ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3598/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Bedömning av de ekonomiska kostnaderna för Exxon Valdezkatastrofen vid Alaskas kust och prognoser avseende Prestigekatastrofen vid Galiciens kust

Beräkningen av kostaderna för Exxon Valdezkatastrofen vid Alaskas kust är, enligt det belopp som USA har utkrävt av företaget Exxon, en miljard dollar för skador på naturarvet, till vilka skall läggas ytterligare två miljarder dollar för rengöring och andra nödvändiga åtgärder. Vad planerar kommissionen för åtgärder för Galicien med tanke på att Prestigekatastrofen vid den galiciska kusten är av större omfattning än Exxon Valdezkatastrofen? Vilka mekanismer och lagliga vägar tänker kommissionen använda för att kräva dessa skadestånd?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3597/02 och E-3598/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(26 februari 2003)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på frågorna H-0848/02(1), E-3362/02 och E-3404/02(2), E-3439/02(3), E-3590/02(4), E-3591/02(5), E-3593/02(6), E-3594/02(7), E-3599/02(11), E-3602/02, E-3603/02 och E-3604/02(8), E-3655/02 och E-3656/02(9) och P-0001/03(10), som täcker in alla aspekter av Prestige-katastrofen, i synnerhet ersättningar och kostnader som parlamentsledamoten uppmärksammat.

(1) Skriftligt svar per den 14.1.2003.

(2) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 85.

(3) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 90.

(4) EGT C 222 E, 18.9.2003, s. 91.

(5) EGT C 222 E, 18.9.2003, s. 92.

(6) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 110.

(7) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 111.

(8) EGT C 192 E, 14.8.2003, s. 124.

(9) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 123.

(10) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 166.

(11) EGT C 161 E, 10.7.2003, s. 111.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3927/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(15 januari 2003)

Ämne: Patentering av programvara

Vad kan kommissionen göra för att säkra att dess förslag till patentering av programvaror inte medför att Internetanvändarna berövas fördelarna med de utmärkta tillämpningsprogram och operativsystem som utvecklats tack vare modellen med free och open source-programvara?

Svar avgivet av Fritz Bolkestein på kommissionens vägnar

(11 februari 2003)

Datorprogramvara är enligt europeisk patentkonvention och medlemsstaternas lagar såsom sådan undantagen från patenterbarhet och kommissionen avser inte att ändra detta förhållande.

Kommissionens förslag till direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar som framlades i februari 2002(1) är således inte avsett att vidga patenterbarhetsområdet. Vad som avses är snarare att utforma enhetliga bestämmelser som skall följas av patentbyråer och patentdomstolar vid bedömning av patenterbarhet hos de uppfinningar som gäller den utrustning eller de metoder som innebär användning av datorprogramvara. Detta krävs då den europeiska patentkonventionen för närvarande inte ingår i gemenskapslagstiftningen, medan medlemsstaterna däremot är bundna av den, och det i praktiken inte alltid är så att respektive nationella lagar tolkas enhetligt i synnerhet inte när det gäller särskilda detaljer.

Ett direktiv som inte ändrar den övergripande bedömningen av vad som är patenterbart eller inte kommer inte att beröva Internetanvändarna något som de annars skulle ha kunnat dra nytta av. Oavsett om den levereras fritt (free), som öppen källkod (open source) eller under någon annan affärsmodell, kommer emellertid både användarna och utvecklarna av programvaran att erfara de fördelar som följer av den ökade rättssäkerhet och den enhetlighet i praktiken som direktivet skall medföra.

Vissa av de ändringar som diskuterades, medan förslaget studerades i rådet, torde medföra ännu större rättssäkerhet genom att en mer exakt definition ges åt det, som då det inte bidrar med något i tekniskt hänseende skulle kunna undantas från patenterbarhet. Kommissionen har antytt att den under pågående förhandlingar skall beakta dessa ändringar.

