ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0457/99

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Demokratiklausul i avtalen med tredje land

Respekten för mänskliga rättigheter utgör en av Europeiska unionens grundvalar och denna respekt måste främjas inte bara inom Europeiska unionen utan också i tredje land. Införandet av en demokratiklausul i Europeiska unionens avtal med tredje land gör det möjligt att vidta konkreta åtgärder och till och med att tills vidare ställa in finansiellt stöd till de länder som inte respektera de mänskliga rättigheterna. Anser kommissionen mot bakgrund av detta att tillämpningen av en sådan klausul i de olika avtalen har bidragit till att öka respekten för mänskliga rättigheter i världen?

Kan kommissionen ange i vilka fall den har varit tvungen att upphäva avtalen på grund av att demokratiklausulen inte har uppfyllts?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(13 april 1999)

Rådet beslöt i maj 1995 att i alla avtal med tredje land regelmässigt införa en klausul om att respekten för de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna skall utgöra ett väsentligt inslag i avtalet och en klausul som gör det möjligt att vidta åtgärder om avtalet inte efterlevs på den punkten. Kommissionen vill erinra om att rådet införde dessa klausuler med anledning av ett gemensamt åtagande om att respektera och befordra universella värderingar, inte som ett sätt att göra avtalen villkorliga.

Kommissionen anser att det på detta stadium är mycket svårt att uppskatta vilken verkan dessa klausuler har på människorättsläget i de berörda länderna. Det system som rådet har utarbetat har gjort det möjligt att hävda dialogen som ett medel för att, med undantag för särskilt brådskande fall, söka nå en lösning innan negativa åtgärder vidtas. Att tillfälligt upphäva samarbetet är en åtgärd som bör tillgripas endast i sista hand.

Vid allvarliga och ihållande kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller avbrott i den demokratiska processen finns tillräckligt många olika slags åtgärder att vidta för att det skall vara möjligt att reagera på ett sätt som är anpassat till det enskilda fallet. Det har flera gånger förekommit att gemenskapen gjort démarcher och ingripanden eller att innehållet i samarbetsprogram ändrats. Hittills har dock inget avtal upphävts.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0672/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonder

De regioner vars inkomst per capita understiger 75 procent av den genomsnittliga inkomsten per capita i gemenskapen benämns "mål 1-områden" och åtnjuter betydande gemenskapsstöd.

I förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna KOM(98) 131(1) fastställs att man för att få reda på om denna tröskel överskridits eller inte skall beakta siffrorna från de senaste tre åren för vilka Eurostat förfogar över uppgifter.

För närvarande har man endast tillgång till uppgifter för åren 1994, 1995 och 1996.

Vilka siffror uppvisade regionen Navarra för ovannämnda år?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0602/99

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(4 mars 1999)

Angående: Undertecknande av avtal enligt artikel 101 i Euratomfördraget

Kan kommissionen förklara varför den i december undertecknade ett avtal med Kanada om nukleärt samarbete enligt artikel 101 i Euratomfördraget, utan att varken informera eller rådfråga Europaparlamentet, vilket strider mot det institutionella avtal som slutits i en skriftväxling mellan parlamentet och kommissionen om sådana viktiga Euratomavtal?

Kommer kommissionen nu att informera parlamentet om alla förhandlingar på det nukleära området som pågår eller förutses, även med IAEA och liknande organ? Kommer kommissionen i framtiden att rådfråga parlamentet på förhand om alla sådana avtal, och om inte, kan den nu motivera undantagen?

Svar från Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(24 mars 1999)

Kommissionen gav ett preliminärt svar på de frågor som parlamentsledamoten nämner vid mötet i Europaparlamentets utskott för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor den 23 februari 1999.

