ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3014/00

från Christos Zacharakis (PPE-DE) och Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Kränkning av religionsfriheten i Turkiet vägran att på nytt öppna teologiskolan i Halki

Den 26 juli 2000 sände Verheugen en skrivelse om religionsfriheten i Turkiet till ordföranden för PPE-DE-gruppen, Poettering. Av denna framgår det tydligt att de turkiska myndigheternas vägran att återigen öppna teologiskolan i Halki utgör en klar kränkning av Lausannefördraget och att Turkiet uppmanats att respektera de förpliktelser som härrör från detta fördrag när det gäller de grekiska och armeniska minoriteternas rättigheter.

Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande frågor:

1. Ingår det som ett uttryckligt villkor i Köpenhamnskriterierna att religionsfriheten skall respekteras och skyddas?

2. Har kommissionen för avsikt att kräva av de turkiska myndigheterna att teologiskolan i Halki åter skall kunna öppnas och vilka åtgärder ämnar den vidta om dessa vägrar?

3. Hur är det möjligt att främja och stödja föranslutningsstrategin för Turkiet och partnerskapsförbindelser med detta land när de turkiska myndigheterna vägrar att respektera de mänskliga rättigheterna och religionsfriheten?

4. Kan kommissionen godkänna anslag till Turkiet på grundval av förordning 764/2000 om genomförandet av åtgärder för att förstärka tullunionen mellan EG och Turkiet(1) och godkänna den förordning som är under behandling om åtgärder för den ekonomiska och sociala utvecklingen i Turkiet, om det samtidigt är tal om kränkningar av EU-fördraget (artikel 6), internationella fördrag och de mänskliga rättigheterna samt de grundläggande friheterna?

(1) EGT L 94, 14.4.2000, s. 6.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(10 november 2000)

Respekten för religionsfriheten härrör uttryckligen från de politiska Köpenhamnskriterierna som varje kandidatland måste uppfylla innan anslutningsförhandlingar med landet i fråga kan påbörjas.

Turkiet uppfyller ännu inte dessa politiska kriterier, vilket framgår av den analys som kommissionen gjort inom ramen för sina återkommande rapporter (1998 och 1999). Av kommissionens analys framgår att religionsfriheten är begränsad i Turkiet, en begränsning som måste försvinna innan någon anslutning kan bli aktuell. Även om frågan om att på nytt öppna teologiskolan i Halki inte uttryckligen nämns i kommissionens analys måste den ses mot denna bakgrund.

När det gäller den föranslutningsstrategi som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Helsingfors, syftar den till att uppmuntra Turkiet att genomföra de nödvändiga politiska reformerna. Genom partnerskapet för anslutning, som utgör kärnan i denna strategi, fastställs vilka prioriteringar på kort respektive medellång sikt som Turkiet måste iaktta för att Köpenhamnskriterierna skall anses uppfyllda.

Sedan Turkiet fick status som kandidatland har gemenskapens ekonomiska bistånd till landet varit inriktat på att förbereda det inför anslutningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3378/00

från Mary Banotti (PPE-DE) till kommissionen

(3 november 2000)

Ämne: Sjöfåglar och fiske med långrev

Mellan 50 000 och 100 000 stormfåglar dör varje år i nordöstra Atlanten på grund av fiske med långrev, och många albatrossarter är hotade. Vad är kommissionen konkret beredd att göra för att se till att fiskefartyg från EU vidtar de åtgärder som behövs för att undvika detta onödiga dödande?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3268/00, E-3378/00 och E-3379/00 ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(5 december 2000)

Hittills har de flesta farhågor som kommissionen tagit del av gällt oavsiktlig fångst av sjöfåglar i världshaven på södra halvklotet. Kommissionen håller för närvarande på att samla in information om i vilken utsträckning detta utgör ett verkligt problem i gemenskapens vatten.

Som ett led i denna insats har kommissionen begärt information och råd från Internationella havsforskningsrådet om det tryck som fisket utövar på den marina miljön och i synnerhet på arter som saknar kommersiell betydelse. Kommissionen ber slutligen att få hänvisa parlamentsledamoten till sitt svar på den skriftliga frågan E-3126/00(1) från Chris Davies.