Det finns dessutom ett viktigt skydd för programvaruutvecklare i artikel 6 i förslaget som kommer att medföra att utövandet av patenträttigheter inte kan inkräkta på de undantag som avses i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram(2) genom copyright i samband med syftet att uppnå samverkanseffekter.

Kommissionen åläggs slutligen enligt artiklarna 7 och 8 i förslaget att övervaka och till rådet och parlamentet inrapportera följderna för innovation och konkurrens av datorrelaterade uppfinningar både i Europa och internationellt. I denna bestämmelse, som utformats mer omfattande än för att endast beakta följderna av direktivet, ges en värdefull metod för att möta oförutsedd kommande utveckling inom denna sektor.

(1) EGT C 151, 25.6.2002.

(2) EGT L 122, 17.5.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3371/02

från Marianne Eriksson (GUE/NGL) till rådet

(27 november 2002)

Ämne: Kairodokumentet och reproduktiv hälsa

Bushadministrationen har på ett förberedande möte inför nästa ESCAP-möte i Bangkok deklarerat att den inte kommer att stödja den handlingsplan som antogs på FN:s internationella konferens i Kairo 1994. Handlingsplanen fokuserar bland annat på kvinnors rätt till en fungerande reproduktiv hälsa och sexualundervisning i utvecklingsländerna. USA kommer nu att tala emot denna plan och istället förorda sexuell avhållsamhet och familjeplanering. Det är ett stort steg tillbaka att förneka världens kvinnor deras reproduktiva rättigheter, när en kvinna i minuten fortfarande dör av sviterna av en abort eller graviditet.

Jag undrar därför om rådet kommer att gå emot USA och fortsätta stödja Kairodokumentet på mötet i december?

Svar

(8 maj 2003)

Rådet fortsätter att stödja den handlingsplan som antogs vid FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling som ägde rum i Kairo 1994.

Rådet har inte haft tillfälle att med USA diskutera sin ståndpunkt angående genomförandet av planen.

Rådet vill emellertid understryka att det vid rådets möte (biståndsfrågor) i maj 2002 antog slutsatser där rådet i punkt 13 förklarade att det i syfte att öka stödet till hälsosektorn i utvecklingsländerna och bygga vidare på varandras starka sidor och komparativa fördelar välkomnade kommissionens avsikt att förstärka samarbetsavtalen med medlemsstaterna och med internationella organisationer eller offentliga/privata organ, särskilt UNFPA, och ansåg att dessa partnerskap också bör komma initiativ som tas på regional och nationell nivå tillgodo.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3571/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(12 december 2002)

Ämne: Förslaget till sekretessparagraf i sjätte ramprogrammet inom forskning

Det framförs i Sverige att den svenska grundlagen krockar med förslaget till sekretessparagraf i det sjätte ramprogrammet. Enligt tidningen Ny Teknik är hemligstämpling huvudregel och öppenhet undantag i utkasten till kontrakt för det nya ramprogrammet.

Men enligt den svenska lagen ska universiteten vara öppna för insyn och de har inte rätt att sekretessbelägga gemensamhetsforskning. Det svenska utbildningsdepartementet ska ha framfört till kommissionen att de önskar samma regler som under det femte och det fjärde ramprogrammet.

Ämnar kommissionen ta intryck av de svenska synpunkterna eller ligger ovan nämnda nuvarande sekretessförslag fast?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(23 januari 2003)

Den rapport i tidningen Ny Teknik som frågeställaren avser utgår från en tidig version av utkasten till kontrakt för sjätte ramprogrammets forskningsprojekt. Efter den svenska delegationens anmärkningar i samband med ett möte i den arbetsgrupp för avtal som består av företrädare för medlemsstaterna och de associerade staterna har kommissionen utarbetat en reviderad version av

kontraktutkastet. I sekretessklausulen fastställs nu att kommissionen och avtalsparterna åtar sig att bevara konfidentialiteten för sådan information som de har mottagit i samband med genomförandet av projektet och som har klassificerats som sekretessbelagd inom ramen för projektets genomförande. Detta, liksom alla övriga konfidentialitets- och sekretessaspekter är förenliga med bestämmelserna i den svenska lagstiftningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3356/02

