om integration av barnens rättigheter i utvecklingssamarbete?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(19 juni 2002)

Kommissionen håller just nu på med att avsluta programplaneringen för budgetposten B7-624 Integrering av barnets rättigheter i utvecklingssamarbetet.

Medlen kommer att användas för att öka allmänhetens kunskaper om barns rättigheter för att se till att både statliga och icke-statliga aktörer tar hänsyn till dessa. Den verksamhet som finansieras genom denna budgetpost bör lämpligen utgå från bestämmelserna i relevanta internationella mekanismer, avtal och instrument, såsom konventionen om barnets rättigheter och slutdokumentet från FN:s generalförsamlings nyligen hållna extra session om barn. Verksamheten kan röra barnets rättigheter på global eller regional nivå.

Kommissionen föreslår att det offentliggörs ett anbud med förhandsurval på detta område och att ett begränsat antal organisationer efter det att de bästa förslagen sållats fram uppmanas att lämna in ett fullständigt projektförslag. De bästa av dessa kommer sedan att väljas ut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1913/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(2 juli 2002)

Ämne: Euro förenlighet mellan Vatikanstatens och EU:s lagstiftning

Enligt det monetära avtalet mellan Republiken Italien, på Europeiska gemenskapens vägnar, och Vatikanstaten, företrädd av Heliga Stolen(1) har Vatikanstaten rätt att utge euro. Avtalet innehåller även följande bestämmelser:

a) Vatikanstaten företräds av Heliga Stolen enligt artikel 3 i Lateranfördraget.

b) I skäl 1 hänvisas till principer i befintliga avtal mellan Vatikanstaten och Republiken Italien, i synnerhet i fördraget mellan Heliga Stolen och Italien av den 11 februari 1929 och ändringar till detta

c) I artikel 10 fastställs att finansinstitut i Vatikanstaten kan få tillgång till betalningssystem inom euro-området på lämpliga villkor, som skall fastställas av Banca d'Italia med Europeiska centralbankens samtycke.

Enligt artikel 11 i Lateranfördraget garanteras att italienska staten inte på något sätt skall blanda sig i förvaltningen av Vatikanstatens centrala organ däribland centralbanken (IOR, Istituto per le Opere di Religione).

Kommissionen uppmanas att svara på följande frågor:

- Vilka finansorgan har sitt säte i Vatikanstaten? Vilka av dessa har fått tillgång till betalningssystem inom euro-området? På vilka villkor har denna tillgång beviljats?

- Anser kommissionen att artikel 11 i Lateranfördraget är förenlig med gemenskapsrätten?

- Har Italien rättslig behörighet och möjlighet att kontrollera IOR:s verksamhet?

(1) EGT C 299, 25.10.2001, s. 1.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(17 september 2002)

Ingen bank i Vatikanstaten har direkt tillträde till betalningssystemet Target. En bank (Instituto di opere di religione) deltar indirekt(1) och har två tillträdesvägar, via en stor tysk bank och en stor italiensk bank som själva är kopplade till systemet.

Eftersom bankmyndigheterna endast kräver kontroller vid direkt tillträde uppstår aldrig frågan om artikel 11 i Lateranfördraget är förenlig med gemenskapsrätten.

(1) En indirekt deltagare är ett institut som inte har något eget konto i ett nationellt system för bruttoavveckling i realtid, men som ändå erkänns av ett sådant system, omfattas av dess regler och direkt kan nås via Target. En indirekt deltagares samtliga transaktioner genomförs via kontot för en deltagare som har gått med på att företräda den indirekta deltagaren.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2643/02

från Benedetto Della Vedova (NI) till kommissionen

(13 september 2002)

Ämne: Representativiteten hos Europeiska fackliga samorganisationen och dess medlemsorganisationer

EU:s institutioner och kommissionen i synnerhet skall, i enlighet med bl.a. EG-fördragets artikel 138, se till att arbetsmarknadens parter ges möjlighet att själv utforma egna mål inom den ekonomiska och sociala politiken och en strategi för att uppnå dessa.

Med tanke på den roll som de organisationer som tillerkänns status som arbetsmarknadens parter därmed intar är det nödvändigt att inte bara EU-institutionerna utan även EU:s medborgare är väl insatta i frågan om hur pass representativa dessa organisationer verkligen är.

Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) är den enda erkända representanten för arbetstagare inom den privata sektorn.

EFS:s webbsida upptar endast en förteckning över dess medlemsorganisationer. Inga upplysningar ges om hur många arbetstagare är inskrivna i dessa organisationer. På telefonförfrågan anger ansvariga vid EFS att de inte har tillgång till sådana upplysningar.