(1) EGT C 136 E, 8.5.2001, s. 190.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3951/00

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(13 december 2000)

Ämne: Hur medel från EU används i Spanien (Kanarieöarna)

I anledning av den föreliggande rapporten från revisionsrätten och de brott mot gällande föreskrifter som uppträtt i samband med hur stödet från EU använts i Spanien skulle undertecknade ledamot närmare vilja skärskåda situationen på Kanarieöarna.

Till vilket belopp uppgår de årliga stödmedel som av Europeiska unionen utbetalas till Kanarieöarna?

Kan kommissionen ge en detaljerad framställning av hur stödet till dessa områden fördelats?

Finns det några föreskrifter om för vilket eller vilka ändamål dessa medel skall användas?

Finns det i fråga om dessa medel något som tyder på att de använts i strid med sitt eller sina ändamål?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi

(22 december 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2699/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Ungerns anslutning till EU

5. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Ungern i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 och E-2701/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(29 september 2000)

För att göra en uppskattning av den extra kostnaden per år för jordbruksstöd som skulle orsakas av Polens, Tjeckiens, Cyperns, Ungerns, Sloveniens och Estlands anslutning till gemenskapen skulle det behövas relativt säker kännedom om tidpunkt, krav och villkor för dessa länders anslutning till gemenskapen. Dessa aspekter måste klarläggas i anslutningsförhandlingar med dessa länder, och i det avsnitt som gäller jordbruket inleddes förhandlingar i juni 2000. Följaktligen skulle alla kostnadsberäkningar baserade på antaganden som parlamentsledamoten anger med nödvändighet vara helt hypotetiska och spekulativa. I det nuvarande stadiet av föranslutningsprocessen är kommissionen därför inte i stånd att besvara parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3249/00

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Stöd från Europeiska unionen för saluföring av olivolja

Genomförandet av kursen Odling och saluföring av olivolja nuvarande situation och framtidsutsikter vid sommaruniversitetet i den spanska staden Baeza (Jaén), huvudort för framställningen av olivolja, var den inramning som en expert på EU-förbindelser vid det nationella olivoljeorganet och en expert i EU-politik vid det spanska jordbruksministeriet valde för att visa att gemenskapsstödet till olivoljesektorn inte kommer att minska utan bara ändras.

För dessa experter innebär ändringen av stödet att det inte enbart kommer att avsättas pengar för produktion, utan att pengar även kommer att utgå till annan verksamhet som exempelvis saluföring.

Med tanke på att saluföringen är olivoljesektorns akilleshäl, kan kommissionen bekräfta att förändringarna i stödet till olivoljesektorn innebär att stöd kommer att utgå även till annan verksamhet såsom saluföring?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(6 december 2000)

Den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn för olivolja i dess nuvarande utformning enligt rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter(1) är i kraft fram till och med den 31 oktober 2001.

För att en ny ordning skall kunna träda i kraft den 1 november 2001 har kommissionen för avsikt att i god tid lägga fram ett förslag för rådet och parlamentet. För närvarande analyseras data som samlats in genom undersökningar och från andra källor.

I avvaktan på förslaget kan kommissionen inte uttala sig om de två spanska experternas hypoteser.

(1) EGT B 172, 30.9.1966.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2590/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet

(1 september 2000)

Ämne: Rådets bestämmelser om vilka åtgärder som skall vidtas för unionens yttersta randområden för att utveckla artikel 299.2 i fördraget.

Med anledning av de uttalanden som Europeiska rådets nuvarande ordförande, Jacques Chirac, gjort i Europaparlamentets kammare i juli, där han klart uppgav att de yttersta randområdena skulle utgöra en av det franska ordförandeskapets kärnfrågor under det andra halvåret år 2000, frågar jag: Vad har rådet för planer när det gäller åtgärder som skall vidtas för Europeiska unionens yttersta randområden, för att fördragets artikel 299.2 skall utvecklas ytterligare?

Svar

(9 november 2000)

Kommissionen lade den 14 mars 2000 fram en rapport om åtgärder för att genomföra artikel 299.2 i fördraget om Europeiska unionens yttersta randområden.

Kommissionen har följt upp rapporten med ett arbetsprogram i syfte att vidta de åtgärder som skall genomföras enligt artikel 299.2.