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2002)

Ämne: Kommissionens grönbok och meddelande om uppföljning av grönboken om konsumentskyddet

Den 7 december 2001 meddelade kommissionsledamot Byrne att grönboken om konsumentskyddet utformats så att den kan ingå i initiativet om bättre lagstiftning, och han lät förstå att grönbokens framgång är ett testfall för idéerna om gott styre och bättre lagstiftning.

Därefter antog kommissionen den 5 juni 2002 ett meddelande om konsekvensanalys som en del av paketet om bättre lagstiftning, och i det definieras konsekvensanalyser som en integrerad del av processen när det gäller att utarbeta politiska åtgärder och göra beslutsfattare och allmänheten uppmärksamma på de troliga konsekvenserna.

Mot bakgrund av kommissionsledamot Byrnes uttalande, kan kommissionen bekräfta att dess förhållningssätt till grönboken och meddelandet om uppföljning av grönboken om konsumentskyddet i EU är förenligt med principerna i kommissionens meddelande om konsekvensanalys?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 december 2002)

Kommissionen kan bekräfta att dess förhållningssätt till grönboken om konsumentskyddet(1) och meddelandet om uppföljning av grönboken om konsumentskyddet(2) är förenligt med principerna i kommissionens meddelande om konsekvensanalys och att kommissionen verkligen tar

största hänsyn till detta i arbetet med bättre lagstiftning. I uppföljningsmeddelandet åtog sig kommissionen att utarbeta en konsekvensrapport för att komplettera ett framtida förslag om ett ramdirektiv om god affärssed. I kommissionens arbetsprogram för 2003 bekräftas att en utvidgad konsekvensrapport kommer att läggas fram tillsammans med ett förslag under andra kvartalet 2003. Kommissionsledamoten med ansvar för hälsa och konsumentskydd presenterade också slutsatser från undersökningar och en studie om konsekvensanalys för rådet (konkurrens) den 14 november 2002. Denna studie, som kommer att ligga till grund för den konsekvensanalys som kommer att bifogas förslaget, kommer att läggas ut på webbplatsen för Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.

(1) KOM(2001) 531 slutlig.

(2) KOM(2002) 289 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0245/02

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Klargörande av svaret på muntliga frågor om utvärdering av verksamheten i Afghanistan enligt målen i rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 januari 2001

Europeiska kommissionen har beslutat att besvara de skriftliga frågorna E-3220/01 till E-3252/01(1) om utvärdering av verksamheten i Afghanistan enligt målen i rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 januari 2001 med ett enda svar. Av detta framgår det utöver humanitärt bistånd och ett antal förklaringar att man bortsett från det åtagande som ingåtts (Enligt artikel 7 i den gemensamma ståndpunkten avser kommissionen att inrikta sig på att uppnå målen och prioriteringarna i denna gemensamma ståndpunkt.).

Av denna anledning upprepar jag den enkla frågeställning som ingick i var och en av de skriftliga frågorna:

Vilka konkreta initiativ hade kommissionen tagit före händelserna den 11 september för att uppnå de enskilda målen i rådets gemensamma ståndpunkt? Hur mycket gemenskapsmedel (i euro) användes från den 1 januari till den 11 september 2001 och hur mycket riktades till insatsen i Afghanistan? Under vilken titel (budgetpost och projekttitel) skedde detta, och till vem utbetalades medlen? Vilka medel har blivit föremål för kontroller och/eller undersökningar, vem har utfört dessa, och med vilka resultat?

(1) EGT C 160 E, 4.7.2002, s. 76.