Kommissionen står nu i kontakt med parlamentet för att svara på och lösa de olika frågor som togs upp nyligen angående den skriftväxling som i juli 1998 ägde rum mellan kommissionens och Europaparlamentets ordförande och som rörde ingåendet av Euroatom-avtal (på grundval av artikel 101.2).
SKRIFTLIG FRÅGA P-0927/99

från Fernando Fernández Martín (PPE) till kommissionen

(7 april 1999)

Angående: Reglering av radioamatörverksamheten i Europa

Europeiska kommissionens GD XIII håller på att slutföra arbetet med grönboken om gemenskapens politik för radiospektrumets användning. Där nämns överhuvud taget inte radioamatörverksamheten, vilket tyder på att kommissionen fortfarande inte har några planer på att reglera denna.

Radioamatörverksamheten regleras av internationella konventioner och överenskommelser inom ITU (Internationella teleunionen) vilka undertecknats av och tillämpas i samtliga medlemsstater.

Inom Europeiska unionen finns för närvarande omkring 300 000 radioamatörer med officiell licens, vilka utövar sin verksamhet inom HF-, VHF- och UHF-banden. De utgör en grupp medborgare med omfattande erfarenhet och stort tekniskt kunnande, vilka utforskar och bidrar till den tekniska utvecklingen inom ett brett verksamhetsområde (spridningsstudier, nya sändningssystem, satellitkommunikation osv.). Därför menar jag att kommissionen måste göra något åt det faktum att radioamatörverksamheten inte omnämns i de förberedande dokumenten till ovannämnda grönbok.

Vad har den ansvarige kommissionsledamoten för åsikt i denna fråga och vad avser denne att göra för att åtgärda bristerna i grönboken?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(30 april 1999)

Den 15 december 1999 offentliggjorde kommissionen en grönbok om radiospektrumpolitiken(1) och inledde därmed en samrådsperiod under vilken berörda parter kunde inkomma med synpunkter på de frågor och ämnen som behandlas i dokumentet. Denna period sträckte sig fram till den 15 april 1999. Kommissionen har också anordnat tre offentliga utfrågningar (den 24 februari 1999 för enskilda och företag, den 17 mars 1999 för intressegrupper och sammanslutningar samt den 30 mars för förvaltningar). IARU (International Amateur Radio Union) deltog på ett av dessa möten och hade då (och har fortfarande) möjlighet att framföra synpunkter.

Radioamatörer är, liksom nationella och europeiska intressegrupper, välkomna att skriftligen inkomma med synpunkter som bedöms vara av intresse. Alla kommentarer kommer att offentliggöras på webbplatsen http://www.ispo.cec.be/spectrumgp.

I grönboken diskuteras allmänna frågor om spektrumpolitik avseende alla sektorer eller tillämpningar, bland annat radioamatörers verksamhet på området forskning och utveckling som behandlas i grönboken. Kommissionen välkomnar kommentarer från representativa intressegrupper för radioamatörer när det gäller radiospektrumpolitiken och kommer noggrant att gå igenom förslagen mot bakgrund av de svar som inkommit.

(1) KOM(98) 596 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA E-1001/99 från Ian White (PSE) till kommissionen (20 april 1999) Angående: Ändring av rådets förordning (EEG) 95/93 av den 18 januari 1993 Kan kommissionen i detalj tala om på vilket sätt regionala flygplatser, som för närvarande har svårigheter att erhålla eftertraktade ankomst- och avgångstider vid större centrala flygplatser/knutpunkter (t ex Frankfurt), kommer att gynnas genom den utlovade ändringen av rådets förordning (EEG) 95/93(1) av den 18 januari 1993? (1) EGT L 14, 22.1.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0003/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(19 januari 1999)

Angående: Försenad programfinansiering

EU har godkänt ett program med titeln "Management of insects pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies" med löpnummer 96/T/18. Programmet hör hemma inom GD VI Jordbruk och inleddes i mars 1997. Trots att man redan slutfört två av de totalt fem faserna av projektet och trots att betydande kostnader uppstått, är finansieringen av programmet från EU:s sida obefintlig. Detta får till resultat att dels alla de som är sysselsatta inom projektet, dels alla leverantörer av de verktyg som har inköpts, installerats och tagits i bruk sedan i mars, kommer att bli utan ersättning.