Rådet har dock i detta skede inte fått sig förelagt några formella förslag från kommissionen och kan därför inte lämna något mer detaljerat svar till den ärade parlamentsledamoten om när rådet kommer att vidta de särskilda åtgärderna i enlighet med artikel 299.2.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2955/00

från Emmanouil Mastorakis (PSE) till kommissionen

(20 september 2000)

Ämne: Regionalpolitiken i Europeiska unionen

Den nära förestående utvidgningen innebär en ökning av de regionala klyftorna och en minskning av Europeiska unionens genomsnittliga BNI per capita. Det är därför uppenbart att kommissionen i god tid måste lägga fram ett allomfattande förslag om vilken typ av regionalpolitik som skall bedrivas, vilka kriterierna för dess genomförande skall vara och hur stora de ekonomiska medlen skall vara efter 2006.

Hur har kommissionen för avsikt att handla i detta hänseende?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2955/00 och E-2966/00 ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(7 november 2000)

Under januari månad 2001 kommer kommissionen att anta en andra rapport om ekonomisk och social sammanhållning som kommer att läggas fram för parlamentet enligt artikel 159 (f.d. artikel 130b) i EG-fördraget.

I rapporten kommer man att ta upp regionernas situation och utveckling i samband med en utvidgad union, utvärdera gemenskapspolitikens inverkan på sammanhållningen och föreslå riktlinjer för sammanhållningspolitiken efter 2006.

Kommissionen önskar att denna andra rapport blir utgångspunkten för en bred debatt om sammanhållningspolitikens framtid. Kommissionen kommer därför att i maj 2001 arrangera ett forum till vilket både parlamentets ledamöter och alla som sysslar med regionalpolitisk utveckling i medlemsstaterna samt i kandidatländerna kommer att inbjudas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2602/00

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Omarbetning av den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja

1. Hur fort framskrider kommissionens arbete med att omarbeta den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja?

2. Vilka kommer dess generella särdrag att vara?

3. Kommer kommissionen att ta hänsyn till krisen på marknaden för olivolja vilken har medfört att priserna drastiskt har minskat för producenterna?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 september 2000)

1. Kommissionen har åtagit sig att lägga fram ett förslag till reform under år 2000 för att detta skall kunna träda ikraft till regleringsåret 2001/2002, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1638/98 av den 20 juli 1998 om ändring av förordning nr 136/66/EEG om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter(1).

2. Kommissionen kommer givetvis när det blir dags att informera och rådfråga parlamentet.

3. Svaret är ja.

(1) EGT L 210, 28.7.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3052/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(28 september 2000)

Ämne: Genomförandet av direktivet om principerna för organisering av veterinärkontroller

Då vissa medlemsstater underlåter att strikt tillämpa veterinärkontroller på djur importerade för handeln med exotiska djur, hotas Europeiska unionen av möjligheten av en allvarlig och ekonomiskt skadlig sjukdom bland fjäderfä.

1. Håller kommissionen med om att detta är den ofrånkomliga slutsatsen av den undersökning som nyligen genomförts av Nederländska djurskyddsföreningen med medverkan av chefstjänstemän från veterinärmyndigheterna i tio medlemsländer?

2. Håller kommissionen med om att rekommendationerna i rapporten är av känslig natur, och att åtminstone den kvantitativa riskanalysen måste genomföras snarast?

3. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att förhindra att de europeiska medborgarna kommer att konfronteras med allvarliga sjukdomar förorsakade av fjäderfä som eventuellt är infekterat?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3043/00 och E-3052/00 ingivet av David Byrne för kommissionen

(31 oktober 2000)

Kommissionen är medveten om den potentiella risken att fjäderfäsjukdomar kan föras in genom importen av exotiska fåglar, särskilt med tanke på att dessa fåglar kan härröra från många olika länder i världen.

I och med genomförandet av den inre marknaden har importen av fjäderfä harmoniserats genom gemenskapslagstiftningen. För att förhindra att fjäderfäsjukdomar förs in genom importen av exotiska fåglar har kommissionen dessutom nyligen utarbetat ett utkast till beslut(1) om djurhälsokrav och utfärdande av veterinärintyg vid import av fåglar utom fjäderfä samt villkor för karantän.

Alla fåglar utom fjäderfä som förekommer i den kommersiella handeln ska hållas i karantän minst 30 dagar på en officiellt godkänd karantän eller karantänstation. Under karantänen ska kliniska kontroller och laboratorieundersökningar för newcastlesjuka och fågelinfluensa göras och fåglarna får bara lämna anstalten med officiellt godkännande, förutsatt att resultaten är godkända på alla utförda test. Denna observationsperiod gör det också möjligt att upptäcka andra sjukdomar.