Kompletterande svarfrån Christopher Patten på kommissionens vägnar

(27 augusti 2002)

Mellan den 1 januari 2001 och den 11 september 2001 användes endast två budgetinstrument för att genomföra gemenskapsåtgärder i Afghanistan. Det rör sig om å ena sidan humanitärt bistånd och å andra sidan hjälp till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd. Alla belopp betalades ut antingen till internationella organisationer (såsom FN:s flyktingkommissariat eller Röda korset) eller icke-statliga organisationer.

Resten av de detaljerade uppgifter som parlamentsledamoten begärt att få ta del av avseende gemenskapsfinansieringen under denna period framgår av de tabeller som skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

Alla projekt var föremål för de normala kontroll- och revisionsförfaranden som anges i kontraktens standardbestämmelser. Dessa förfaranden har genomförts antingen direkt av kommissionen eller av externa revisorer. Resultaten var helt i linje med de mål som anges i artikel 1 i den gemensamma ståndpunkten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3412/02

från Glyn Ford (PSE) till rådet

(29 november 2002)

Ämne: Kristna grupper i Pakistan

Har rådet gjort någon framställning till den pakistanska regeringen med anledning av den svåra situationen för vissa kristna grupper i Pakistan?

Om inte, avser rådet att göra det?

Svar

(56 maj 2003)

1. Rådet har vid upprepade tillfällen understrukit vikten av religionsfrihet som en grundläggande mänsklig rättighet. Mänskliga rättigheter utgör en väsentlig del av EU:s politiska dialog med alla länder, inklusive Pakistan.

2. EU har noterat förekomsten av våldshandlingar mot kristna och institutioner tillhörande det kristna samfundet i Pakistan. Bland dessa märks angreppet mot Murree Christian School och Taxila Christian Hospital i augusti 2002, mot den kristna välgörenhetsorganisationen i Karachi med sex döda i september 2002 och nu senast en attack mot en protestantisk kyrka i Daska nära Lahore den 25 december då fyra kvinnor omkom.

3. EU har vid flera tillfällen tagit upp sin oro för de kristnas situation i Pakistan med de pakistanska myndigheterna. Den 7 augusti och 25 september 2002 gjorde Europeiska unionen ett uttalande där man beklagar attacken mot kristna institutioner.

4. Rådet påminner den ärade parlamentsledamoten om ett Europeiska unionen i uttalandet från ordförandeskapet å unionens vägnar om valet av ny premiärminister i Pakistan underströk att den nära tänker följa överföringen av makten till ett civilt styre enligt de pakistanska myndigheternas tidsplan för övergång till demokrati och än en gång uttryckte en förhoppning om att alla partier och politiska krafter samverkar för att åstadkomma en god förvaltning av offentliga angelägenheter liksom väl fungerande institutioner, enligt demokratins regler. Unionen gladde sig dessutom över utsikterna att kunna samarbeta med den nya pakistanska regeringen om alla frågor av ömsesidigt intresse, däribland kampen mot terrorism.

5. EU fortsätter, i enlighet med sina ledande principer i fråga om respekt för grundläggande rättigheter, särskilt tanke-, samvets- och religionsfrihet enligt artikel 10 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter, att nära följa de kristnas situation och kommer, om så blir nödvändigt, att ta upp olika problem med den pakistanska regeringen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3914/02

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till rådet

(14 januari 2003)

Ämne: Europol

I budgetpost B5-822 i EU:s budget för 2002 är avsatt ett belopp på fem miljoner euro (p.m.) som skall förse Europol med nödvändiga resurser för att stödja och samordna medlemsstaternas verksamhet för att bekämpa terrorism samt finansiera inrättandet av ett kriscentrum och kommunikationssystem. Dessa anslag togs upp is kapitel B0-40 (preliminära anslag) i väntan på antagande av den rättsliga grund som skulle tillåta att Europols verksamhet för första gången finansierades direkt över Europeiska unionens budget.

På grundval av budgetinformationen från Europol lade kommissionen den 31 juli 2002 fram ett förslag till rådets beslut som innebar att ett belopp på 3 038 600 euro skulle anslås.