Kan kommissionen i detalj ange hur pass representativa de organisationer som den samarbetar med är, i första hand EFS? Mer precist, kan kommissionen ta reda på och meddela frågeställaren hur många arbetstagare är inskrivna i var och en av EFS: medlemsorganisationer?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(28 oktober 2002)

EG-fördraget tillerkänner arbetsmarknadens parter en roll i utarbetandet och verkställandet av den sociala politiken. Kommissionen har, inom ramen för främjandet av den sociala dialogen i EU, fastställt kriterier för representativitet(1) som gör det möjligt att identifiera de organisationer som tillfrågas enligt artikel 198 i EG-fördraget.

Kommissionen har genomfört en undersökning om representativiteten bland arbetsmarknadens parter. Detaljerade resultat finns på följande webbsida: www.trav.ucl.ac.be/partenaires.

En förteckning på ca femtio europeiska bransch- och sektorsorganisationer har fastställts(2). Dessa europeiska organisationer utgörs alla av medlemmar som är erkända som arbetsmarknadens parter på nationell nivå, i enlighet med varje medlemsstats egna förfaranden och metoder. Deras legitimitet och representativitet kan alltså inte ifrågasättas. De ska dessutom erbjuda en europeisk täckning och vara uppbyggda så att det är möjligt för dem att vara verksamma på denna nivå.

(1) KOM(1993) 600 slutlig och KOM(1998) 322 slutlig.

(2) KOM(2002) 341 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1085/02

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Finansiering av program inom gemenskapens stödram för Grekland

Enligt uppgifter som publicerats i grekisk press har den grekiska regeringen bett kommissionen skynda på med finansieringen (eventuellt också utöver det som fastställs om detta i förordning (EG) nr 1260/1999(1) om strukturfonderna) av vissa åtgärdsprogram inom gemenskapens stödram, som den anser att har möjlighet att framskrida snabbare i framtiden, som motvikt till att andra program, som ännu inte är tillräckligt färdiga, inte finansieras.

1. Stämmer dessa uppgifter?

2. Vad tänker kommissionen svara på den grekiska regeringens begäran?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

Kompletterande svarfrån Michel Barnier på kommissionens vägnar

(3 juli 2002)

De grekiska myndigheterna begärde tidigare i år ändringar av de finansiella profilerna för fyra operativa program inom ramen för gemenskapsstödet till Grekland under perioden 20002006, i syfte att underlätta finansieringen av transportinfrastrukturer med anknytning till de olympiska spelen 2004.

Kommissionen är medveten om de olympiska spelens betydelse för Grekland och för EU som helhet. Den prioriterar för närvarande ett nära samarbete med de grekiska myndigheterna i syfte att bedöma om det är genomförbart att föra över medel från andra projekt till infrastrukturer som hör samman med de olympiska spelen och hur detta skall ske praktiskt inom ramen för de bestämmelser som reglerar strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2144/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Lesotho

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Lesotho som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2341/02

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(29 juli 2002)

Ämne: Gemenskapsfinansiering av miljöprojekt och nätverket Natura 2000 i Grekland

På grundval av de detaljerade uppgifter som kommissionsledamot Barnier lämnade i bilagan till sitt svar på min fråga E-0796/02(1) om gemenskapens finansiering av planer och projekt för genomförande av nätverket Natura 2000 och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbrukets bidrag till miljövården i Grekland ber jag kommissionen svara på följande:

1. I syfte att få en fullständig bild och tillräcklig insyn undrar jag vilka fysiska eller juridiska personer (ansvarigt ministerium, icke-statliga organisationer, administrativa organ m.fl) som för de projekt som samfinansierats med det operativa programmet för miljö och Life-programmet/Natura 2000 har mottagit och använt de gemenskapsmedel som avsatts för Grekland (jag ber om en utförlig tabell för vart och ett av projekten)?

2. Till vilka konkreta projekt eller insatser har man betalt ut 778 217 320 miljoner drakmer (2 283 836,60 EUR) för genomförandet av projektet Havspark vid Laganas, Zakynthos förvaltning av biotop som samfinansierades med den europeiska fonden för regional utveckling (det operativa programmet för miljö) i syfte att skydda sköldpaddan Caretta-caretta? Vilka konkreta fysiska eller juridiska personer (ansvarigt ministerium, administrativa organ, icke-statliga organisationer m.fl.) har mottagit dessa gemenskapsmedel?

3. På vilket sätt tänker man ta itu med den bristfälliga förvaltningen av gemenskapsanslag till miljövården och hur kan man se till att gemenskapsmedlen utnyttjas på bästa sätt?

(1) EGT C 301 E, 5.12.2002, s. 54.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(30 september 2002)

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1) ligger ansvaret för att välja ut de projekt som kan ta del av gemenskapens samfinansiering samt för övervakning av genomförandet hos de nationella eller regionala behöriga myndigheterna. Följaktligen har inte kommissionen all den information som parlamentsledamoten efterfrågar, eftersom den informationen enbart överlämnas i händelse av kontroll. Kommissionen föreslår därför att parlamentsledamoten ber om denna information hos myndigheten för förvaltning av det operativa programmet Miljö (rue Evrytanias et Iteas 2, 11523 Aten, tfn. 010-697 17 00).

