ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1005/00

från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Europeiska unionens program

Den 26 november 1999 godkände kommissionen 19 nationella handlingsprogram för att göra reklam för och främja konsumtionen av mjölk- och mjölprodukter. Spanien beviljades anslag på 1 200 miljoner pesetas för år 2000.

Har något program lagts fram för Balearerna? Hur stort anslag kommer det att få?

Om svaret är jakande skulle jag uppskatta en detaljerad beskrivning av vart och ett av de program som planerats för Balearerna.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 maj 2000)

Den 26 november 1999 godkände kommissionen 19 handlingsprogram för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidgningen av marknaderna för mjölk och mjölkprodukter. Den totala kostnaden för dessa reklamåtgärder uppgår till 8 miljoner euro och de finansieras till 100 % av gemenskapen. De program som valts ut inriktar sig framför allt på ungdomar upp till 25 år och de viktigaste områdena som skall utvecklas omfattar produkternas näringsinnehåll och tidsenlighet.

Två program har godkänts av kommissionen för att utveckla åtgärder i Spanien genom byråer eller grupper: Contrapunto SA 603 000?; och INLAC (CCAE) 605 000?.

De åtgärder som utvecklats (reklam och PR) är av nationell karaktär och täcker hela territoriet inklusive Balearerna. Det finns inga specifika åtgärder för öarna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1414/00 från David Bowe (PSE) till kommissionen. Projekt som rör biotekniska grödor i utvecklingsländer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 072 E , 06/03/2001 s. 0054 - 0054



SKRIFTLIG FRÅGA P-1414/00 från David Bowe (PSE) till kommissionen (3 maj 2000) Ämne: Projekt som rör biotekniska grödor i utvecklingsländer Kan kommissionen redogöra för hur den kategoriserar de projekt som den stöder och som rör framställningen av genetiskt modifierade grödor i länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet eller i andra utvecklingsländer? Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar (21 juni 2000) Inom ramen för kommissionens utvecklingssamarbete bedrivs inga projekt för att främja användningen av genetiskt modifierade grödor i staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet eller i några andra utvecklingsländer.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1936/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Budgetpost A-3024

Kan kommissionen ange vilka organisationer som tar emot medel från budgetpost A-3024 Sammanslutningar och förbund av europeiskt intresse?

Vilka projekt deltar dessa organisationer i för närvarande?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(13 september 2000)

Anslagen i budgetpost A-3024 är avsedda att stödja informations- och kommunikationsverksamhet i samband med den diskussion som förs inom föreningar och sammanslutningar kring de värderingar och grunder som den europeiska integrationen bygger på och som är av intresse för hela Europa. Anslagen kan inte användas till organisationernas driftskostnader.

Sedan kommissionens handbok om förvaltning av bidrag trädde i kraft 1999 sker urvalet av projekt som får bidrag ur budgetpost A-3024 via en årlig inbjudan att lämna förslag som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och på Europa-webbsidan. Årets inbjudan offentliggjordes i EGT den 15 februari i år(1).

De åtgärder som man får bidrag till är exempelvis konferenser, seminarier, radio- och TV-program, film- och videoinspelningar, upprättande av nätverk, publikationer och IT-produkter.

Projekten för år 2000 valdes ut i maj 2000, men det finansiella och administrativa förfarandet har ännu inte avslutats. Så snart avtalen skickats ut till de bidragsmottagande organisationerna kommer den slutliga listan att vara tillgänglig.

(1) EGT C 42, 15.2.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0775/00

från Peter Mombaur (PPE-DE) till kommissionen

(13 mars 2000)

Ämne: Genomförandet av kärnsäkerhetsprogrammen i Central- och Östeuropa

Det verkar som om programmen för att förbättra kärnsäkerheten i Central- och Östeuropa, de oberoende staternas samvälde, inom Phare och Tacis, inte genomförts enligt planerna. För att det skall vara möjligt att reda ut situationen uppmanas kommissionen att till parlamentet överlämna en färsk redogörelse för de utgifter som hittills uppstått. Av redogörelsen skall storleken på de belopp som sedan 1996 årligen avsatts för ändamålet framgå. Dessutom skulle vi vilja be kommissionen meddela storleken på de medel som rådet och parlamentet årligen beviljar jämfört med de verkliga utgifterna.

Jag skulle dessutom gärna vilja ha en förklaring på kommissionens förslag om det fortsatta organisatoriska genomförandet av programmet och ansvaren för det tekniska och administrativa genomförandet samt en uppskattning om hur länge det kommer att dröja innan projektet återigen stämmer överens med de fastställda tids- och projektplanerna.