Den 8 oktober 2002, dvs. två månader senare, beslutade rådet att rådfråga Europaparlamentet. För att ge rådet möjlighet att anta förslaget före årets slut och förhindra att det belopp som anslagits inom ramen för 2002 års budget skulle dras in samt för att anslagen skulle kunna överföras till 2003 års budget beviljade parlamentet omedelbart kommissionens förslag i sin lagstiftningsresolution av den 5 december 2002 och vidarebefordrade det till rådet för att det skulle kunna antas i tid.

Vilka skäl grundade sig rådet på när man inte antog kommissionens förslag till rådets beslut?

Anser rådet i motsats till Europol att de föreslagna medlen inte är nödvändiga eftersom man accepterar att dessa går förlorade?

Tog rådet hänsyn till Europols, kommissionens och framför allt parlamentets uppfattning i denna fråga när man fattade sitt beslut? Vad anser rådet om parlamentets eniga uppfattning att en del av gemenskapsbudgeten borde avsättas för att finansiera viss verksamhet inom Europol?

Svar

(56 maj 2003)

Rådet kan meddela den ärade parlamentsledamoten att förslaget om att inrätta en rättslig grund så att gemenskapen skall kunna subventionera Europol har diskuterats inom rådet. Flera delegationer ansåg att förslaget utgjorde ett försök att frångå principen i Europolkonventionen att Europols budget skall finansieras genom bidrag från medlemsstaterna och inte genom Europeiska gemenskapernas budget.

Enligt dem skulle varje ändring av denna princip kräva en ändring av artikel 35 i Europolkonventionen.

Mot denna bakgrund finner sig rådet inte kunna ställa sig bakom kommissionens förslag till rådets beslut om finansieringen av vissa insatser som genomförs av Europol inom ramen för samarbetet mot terrorism.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3788/02

från Bruno Gollnisch (NI) till rådet

(6 januari 2003)

Ämne: Etiketter på franska på konsumtionsprodukter i Frankrike

Den 4 augusti 1994 gjordes, genom lagen om franska språket, användningen av franska obligatorisk för alla handlingar avsedda att informera brukare eller konsumenter: etiketter, prospekt, kataloger, broschyrer, andra dokument för information etc.

Den 20 mars 2000 offentliggjordes ett EU-direktiv som kodifierade direktivet av den 18 december 1978. I detta påmindes om att EU-lagstiftningen motsätter sig att nationella regelverk kräver användning av ett specifikt språk för etiketter på matvaror utan att ange möjligheten av att använda ett annat språk.

I ett yttrande efter en dom i domstolen av den 12 september 2000, som avgavs efter en begäran om förhandsavgörande av appellationsdomstolen i Lyon, meddelade Europeiska kommissionen Frankrike att landet hade två månader på sig att rätta sig efter denna lagstiftning.

Till följd av detta modifierade den franska regeringen, genom dekret nr 2002-1025 av den 1 augusti 2002, artikel R.112-8 i konsumtionslagstiftningen där kravet på etiketter skrivna på franska bibehölls men där man dessutom i det nya andra stycket godkände att texten fick förekomma på ett eller flera andra språk.

Anser rådet att denna ändring i regelverket är tillräcklig med tanke på ovannämnda EU-bestämmelser?

Med andra ord, har en medlemsstat fortfarande laglig rätt att kräva att etiketter på livsmedel som säljs på dess territorium åtminstone skall vara skrivna på landets språk?

Svar

(56 maj 2003)

Den ärade parlamentsledamotens fråga ligger inom Europeiska kommissionens behörighetsområde, vilken enligt artikel 211 i fördraget övervakar tillämpningen av gemenskapsdirektiven och alltså av direktiv 2000/13/EG som avses i den aktuella frågan.