Jag vill fråga kommissionen följande:

1. Av vilken anledning är finansieringen av programmet försenad?

2. Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta för att omgående betala ut det stöd man förbundit sig att ge?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 mars 1999)

Projekt 96/T/18 "Management of insect pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies" är ett av flera projekt för forskning inom tobaksområdet. Förseningen av utbetalningarna rörande dessa projekt beror på personalbrist inom de berörda enheterna. Kommissionen arbetar för att finna en lösning på problemet, så att utbetalningarna kan ske snarast möjligt, och kommissionen kommer att hålla parlamentsledamoten underrättad om de framsteg som görs.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0718/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka portugisiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0302/99

från Carlos Robles Piquer (PPE) till kommissionen

(17 februari 1999)

Angående: Uppmuntran till gränsöverskridande samarbete mellan företag inom sektorn för förnybara energikällor

Kommissionens kallelse till möten för att främja avtal för gränsöverskridande samarbete mellan företag har väckt intresse hos ett flertal företag inom olika sektorer.

En av de sektorer där intresset skulle kunna vara särskilt stort är den som omfattar förnybara energikällor (företag på ömse sidor av en gräns till någon av Europeiska unionens medlemsstater).

Kan kommissionen ange i vilken utsträckning företag inom sektorn för förnybara energikällor har deltagit med tanke på de kallelser som skickats ut?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(8 april 1999)

När det gäller gränsöverskridande samarbete ingriper kommissionen via programmet Interprise. Programmet syftar till att uppmuntra samverkan mellan företag i EU och bidrar konkret till att det organiseras sammankomster mellan företagsledare där de kan diskutera och förhandla fram eventuella samarbetsavtal. Dessa sammankomster organiseras sektorsvis för minst 15 deltagande företag från tre medlemsstater.

Än så länge har inget Interprise-arrangemang varit specifikt inriktat på sektorn förnybara energikällor.

Men följande Interprise-arrangemang med inriktning på miljön täckte delvis även förnybara energikällor:

- Interprise Helsinki Region arrangerades i Helsingfors den 6 mars 1997 av Finlands Utrikeshandelsförbund. Kring 108 företag från Tyskland, Finland, Storbritannien och Sverige deltog.

- Interprise Ecobusiness arrangerades i Toledo den 17 april 1997 av Handels- och industrikammaren i Toledo. King 65 företag från Italien, Finland och Spanien deltog.

- Interprise Ecobusiness arrangerades i Graz den 25 maj 1998 av International Consulting Executives. Kring 180 företag från Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Finland, Österrike och Sverige deltog.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0044/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(22 januari 1999)

Angående: Framstegen inom programmet Taxis för datorisering av de grekiska skattemyndigheterna

Det kommer allt fler upplysningar om att det fortfarande förekommer stora problem under genomförandet av Taxis-programmet för datorisering av de grekiska skattemyndigheterna.

Tvärtemot de grekiska myndigheternas försäkringar, som finns med i kommissionens svar på min tidigare fråga i detta ärende E-1802/98(1), säger de samstämmiga uppgifter jag fått att:

- I slutet av 1998 kommer betydligt färre än de planerade 150 skattekontoren att ha inordnats i systemet och dessutom är hälften av dem som då inordnats i systemet "små" skattekontroll med få skatteobjekt.

- Det är fortfarande bara sju tillämpningsprogram som håller på att utvecklas, i stället för de sjutton som planerats.

- Utbildningen har inte inletts, trots att lärarnas arvode har tagits ut och betalas ut i vederbörlig ordning.

Med anledning av detta vill jag be kommissionen informera mig om följande:

1. När tror kommissionen - med tanke på alla hinder och svårigheter - att datoriseringen av de grekiska skattemyndigheterna kommer att vara färdig och systemet i full verksamhet? Från och med när kommer alla grekiska skattemyndigheter att kunna samköra datauppgifter?