Kommissionen anser att man genom att införa dessa harmoniserade bestämmelser behandlar de farhågor som framförs i rapporten The veterinary control in the European Union of imported pet birds and mammals of Cites and non-Cites species som utarbetats av Eurogroup for animal welfare.

Import av fåglar som transporteras av ägaren omfattas av nationella bestämmelser, och kommissionen har för närvarande inte för avsikt att införa harmoniserade bestämmelser på detta område, eftersom det enligt uppgifter från medlemsstaterna inte har utbrutit några epidemier bland fjäderfä på grund av sådan import.

(1) SANCO/1295/2000 ändr. 6.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2530/00

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till kommissionen

(25 juli 2000)

Ämne: Bränder i Sydeuropa

De senaste dagarna har stora bränder orsakat förstörelse i Sydeuropa och i synnerhet Grekland och det är förenat med stora kostnader att hjälpa de nödställda och återskapa den naturliga miljön. Har kommissionen för avsikt att avsätta extra medel i samband med dessa katastrofer?

Kompletterande svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 oktober 2000)

Kommissionen är mycket bekymrad över de skogsbränder som inträffat i Grekland denna sommar, och i synnerhet över den tragedi detta inneburit för de personer som drabbats.

Gemenskapen förfogar inte över någon finansiell nödhjälpsmekanism till förmån för medlemsstaterna vilken kan ingripa för att hjälpa de södra medlemsstaterna, särskilt Grekland, att hantera den förstörelse som orsakats av denna våg av skogsbränder.

De berörda medlemsländerna kan dock, med beaktande av gällande lagstiftning och andra beslut, relger och överenskommelser som styr denna, utnyttja gemenskapens fonder för att hantera förstörelse som drabbat offentlig infrastruktur liksom för inköp av utrustning för skogsbrandsbekämpning.

När det gäller återuppbyggandet av det nationella kulturarvet och av naturområdena, är det möjligt att under vissa operativa program, antagna eller under förhandling, och som avser åtgärder på grundval av artikel 30.1, sjätte strecksatsen i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1), söka bidrag till identifierade återuppbyggnadsbehov.

Dessutom kan kommissionen meddela parlamentsledamoten att den inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2158/92 av den 23 juli 1992 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder(2), den 17 juli 2000 antagit ett program om 3,75 miljoner euro varav 1,675 miljoner euro i gemenskapsstöd till skydd för skog i Grekland år 2000. Detta program avser särskilt skapandet av leder, brandgator och branddammar, genomförandet av förebyggande skogsvårdsåtgärder liksom av övervakningsåtgärder.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.

(2) EGT L 217, 31.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3196/00 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen. EU-anslag till icke-statliga organisationer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 136 E , 08/05/2001 s. 0202 - 0203



SKRIFTLIG FRÅGA E-3196/00 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (12 oktober 2000) Ämne: EU-anslag till icke-statliga organisationer Kommissionen kan inom ramen för den budget som årligen skall fastställas stödja icke-statliga organisationers verksamhet i olika länder. Stöden borde vara öppna för allmän insyn och jag vill därför veta vilka organisationer som kommissionen eller kommissionens kontor i Helsingfors beviljade budgetanslag 1999, samt hur stora belopp det rörde sig om. Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi (8 december 2000) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3243/00

från Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Korta överfarter till havs

Min föregående fråga (muntlig fråga QH-0699/00)(1) om färjor till halvöar i Skottland gällde två särskilda rutter. Kan kommissionen bekräfta att svaret på min fråga i princip också gäller rutterna som förbinder Gourock med Kilcreggan och Helensburgh?