Vad gäller de program som samfinansierats av LIFE, översänder kommissionen en detaljerad lista till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen vill påminna om att alla oegentligheter när det gäller gemenskapens finansiering, oavsett ärende, leder till sanktioner enligt gällande lagstiftningen. För övrigt föreskrivs det ovannämnda förodning att tydligare strukturer skall bildas när det gäller planeringsarbetet, uppföljningen och kontrollen för att förbättra användandet av dessa fonder.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2183/02

från Minerva Malliori (PSE) till kommissionen

(12 juli 2002)

Ämne: Unga människor och nya alkoholhaltiga drycker

Nyligen utförda undersökningar visar att unga människor är begivna på alkohol, och att detta har samband med de nya dryckerna med fruktsmak som innehåller vodka, gin eller rom.

Förpackningarna och reklamföringen för dessa produkter lockar ungdomen till konsumtion men på flaskorna står det ingenting om att de innehåller alkohol.

Mot bakgrund av detta vill jag fråga kommissionen:

- om den känner till frågan,

- om den har för avsikt att vidta åtgärder för att se till att dessa drycker märks med upplysning om deras exakta alkoholhalt,

- om den har för avsikt att vidta förebyggande åtgärder för att öka unga människors medvetande om alkoholanvändning, på samma sätt som den så riktigt gjort när det gäller rökning?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Kommissionen är medveten om hur allvarligt detta problem är och har lämnat stöd till flera projekt som behandlar detta tema. Problemets omfattning understryks i den andra europeiska skolundersökningen om alkohol- och narkotikavanor (ESPAD European School Survey Project on Alcohol and other Drugs), som gäller sju medlemsstater, och i de jämförande undersökningarna om alkohol (ECAS European Comparative Alcohol Studies), som gäller alla medlemsstater utom Luxemburg.

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel(1) måste drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol märkas med en uppgift om den verkliga alkoholhalten uttryckt i volym. Denna bestämmelse gäller för de drycker som parlamentsledamoten anger och för reklam som görs för dessa.

Med stöd av rådets slutsatser av den 5 juni 2001 om en gemenskapsstrategi för att minska alkoholrelaterade skador och av rådets rekommendation av den 5 juni 2001 om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars alkoholkonsumtion har kommissionen redan tagit initiativ på detta område, särskilt genom att bilda en grupp för samråd om alkoholproblem med sikte på att utarbeta en strategi på detta område.

Arbetet med att utarbeta en förebyggande strategi och att genomföra undersökningar som gör det möjligt att på ett bättre sätt kartlägga problemet kommer på ett aktivt sätt att fortsätta inom ramen för det nya folkhälsoprogrammet för perioden 20032008.

Att förändra beteenden när det gäller alkoholkonsumtion kräver också en aktiv medverkan av nationella och regionala myndigheter, näringslivet, detaljhandeln, föräldrar, familjer och enskilda personer, med sikte på att utveckla ett hälsoinriktat synsätt för att ge ungdomar utbildning i hälsofrågor. Om gällande bestämmelser kunde tillämpas effektivare skulle betydande framsteg kunna göras.

(1) EGT L 109, 6.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2624/02

från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Genomförande av det nya direktivet om posttjänster 2002/39/EG

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG(1) av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG(2) för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen antogs förra våren. Medlemsstaterna skall införliva det nya direktivet i sin nationella lagstiftning senast den 31 december 2003.

Har kommissionen information om hur långt införlivandet nått? Kan man utgå ifrån att medlemsstaterna kommer att införliva direktivet inom fristen?

Känner kommissionen till vilka medlemsstater som har för avsikt att låta utgående gränsöverskridande post omfattas av monopol?

Måste dessa medlemsstater påvisa inför kommissionen att det fortsättningsvis är nödvändigt att låta utgående gränsöverskridande post omfattas av monopol?

(1) EGT L 176, 5.7.2002, s. 21.

(2) EGT L 15, 21.1.1998, s. 14.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(16 oktober 2002)

Kommissionen övervakar medlemsstaternas införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. För närvarande finns det inget som tyder på att någon av medlemsstaterna inte kan införliva direktivet inom tidsfristen, även om förfarandena i de nationella parlamenten eventuellt kan orsaka förseningar.

Beträffande monopol på utgående gränsöverskridande post känner kommissionen till att en medlemsstat (Luxemburg) har för avsikt att upprätthålla detta monopol.

Kommissionen kommer att kontrollera att de nationella införlivandeåtgärderna överensstämmer med det nya direktivet, särskilt med hänsyn till monopol på utgående gränsöverskridande post, mot bakgrund av de villkor som fastställs i direktivet.

Resultatet av detta kommer att föreligga först 2003. Kommissionen kommer att hålla parlamentet underrättat.