Rådet föreslår alltså att den ärade parlamentsledamoten riktar frågan till Europeiska kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2848/02

från María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) till kommissionen

(4 oktober 2002)

Ämne: Överträdelseförfarande 2000/4879

Formell underrättelse (artikel 226) på grund av den autonoma regionen Madrids dekret 34 1/1999 om godkännande av regionen Madrids förordning om förebyggande av bränder.

Kan kommissionen informera om hur långt detta förfarande har framskridit?

Kan kommissionen ange om man har mottagit någon form av svar från den autonoma regionen Madrid med anledning av denna formella underrättelse?

Vilka konkreta åtgärder ämnar kommissionen genomföra för att lösa denna fråga och för att se till att gemenskapslagstiftningen följs?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(23 oktober 2002)

Kommissionen kan underrätta parlamentsledamoten om att de spanska myndigheterna har besvarat den formella underrättelse som riktades till dem enligt artikel 226 i EG-fördraget. Den 26 juli 2002 informerade de, inom ramen för anmälningsförfarande som fastställts i direktiv 98/34/EG(1), om ett nytt förslag om bl.a. upphävandet av dekret 341/1999 som godkänner förordningen om förebyggande av bränder i regionen Madrid.

Det i direktiv 98/34/EG föreskrivna uppskovet på tre månader går ut den 28 oktober 2002. Syftet med detta uppskov är att möjliggöra för kommissionen och andra medlemsstater att undersöka om förslaget är förenligt med gemenskapslagstiftningen. De berörda parterna kan under denna period lägga fram sina synpunkter om förslaget i fråga. Om kommissionen eller några av medlemsstaterna anser att texten innehåller element som skulle kunna skapa hinder för den fria rörligheten av varor, vilket strider mot EG-fördragets regler eller mot direktiv 89/106/CEE(2), har de rätt att utfärda ett detaljerat förslag för att uppmana Spanien att anpassa bestämmelserna till gemenskapslagstiftningen. Spanien har skyldighet att svara på det detaljerade förslaget.

Kommissionen kommer att se till att anmälningsförfarandet följs och försäkra sig om att de spanska myndigheterna antar texten, om nödvändigt modifierad, så att gemenskapslagstiftningen följs.

(1) Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter EGT L 204, 21.7.1998.

(2) Rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter EGT L 40, 11.2.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2906/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(16 oktober 2002)

Ämne: Järnväg för höghastighetståg från Galicien till Portugal och centrala Europa via Frankrike

I vilket läge befinner sig de olika projekten och arbetet med att bygga en järnväg så att man skall kunna åka höghastighetståg mellan olika galiciska städer, från Galicien till Porto och Lissabon i Portugal, och från Galicien till centrala Europa via spanska högplatån och Frankrike? Enligt planerna skulle järnvägsbygget till stor del vara klart under perioden 20002006.

Vilken finansiering utgår från gemenskapen för dessa projekt?

När kommer de olika nya järnvägssträckorna att vara färdiga?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Barnier

(22 november 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2499/02

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(9 september 2002)

Ämne: Märkning inom textil- och konfektionssektorn

Har EG dragit några slutsatser från sitt rundabordsmöte om märkning inom textil- och konfektionssektorn den 30 maj 2002?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(15 november 2002)

Kommissionen anordnade ett rundabordsmöte om märkning inom textil- och konfektionsindustrin den 3031 maj 2002 i Bryssel. I mötet deltog över 70 intressenter: företrädare för den europeiska textil- och konfektionsindustrin och fackföreningarna, medlemsstaterna, kandidatländerna och EU-institutionerna. Man diskuterade ursprungsmärkning, etisk/social märkning samt miljömärkning, med särskild tonvikt på EU:s miljömärke.

Slutsatserna från rundabordsmötet och en kortfattad redogörelse för diskussionerna har sänts till deltagarna. De finns också tillgängliga på webbplatsen Europa, på följande adress: http://europa.eu.int/comm/enterprise/textile/competitiveness.htm.