2. Om man bortser från genomförandets komplexitet, som man i vilket fall som helst borde ha förutsett, vilka är enligt kommissionen huvudorsakerna till den stora försening som har konstaterats i utvecklingen av systemet jämfört med den ursprungliga planen?

3. Finns det något annat land inom Europeiska unionen som inte har ett till fullo installerat datasystem för skattemyndigheterna?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(10 mars 1999)

Enligt de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna om projektet Taxis finns det redan nästan 110 skattekontor (DOE) i drift. Sju datatillämpningar har genomgått pilotfasen och har godkänts av de nationella myndigheterna. De tio övriga tillämpningarna har redan utvecklats och befinner sig på teststadiet.

När det gäller utbildning av de anställda är den under full utveckling. Alla tjänstemän på de skattekontor där det finns tillämpningar i drift är redan utbildade. Antalet mantimmar för utbildning uppgår redan till 253 434 och berör en population på 5 035 personer. Det är självklart att utbildningen fortskrider allteftersom nya tillämpningar installeras.

Enligt uppskattningar av de grekiska myndigheterna skall hela systemet vara helt i drift under första halvåret 2001. Förutom projektets komplexitet beror enligt de nationella myndigheterna de förseningar som noterats, särskilt inom den första fasen, på projektets omfattning och på de problem som uppstått under utförandet.

När det gäller mervärdesskatt har alla övriga medlemsstater datasystem, som är knutna till lokalkontoren. De kan åtminstone få tillgång till centralt lagrade uppgifter.

(1) EGT C 13, 18.1.1999, s. 88.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0045/99

från Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen

(22 januari 1999)

Angående: Medicinsk konsultation på distans inom den statliga sjukvården i Grekland

Datoriseringen av den statliga hälsovården i Grekland är kraftigt försenad. Resultatet av detta är att det bara är 15 allmänna sjukhus av de 143 statliga sjukhus och 173 landsbygdsmottagningar som finns i Grekland som har datorer. Dessa datorer har inte bara förvärvats genom medel från de integrerade medelhavsprogrammen, utan de har dessutom inte uppgraderats sen dess och används huvudsakligen som ordbehandlare. En annan följd av att de inte är kompatibla med modern telekommunikation är att någon medicinsk konsultation på distans överhuvudtaget inte existerar inom den grekiska statliga sjukvården. Samtidigt föreskriver det operativa programmet för hälsa inom den andra gemenskapsstödramen att 24 allmänna sjukhus skall utrustas med apparatur för avancerade former av kommunikation, med pilotprojekt i sju delar av landet.

Kan kommissionen besvara följande:

1. Hur framåtskrider programmet för utrustning av sjukhusen i de sju pilotområdena samt för de övriga sjutton sjukhus som omfattas av detta program?

2. Hur lång tid tror kommissionen att det kommer att ta att införa medicinsk konsultation på distans i Grekland, med utgångspunkt i att den är med och finansierar programmet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies

(15 februari 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0295/99

från Dagmar Roth-Behrendt (PSE) till kommissionen

(17 februari 1999)

Angående: EU-stödmedel - Information om storleken på de EU-stödmedel som 1998 gått till Berlin

Genom vilka projekt och fonder och i vilken storlek gick gemenskapens medel till Berlin under 1998

1. från den Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF),

2. från den Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), utvecklings- och garantisektionen,

3. från den Europeiska socialfonden (ESF),

4. från gemenskapens forskningsprogram,

5. från gemenskapens program på energiområdet,

6. från gemenskapens program på miljöområdet,

7. från gemenskapen program på transportområdet,

8. från gemenskapens program på området för utbildning och ungdom,

9. från gemenskapens program på hälsoområdet,

10. från gemenskapens program på det sociala området,

11. från programmen för icke-statliga organisationer,

12. från kulturprogrammen,

13. från programmen inom ramen för samarbete med tredje länder (CÖE, OSS),

14. från programmen för vänskapsstäder och

15. från gemenskapens övriga program?