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(23 maj 2000)

Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om kärnsäkerheten i Centraleuropa och i de nya oberoende staterna. Meddelandet kommer att innehålla en redogörelse för de åtgärder som genomförts av kommissionen under perioden 19901999, däribland nuläget vad gäller ingångna avtal för kärnsäkerhetsprojekt inom Phare och Tacis, samt förslag för kommande perioder. Meddelandet planeras komma ut inom de närmaste månaderna. Parlamentsledamotens frågor faller inom ramen för det planerade meddelandet och därför ombeds han vänta på att meddelandet har lagts fram. Parlamentsledamotens fråga om den föreslagna omorganisationen av det tekniska och administrativa ansvaret för kärnsäkerheten håller fortfarande på att diskuteras internt inom kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1857/00

från Joan Colom i Naval (PSE) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till rådet

(13 juni 2000)

Ämne: Språk i rådets pressmeddelanden

Kan rådet ange vilken språkpolitik det för och hur denna används i kommunikationen?

Är det riktigt att de pressmeddelanden som följer på rådets möten endast är skrivna på franska och engelska?

Har det under de senaste fem åren förekommit något fall där regeringen i någon medlemsstat har protesterat mot denna politik eller föreslagit en ändring av den?

Svar

(23 oktober 2000)

De pressmeddelanden som pressavdelningen vid rådets generalsekretariat publicerar efter rådets möten eller efter någon annan händelse inom rådet (associerings- och samarbetsråd, undertecknande av avtal med tredje land osv.) utges på EU:s alla officiella språk. De sprids per post och på elektronisk väg och finns tillgängliga på rådets webbplats.

Den första versionen av pressmeddelandena skrivs under eller omedelbart efter rådets diskussioner eller någon annan händelse vanligtvis på engelska och franska, beroende på vilka basdokument som finns tillgängliga.

Pressmeddelandenas översättning till övriga 10 EU-språk påbörjas utan dröjsmål. På grund av de tidsramar som krävs för översättningen, kan emellertid vissa förseningar uppstå mellan originalversionen och de andra språkversionerna.

Alla dessa texter ställs till pressens förfogande på plats och införs utan dröjsmål på rådets webbplats under rubriken Newsroom/Dernière nouvelles. Utskick per post till omkring 2 000 mottagare sker när alla språkversioner finns tillgängliga.

När det gäller de ärade parlamentsledamöternas tredje fråga, mottog rådet 1998 ett meddelande, i vilket den franska ständiga representanten uttryckte sin oro över att översättningen till franska tog för lång tid.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0947/00

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(29 mars 2000)

Ämne: Kvinnliga skaldjursfiskares inkomster och socialförsäkringar i Galicien

I Galicien finns det 8 500 kvinnor som fiskar skaldjur för hand med ett tillstånd som de lokala fiskerimyndigheterna i Galicien utfärdar. År 1993 antog man i Galicien en regional fiskerilag enligt vilken dessa kvinnliga skaldjursfiskare av socialförsäkringsskäl måste ansluta sig till det särskilda systemet för sjöfolk, och därvid registrera sig som fria yrkesutövare. Med tanke på att dessa arbetande kvinnor tjänar mycket lite (den genomsnittliga årsinkomsten är 300 000 pesetas) har det hittills funnits en tyst överenskommelse mellan myndigheterna och den aktuella sektorn om att dessa kvinnor inte skall behöva betala dessa socialförsäkringsavgifter, vilka annars skulle uppgå till cirka 168 000 per år, det vill säga 56 procent av deras totala inkomster.

Nyligen började den regionala regeringen i Galicien kräva att kvinnorna skall anmäla sig till det särskilda systemet för sjöfolk (sjöfartens institut för sociala angelägenheter), annars får de inget nytt fiskeritillstånd. Kvinnorna har begärt förhandlingar med de regionala och de nationella myndigheterna för att utarbeta olika metoder, exempelvis inkomstbaserade eller arbetstidsbaserade avgifter (i genomsnitt arbetar man 4 timmar om dagen, 8-10 dagar i månaden och 10 månader om året).

Vad anser kommissionen om att vissa arbetstagare måste betala en socialförsäkringsavgift på 56 procent av sin inkomst?

Känner kommissionen till något annat fall inom Europeiska unionen där socialförsäkringsavgiften uppgår till mer än 50 procent av arbetstagarnas inkomster?

Skulle kommissionen på den berörda medlemsstatens begäran kunna erbjuda ekonomiskt stöd så att dessa kvinnor kan fortsätta arbeta utan att förlora alltför mycket av sina redan låga inkomster?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(5 juni 2000)

Kommissionen påminner parlamentsledamoten om att nivån för socialförsäkringsavgifterna faller under medlemsstaternas egna och exklusiva befogenhet.

