SKRIFTLIG FRÅGA E-1643/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Det nederländska telefonbolaget KPN har plötsligt börjat ta ut illa motiverade avgifter för att folk lyssnar på meddelanden till röstbrevlådor

1. Känner kommissionen till att KPN, som är det största telefonbolaget i Nederländerna, 1998 gav sina abonnenter gratis anslutning till röstbrevlåda, men i början av maj 2001 meddelade att det från och med den 10 maj kommer att ta ut en särskild avgift var gång en abonnent avlyssnar ett meddelande som kommit in till röstbrevlådan?

2. Tycker kommissionen det är förenligt med artikel 17.5 i telekommunikationsdirektivet 98/10/EG(1) av den 26 februari 1998 med dess stadganden om att taxeändringar får genomföras först efter en lämplig tidsfrist, att det gått en så här kort tid från det att den taxeändring som avsågs i punkt 1 tillkännagavs till det att den började tillämpas?

3. Delar kommissionen min förmodan om att denna taxehöjning bättre kan förklaras med att KPN försöker få in pengar för att täcka de dryga utgifter bolaget nyligen haft för att köpa stora intressen i Tyskland (E-Plus och UMTS-frekvenser, sammanlagt 17 miljarder euro) än den kan förklaras med en hänvisning till kostnaderna för tillhandahållandet av röstbrevlåda, bland annat därför, att folk som fått ett meddelande i röstbrevlådan ofta ringer tillbaka i anledning av detta, så att utgifterna och inkomsterna för telefonbolaget kommer att gå jämnt ut?

4. Är en som erbjuder telefontjänster skyldig att i händelse av sådana taxehöjningar i god tid aktivt (genom att upplysa om vilka förfaranden och frister som gäller) bereda abonnenterna tillfälle att säga upp sina anslutningar till röstbrevlådan, så att de inte måste betala mera för att de har kvar dessa anslutningar?

5. Känner kommissionen också till att den åtgärd som finns omnämnd i punkt 1 motiverats med en hänvisning till tekniska förnyelser som de flesta abonnenter aldrig kommer att använda sig av, framför allt att muntliga meddelanden överförs till e-post eller fax?

6. Tycker kommissionen att det som står i punkt 5 är förenligt med artikel 17.4 i telekommunikationsdirektivet 98/10/EG, där det föreskrivs att abonnenten inte behöver betala för tilläggstjänster som inte är nödvändiga för den begärda tjänsten?

7. Vad ämnar kommissionen ytterligare göra med anledning av denna fråga, såväl för att korrigera överträdelser av detta direktiv som för att förebygga att sådana taxeändringar sker i fortsättningen eller upprepas av andra?

(1) EGT L 101, 1.4.1998, s. 24.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Kommissionen är medveten om att KPN har erbjudit sina abonnenter gratis röstbrevlåda sedan 1998, och om att KPN sedan maj 2001 har avgiftsbelagt avlyssning av meddelanden som kommit in till röstbrevlådan.

Frågeställaren hänvisar i denna fråga till bestämmelserna i artikel 17.4 och 17.5 i ett av direktiven i regelverket för telekommunikation: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/10/EG av den 26 februari 1998 om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för taltelefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikation i en konkurrensutsatt miljö (det nya taltelefonidirektivet).

Den aktuella tjänsten (röstbrevlåda) omfattas inte av tillämpningsområdet för det nya taltelefonidirektivet. I artikel 2.3 b i det direktivet definieras begreppet allmänt tillgängliga telefonitjänster för de ändamål som avses i direktivet. Där ges en lista över tjänster som ingår i direktivets tillämpningsområde. Den tjänst som avses ovan, röstbrevlådetjänsten, kan inte anses vara med i denna lista. I artikeln fastställs också tydligt att fasta allmänt tillgängliga telefonitjänster inte inbegriper mervärdestjänster som tillhandahålls via det allmänt tillgängliga telenätet. Följaktligen regleras inte röstbrevlådetjänsten av det europeiska regelverket för telekommunikation.

Den röstbrevlådetjänst som KPN har tillhandahållit sedan 1998 bör därför klassificeras som en kommersiell tjänst som är konkurrensutsatt utan restriktioner. Det faktum att KPN har avgiftsbelagt denna tjänst skulle kunna tyda på att det därmed kan bli möjligt för andra operatörer att erbjuda konkurrenskraftiga priser, något som skulle ge ökad valfrihet för kunderna.

Med hänsyn till ovanstående kan kommissionen inte se något behov att vidta någon åtgärd. Det tillämpliga regelverket ger inte heller kommissionen befogenhet att vidta åtgärder.