16. Hur bedömer EU åtgärdernas resultat?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(3 mars 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 297 , 15/10/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FRÅGA E-0501/99 från James Nicholson (PPE) till kommissionen (5 mars 1999) Angående: Internationella äldreåret Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit för att Europeiska unionen officiellt skall erkänna 1999 som det internationella äldreåret? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pádraig Flynn (24 mars 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-0149/99 från Sisó Cruellas(1). (1) Se s. 147.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1054/99

från Angela Billingham (PSE) till kommissionen

(20 april 1999)

Angående: Europeiskt resepass för äldre medborgare

Anser Europeiska kommissionen att det vore skäl att framlägga ett förslag om att introducera ett europeiskt resepass som helt enkelt skulle berättiga äldre medborgare till en rabatt på 20 procent på tågtrafiken i alla medlemsländer, och till genomresa från ett medlemsland till ett annat, med möjlighet till avbrott av resan på någon mellanstation inom hela Europeiska unionen?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(7 maj 1999)

I sin rekommendation 89/350/EEG av den 10 maj 1989(1) uppmanade kommissionen att man skulle införa ett EG-kort för medborgare över 60, vilket skulle underlätta resor och ge andra rabatter. Dock har arbetet med att genomföra rekommendationen gått långsamt framåt på grund av en rad praktiska svårigheter i medlemsstaterna. För att arbetet skall fortskrida har kommissionen utfört två genomförbarhetsstudier. Den första som gjordes 1993 omfattade de dåvarande 12 medlemsstaterna, medan man i den andra, som genomfördes 1997, granskade läget närmare i fem medlemsstater, nämligen Danmark, Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket. Parlamentets grupp om åldrande har erhållit exemplar av slutrapporterna från dessa studier.

Av dessa rapporter framgår att alltmedan alla medlemsstater har något system av rabatter för äldre, finns det inte något kortsystem som sådant i många länder, och villkoren för rabatter vad gäller resor och kultur skiljer sig också mycket medlemsstaterna emellan. I flera medlemsstater finns det inte något nationellt rabattsystem utan i stället decentraliserade, lokala system med skillnader mellan regionerna.

Det stora antalet och mångfalden av system i medlemsstaterna, tillsammans med en situation som ständigt förändras, gör att det är svårt att få en noggrann och aktuell bild av läget på europeisk nivå.

Kommissionen är fortfarande övertygad om fördelen med ett EG-kort för äldre som skulle främja en starkare känsla av europeiskt medborgarskap och uppmuntra till en större grad av bekantskap och förståelse mellan medborgarna i medlemsstaterna. Kommissionen och företrädare för medlemsstaterna diskuterar för närvarande slutsatserna och rekommendationerna i den senaste genomförbarhetssstudien.

(1) EGT L 144, 27.5.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0114/99

från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen

(2 februari 1999)

Angående: Uppgifter om behov av sjukhusvård för barn

I alla EU:s medlemsstater finns det metoder för att beräkna behovet av sjukhussängar. I Tyskland finns det emellertid inte några uppgifter om behovet när det gäller sjukhusvård för barn.

Förfogar kommissionen över uppgifter om det befintliga antalet sjukhussängar för barn i de enskilda EU-länderna och över de metoder som används för att beräkna behovet?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(4 mars 1999)

Kommissionen beklagar att den inte kan ge frågeställaren några uppgifter om antalet vårdplatser för barn i medlemsstaterna.

Gemenskapens statistik över vårdplatser inom sjukvården utarbetas på grundval av data som medlemsstaterna sänder in varje år rörande antalet vårdplatser inom psykiatrisk vård och antalet vårdplatser inom övriga områden. Här finns det stora skillnader i hur olika slags vårdplatser definieras. Statistiken visar en tendens att antalet vårdplatser minskar i samtliga medlemsstater. Mer exakta uppgifter kommer att finnas tillgängliga efter genomförandet av ett projekt som finansieras av programmet för hälsoövervakning, Eucomp. Syftet med detta projekt är att beskriva medlemsstaternas hälso- och sjukvård.