(1) Skriftligt svar av den 6 september 2000.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(1 december 2000)

Som frågeställaren vet har kommissionen diskuterat med Skottlands fullmäktige (Scottish Executive) om hur de rutter som för närvarande trafikers av CalMac kan anpassas till gemenskapslagstiftningen, i synnerhet rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage)(1) och gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till sjötransporter(2). Eftersom två av dessa rutter (Gourock/Dunoon och Tarbert/Portavadie) går mellan två fastlandshamnar har kommissionen begärt utförlig information om de tjänster som erbjuds på dessa rutter, och om de särskilda förhållandena i de trafikerade orterna. Som kommissionen redan noterat i sitt svar på frågeställarens muntliga fråga H-0699/00 vid Europaparlamentets plenum i september 2000(3) tyder de uppgifter som inkommit på att dessa båda tjänster för de syften som avses i artikel 4 i rådets förordning (EEG) 3577/92 kan anses vara jämförbara med reguljära linjer till (eller mellan) öar, eftersom landtransportalternativet antingen inte är ett realistiskt alternativ eller orimligt långt.

Eftersom tjänsten mellan Gourock och Helensburgh via Kilcreggan tillhandahålls av den lokala myndigheten, och inte av CalMac, har denna ännu inte granskats närmare av kommissionen. Men man har begärt upplysningar från Skottlands fullmäktige om de sjötrafiktjänster som inte tillhandahålls av CalMac, t.ex. Gourock/Kilcreggan/Helensburgh, och som för närvarande kan vara belagda med allmän trafikplikt. När dessa uppgifter blir tillgängliga kommer kommissionen även att kunna ta ställning till denna rutt.

(1) EGT L 364, 12.12.1992.

(2) EGT C 205, 5.7.1997.

(3) Europarlamentets debatter (september 2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2700/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Sloveniens anslutning till EU

6. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Slovenien i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 och E-2701/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(29 september 2000)

För att göra en uppskattning av den extra kostnaden per år för jordbruksstöd som skulle orsakas av Polens, Tjeckiens, Cyperns, Ungerns, Sloveniens och Estlands anslutning till gemenskapen skulle det behövas relativt säker kännedom om tidpunkt, krav och villkor för dessa länders anslutning till gemenskapen. Dessa aspekter måste klarläggas i anslutningsförhandlingar med dessa länder, och i det avsnitt som gäller jordbruket inleddes förhandlingar i juni 2000. Följaktligen skulle alla kostnadsberäkningar baserade på antaganden som parlamentsledamoten anger med nödvändighet vara helt hypotetiska och spekulativa. I det nuvarande stadiet av föranslutningsprocessen är kommissionen därför inte i stånd att besvara parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2617/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(1 augusti 2000)

Ämne: Svartvita TV-apparater och det allmänna preferenssystemet

Kan kommissionen klargöra vilken typ av import till EU som omfattas av det allmänna preferenssystemet?

Hur har man behandlat svartvita TV-apparater i det här systemet?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(26 september 2000)

Tillämpningsområdet för gemenskapens allmänna preferenssystem fastställs i bilagorna I och VII till rådets förordning (EG) nr 2820/98 av den 21 december 1998 om tillämpning av en flerårig ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 juli 199931 december 2001(1).

För att en produkt skall kunna omfattas av förmånstullar måste den ha sitt ursprung i ett godkänt förmånsland, i enlighet med de ursprungskriterier som fastställs i bestämmelserna om gemenskapens tullkodex i kommissionens förordning (EG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen(2), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1602/00 av den 24 juli 2000(3). Dessutom skall ett ursprungsintyg formulär A, utfärdat av berörd nationell myndighet i förmånslandet, uppvisas i samband med tullklarering i gemenskapen.

Televisionsmottagare för svartvit mottagning med KN-nummer 8528 13 00 omfattas av gemenskapens allmänna preferenssystem. De betraktas i gemenskapens nuvarande system som icke-känsliga produkter och får således importeras tullfritt (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 2820/98). Den normala tullsatsen för år 2000 enligt Gemensamma tulltaxan är 2 %. Enligt graderingsbestämmelserna i artikel 3 i ovannämnda förordning gäller bestämmelserna om tullfritt införande inte för produkter från Malaysia.

Det finns två alternativa ursprungskriterier för dessa televisionsmottagare. Värdet på det använda icke-ursprungsmaterialet får inte överstiga 40 % av produktens fabrikspris, när värdet på allt använt icke-ursprungsmaterial inte överstiger värdet på det använda ursprungsmaterialet. Alternativt får värdet på det använda icke-ursprungsmaterialet inte överstiga 25 % av produktens fabrikspris.

(1) EGT L 357, 30.12.1998.

(2) EGT L 253, 11.10.1993.

(3) EGT L 188, 26.7.2000.