De informationer som kommissionen har till sitt förfogande beträffande den sociala tryggheten finns sammanställda i skriften Mutual Information System on Social Protection in the Member States of the European Union (MISSOC), där man återfinner detaljerade uppgifter om de olika socialförsäkringsförmånerna i varje medlemsstat. Tillgång till skriften fås direkt via Internet på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98.

Kommissionen kan inte föreställa sig ett hjälpsystem som gör det möjligt att delvis ta över socialförsäkringsavgifterna. Ett sådant koncept ingår ej i de finansiella möjligheterna sådana dessa utstakas av kommissionens budgetriktlinjer.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2065/00

från Vitaliano Gemelli (PPE-DE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Erkännande av kvalifikationer

Problemet med medlemsstaternas erkännande av kvalifikationer i EU är en mycket viktig fråga som direkt berör medborgarna och som begränsar deras rätt till fri rörlighet och deras rätt att flytta till en annan ort av arbetsskäl.

Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

- Kan kommissionen ta initiativ till införande av en europeisk yrkesexamen som skulle grunda sig på ett enhetligt utbildningsprogram och ämnesrelaterade prov för varje enskilt yrke vilka skulle fastställas samfällt av medlemsstaterna? Proven skulle kunna hållas regelbundet och vid samma tidpunkt i syfte att fastställa en rättslig status för europeiska yrkesutövare, vilken skulle erkännas i hela unionen.

- Denna yrkesexamen skulle kunna beviljas obegränsat eller bara i en viss, regelbundet fastställd omfattning, om det efter en analys av arbetsmarknaden konstateras att efterfrågan bör regleras.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 juli 2000)

Frågeställaren ombeds först och främst ta del av kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-2378/94 från Doris Pack(1) och E-3037/95 från Horst Schnellhardt(2).

Vidare anser kommissionen att frågan om en europeisk examen och följaktligen om harmonisering av yrkesutbildningar även bör bedömas mot bakgrund av artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget (f.d. artiklarna 126 och 127). Där utesluts en harmonisering av utbildningssystemen uttryckligen.

Eftersom det inte finns några gemenskapsbestämmelser om utbildningens innehåll och uppbyggnad i medlemsstaterna, får en medlemsstat kräva att yrkesutövare som kommer dit från andra länder visar att de har en viss kunskapsnivå i förhållande till kraven i den inhemska lagstiftningen innan de tillåts avlägga ett yrkesprov. Men medlemsstaterna skall, när personer med yrkesexamen från andra medlemsstater anmäler sig till ett yrkesprov, avstå från att tillämpa inskrivningsförfaranden som innebär direkt eller indirekt nationalitetsdiskriminering, i kraft av artiklarna 12, 149 och 150 i EG-fördraget (f.d. artiklarna 6, 126 och 127).

(1) EGT C 152, 19.6.1995.

(2) EGT C 91, 27.3.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1492/00

från Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen

(11 maj 2000)

Ämne: Breda-Omeca

Mellan 1965 och 1992 användes asbest och asbesthaltigt material för isolering av järnvägsvagnar vid Breda-Omecas anläggning i Reggio Calabria.I lagarna 257 från 1992 och 271 från 1973 fastslås att asbest inte får användas som byggnadsmaterial och att de som har

arbetat med asbest i minst tio år har rätt till särskilda sociala förmåner.De anställda vid Breda-Omeca har ännu inte beviljats de sociala förmåner som lagen föreskriver trots att man vid flera tekniska undersökningar har upptäckt spår av blå asbest vid anläggningen.Den anställda fortsätter att arbeta i de lokaler som flera gånger har förklarats innehålla asbest och som aldrig sanerats.

Kan kommissionen mot bakgrund av ovanstående svara på följande frågor:

1. Stämmer uppgifterna ovan?

2. Flera anställda arbetar i de lokaler som konstaterats innehålla asbest. Står inte detta i strid med gemenskapens bestämmelser om arbetstagares skydd mot risker i samband med exponering för cancerframkallande ämnen på arbetet?

3. Har inte de arbetstagare som under många år har arbetat med asbest vid anläggningen enligt gemenskapens bestämmelser rätt till särskilda sociala förmåner?

4. Kan kommissionen vid behov kontakta de italienska myndigheterna för att se till de anställda vid anläggningen Breda-Omeca i Reggio Calabria beviljas de sociala förmåner som föreskrivs i lagen?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(27 juni 2000)

Kommissionen har ingen kännedom om det fall som parlamentsledamoten tar upp.

