SKRIFTLIG FRÅGA E-1065/00

från Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen

(4 april 2000)

Ämne: Olycksfrekvens hos personer med nytaget körkort

Det är allmänt känt och styrks av statistik (i alla fall för Tyskland) att andelen trafikolyckor där personer med nytaget körkort är inblandade är oproportionellt hög. År 1999 uppgick andelen döda respektive skadade 18-29-åriga bilförare och bilpassagerare till 26 respektive 25 procent (källa: Datenreport 1999 från statistikorganet Statistisches Bundesamt).

Jag skulle därför vilja fråga kommissionen följande:

1. Finns det liknande statistik för hela EU-området?

2. Hur stor är i sådana fall andelen döda eller skadade unga förare i hela EU?

3. Anser kommissionen att något behöver göras för att motverka detta förhållande/denna tendens?

4. Vilka åtgärder skulle enligt kommissionen kunna vidtas på EU-nivå för att minska andelen och antalet olyckor där personer med nytaget körkort är inblandade?

5. Skulle kommissionen kunna tänka sig att vidta en åtgärd som gick ut på att begränsa motorstyrkan till maximalt 50 hästkrafter för unga personer med nytaget körkort (i likhet med begränsningen av cylindervolymen på de fordon som får köras av unga mc-förare i Tyskland)?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(15 maj 2000)

1. Det finns motsvarande statistik för hela EU-området (fastän uppgifterna från 1999 ännu inte är färdigbehandlade) som bygger på CARE-databasens olycksstatistik (rådets beslut av den 30 november 1993 om upprättandet av en gemenskapsdatabas för trafikolyckor(1)).

2. Under senare år har, i de övriga 14 medlemsstaterna, 24 procent av samtliga fordonspassagerare som dödats i samband med trafikolyckor utgjorts av unga förare (18-29 år). Av de förare som dödades i trafikolyckor utgjorde de unga förarna (18-29 år) 38 procent.

3 och 4. Kommissionen oroar sig över säkerheten på vägarna. I april 1997 publicerade den ett meddelande om vägtrafiksäkerhet(2) där man föreslog ett handlingsprogram för perioden 19972001. I mars år 2000 antog också kommissionen en lägesrapport(3) där man gör en klassificering, utifrån en analys av kostnadseffektivitet, av de åtgärder som man bör prioritera under resten av handlingsprogrammet. De områden som utpekas där är: EuroNCAP (krocktest för fordon), användning av säkerhetsbälten och anordningar för fastspänning av barn, rekommendationer till medlemsstaterna om högsta tillåtna alkoholhalt i blodet vid bilkörning, lagstiftning om hastighetsregulatorer i lätta nyttofordon, riktlinjer för hantering av platser med hög olycksfrekvens samt lagstiftning om bilfronter som är säkrare för fotgängare och cyklister. Förutom dessa nyckelprioriteringar innehåller meddelandet ytterligare fem åtgärder, vars kostnadseffektivitet dock bör undersökas ytterligare, nämligen medicinska krav för körkort, standarder för körkortsprov, belysning under färd i dagsljus, olika läkemedels inverkan på körförmågan samt vård- och hjälpinsatser efter vägolyckor. Till sist pekar man ut tre områden som ger värdefullt stöd och back-up: CARE-databasen, ett integrerat informationssystem och forskning om fordonsstandarder och telematik.

5. Kommissionen har inga planer på att föreslå en begränsning av motorstyrkan på de fordon som får köras av unga förare eller andra med färskt körkort.

(1) EGT L 329, 30.12.1993.

(2) KOM(1997) 131 slutlig.

(3) KOM(2000) 125 slutlig.