Bestämmelser om skydd för arbetstagare mot de risker som är förknippade med exponering för asbest i arbetet finns i rådets direktiv 83/477/EEG av den 19 september 1983(1), ändrat genom rådets direktiv 91/382/EEG av den 25 juni 1991(2) som innehåller särskilda bestämmelser som syftar till att förebygga asbestens hälsoeffekter. Detta direktiv har genomförts på ett riktigt sätt i italiensk lagstiftning.

Alla faktiska överträdelser av de nationella bestämmelser som införts för att genomföra direktivet bör anmälas till de behöriga italienska myndigheterna, som ansvarar för kontroll och övervakning av de nationella bestämmelserna och som har till uppgift att anordna och genomföra de inspektionsbesök och kontroller som behövs för att se till att bestämmelserna tillämpas på ett riktigt sätt.

Kommissionens rekommendation 90/326/EEG av den 22 maj 1990 till medlemsstaterna om upprättande av en europeisk förteckning över yrkessjukdomar(3) avser visserligen alla sjukdomar som orsakas av asbest. Det är dock medlemsstaterna som ansvarar för frågor som rör kompensation för yrkesjukdomar och särskilda socialförsäkringsförmåner.

(1) EGT L 263, 24.9.1983.

(2) EGT L 206, 29.7.1991.

(3) EGT L 160, 26.6.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1417/00

från Bill Miller (PSE) till kommissionen

(5 maj 2000)

Ämne: Kapitalinvesteringar

Kan kommissionen ge en förteckning över vilka kapitalinvesteringar som sedan 1988 gjorts inom var och en medlemsstat inom följande kategorier:

- Olje- och gasutvinning,

- tillverkningsindustri,

- distribution,

- hotell- och restaurangväsen,

- finansiella tjänster för näringslivets behov,

- transporter och kommunikationer,

- privata bostäder?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(3 juli 2000)

Kommissionen översänder de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Det är emellertid lämpligt att lämna följande förtydliganden till dessa uppgifter: Uppgifterna grundas på den metod som kallas ENS 79 i det europeiska nationalräkenskapssystemet, och på den näringsgrensindelning som kallas Allmän näringsgrensindelning inom Europeiska gemenskapen/klassificering och näringsgrensindelning av input-outputsektorer (NACE-CLIO).

I denna statistik anges företagna investeringar (fasta bruttoinvesteringar) inom de berörda branscherna, inte utlägg för investeringsvaror.

De sektorer som det finns tillgänglig statistik för skiljer sig något från dem som efterfrågats: för byggnadssektorn görs ingen åtskillnad mellan privata och andra ägare, finansiella tjänster innefattar enbart kredit- och försäkringstjänster och vidare sammanräknas oftast transport- och kommunikationstjänster.

Det är i övrigt viktigt att understryka att investeringsbegreppet i den nya metoden för nationalräkenskaperna, ENS 95, har kompletterats genom att vissa immateriella investeringar (dataprogram och databaser, litterära och konstnärliga verk), utgifter för mineral- och oljeprospektering, oavsett om de leder till brytning eller utvinning, utgifter för utveckling av dataprogram samt civil utrustning inom försvarsmakten (byggnader, flygfält, sjukhus, fordonmldr) medräknats.

Därför anges i den statistik som framtagits enligt ENS 95, för vilken uppgifterna som lämnats till Eurostat bör vara kompletta från och med september 2000, en ökning av investeringsbeloppen för år 1995 på mellan 3,8 % för Portugal och 17,1 % för Danmark.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0427/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(23 februari 2000)

Ämne: Den spanska statens fördelning av anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för mål 1-området avsedda för Galicien

I sitt svar av den 21 december 1999 på min fråga (E-1433/99)(1) om den geografiska fördelningen av anslag från ERUF under perioden 19941999 har Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik, uppgivit att den spanska staten tilldelade Galicien ett stöd från ERUF som uppgår till 553,86 miljoner euro, vilket enligt uppgift skulle utgöra 12,09 procent av den totala tilldelningen till de spanska autonoma regionerna inom mål 1-området, eftersom Galicien omfattar 11,67 procent av den samlade befolkningen i mål 1-området.

Det förefaller i kommissionsledamotens svar som om kommissionen endast tar hänsyn till den spanska statens finansiella stöd som förvaltas direkt av de autonoma regionerna. Dessa stöd utgör dock endast 45 procent av det stöd som unionen tilldelar den spanska staten totalt. Denna fråga avser särskilt fördelningen av de 55 procent som den spanska regeringen använder för centralt genomförd politik, som i många fall inte faller in under mål 1.

Kan kommissionen informera om hur stor procentuell andel Galicien fått under 19941999 av de 55 procent som återstår av det totala stöd som den spanska staten mottog från ERUF för mål 1? På vilket sätt tar man hänsyn till sådan information i samband med att man antar gemenskapsstödramen för perioden 20002006?

(1) EGT C 225 E, 8.8.2000, s. 2.

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(24 juli 2000)

Under programplaneringsperioden 19941999 utgjorde anslagen till de spanska autonoma regionerna för deras direkta förvaltning 35 % av Spaniens totala anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Återstoden förvaltades av den spanska staten inom ramen för multiregionala insatser.

Under samma period fick den autonoma regionen Galicien enligt de senaste uppgifterna 10,55 % av de multiregionala bidragen, motsvarande ett belopp på 1,140 miljoner euro.

Vad beträffar perioden 20002006 pågår för närvarande förhandlingar om gemenskapsstödramen för mål 1-regioner. De spanska myndigheterna har emellertid redan gjort en vägledande regional fördelning av de samlade strukturfondsmedlen till dessa regioner. Enligt denna fördelning skall Galicien få 13,8 % av de totala anslagen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1522/00

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(12 maj 2000)

Ämne: EU-medborgares markförvärv i Rumänien och Bulgarien

Kan kommissionen ge besked om vilken rättslig ställning som för närvarande gäller för markförvärv, alltså förvärv såväl av jordbruksmark som skogsbruksmark,

från EU-medborgares sida i de båda kandidatländerna Bulgarien och Rumänien? I detta sammanhang skulle den frågeställande ledamoten framför allt vilja få reda på vilken typ av rättslig personlighet en köpare måste ha (fysisk person, bolag, bolag med blandat kapital etc.) och vilka maximigränser som gäller för markförvärven. Ytterligare ombeds kommissionen meddela om den nuvarande rättsliga situationen på denna punkt i Bulgarien och Rumänien kan jämföras med situationen i medlemsstaterna eller om det behövs några ytterligare tillnärmningar i samband med anslutningsprocessen för att lagstiftningen i de bägge länderna skall vara förenlig med gemenskapsrätten?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(20 juni 2000)

Företag från gemenskapen som är etablerade i Bulgarien, även de som till 100 % ägs av utlänningar, får i kommersiellt syfte köpa fast egendom, däribland jordbruksmark. Utländska personer och rättsliga enheter får också förvärva byggnader och begränsade egendomsrättigheter på bulgarisk mark, förutsatt att de bulgariska myndigheterna ger sitt tillstånd. Det finns inga övre gränser för köpets värde. Andra typer av förvärv får enligt grundlagen inte göras av utlänningar.

Enligt Rumäniens grundlag har utländska medborgare inte rätt att förvärva mark. Fysiska eller juridiska personer som inte är bosatta eller etablerade i landet får i allmänhet inte köpa fast egendom. I lag nr 18/1991 om landegendomar föreskrivs att de personer som inte är rumänska medborgare eller inte har hemvist i landet samt sådana rättsliga enheter som inte är rumänska och inte har sitt huvudkontor i landet inte får förvärva någon som helst egendom. De företag från gemenskapen som är etablerade i Rumänien får dock förvärva den mark som behövs för utförande av den ekonomiska verksamhet för vilken de etablerats. För dessa köp från gemenskapsföretags sida finns det inget tak när det gäller markens värde.

Den nuvarande rättsliga situationen i dessa båda länder vad gäller förvärv av fast egendom är således inte jämförbar med situationen i medlemsstaterna och inte heller förenlig med gemenskapens regelverk. För att lagstiftningen skall bli förenlig med gemenskapens regelverk vid tiden för Rumäniens och Bulgariens anslutning krävs det att dessa länder beviljar medborgare från gemenskapen nationell behandling vid köp av mark.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2303/00 från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen. Equal-programmet och Ceuta.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 081 E , 13/03/2001 s. 0186 - 0186



SKRIFTLIG FRÅGA E-2303/00 från Carmen Cerdeira Morterero (PSE) till kommissionen (11 juli 2000) Ämne: Equal-programmet och Ceuta Skulle kommissionen kunna ange vilket belopp som beräknas avsättas ur Equal-programmet för den spanska regionen Ceuta för kommande period? Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar (15 september 2000) Storleken på de anslag som den spanska regionen Ceuta beviljas inom gemenskapsinitiativet Equal kan inte anges förrän de spanska gemenskapsinitiativprogrammen har godkänts och projekten har valts ut.