ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0292/01

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Statligt stöd till Terra Mítica-parken i Benidorm: garantier beviljade av regeringen i Valencia

I november 1999 ställde jag en skriftlig fråga (E-2004/99)(1) rörande ett klagomål om att Terra Mítica-parken eventuellt tilldelats statligt stöd, och kommissionen svarade att den inte kunnat finna att det stöd som den autonoma regeringen i Valencia och kommunen Benidorm beviljat företaget Terra Mítica skulle vara av det slag som avses i artikel 87.1.

Klagomålet lämnades in 1997, men man har fortfarande inte inlett något förfarande eller ens registrerat klagomålet, och nu har det antagligen kommit fram nya uppgifter som kommissionen håller på att behandla. Den enda nya uppgiften som allmänheten i

Valencia känner till är att den regionala regeringen i Valencia indirekt beviljat garantier där garanten inte behöver skjuta till några medel förrän gäldenären står helt utan tillgångar. Detta kan få vissa konsekvenser, inte minst med tanke på de kriterier för att bevilja garantier som kommissionsledamot Mario Monti redogjort för inför Europaparlamentet. Terra Mítica-parken kan dra nytta av garantier som beviljas ett offentligt företag som sedan tar ett lån.

Anser kommissionen att beviljandet av sådana garantier till ett offentligt företag, som Terra Mítica-parken dragit nytta av, kan anses utgöra statligt stöd?

Vilka nya uppgifter har kommit fram sedan november 1999, som gjort att klagomålet fortfarande inte registrerats?

Bör man inte, med beaktande av EG-domstolens praxis och den tid som gått sedan klagomålet inlämnades, registrera klagomålet eller inleda ett formellt förfarande där de intresserade parterna kan lägga fram sina argument?

Anser inte kommissionen att osäkerheten kring detta kan inverka negativt på företagets livsduglighet?

(1) EGT C 203, 18.7.2000, s. 111.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(19 mars 2001)

De spanska myndigheterna har särskilt tillfrågats på denna punkt under ärendets handläggning, till följd av klagandens påståenden. Enligt dem har ingen garanti ställts av Generalitat Valenciana till förmån för Terra Mítica.

Den 23 mars 2000 upplyste direktören för direktorat Statligt stöd I vid kommissionens generaldirektorat för konkurrens klaganden om att man vid detta stadium i handläggningen inte kunde konstatera att statligt stöd lämnats till Terra Mítica. Han uppmanade klaganden att lämna ytterligare uppgifter, annars skulle ärendet avslutas. Klaganden lämnade nya uppgifter i skrivelser av den 18 april, 4 maj respektive 25 maj 2000. Dessa nya uppgifter granskas fortfarande av kommissionen.

Mot bakgrund av ovanstående utesluter inte kommissionen att den kommer att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 (tidigare artikel 93.2) i EG-fördraget angående vissa av klagandens uppgifter. Om ett sådant förfarande inleds, kommer alla berörda parter att kunna lämna synpunkter.

Kommissionen anser inte att handläggningen av ärendet har påverkat företagets livsduglighet. Vi kan för övrigt konstatera att parken invigdes i slutet av juli 2000 och är i full verksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0201/01 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Bränsletankar vid bensinstationer i Grekland.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 187 E , 03/07/2001 s. 0201 - 0201



SKRIFTLIG FRÅGA E-0201/01 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (2 februari 2001) Ämne: Bränsletankar vid bensinstationer i Grekland Enligt resultaten från de kontroller som utvecklingsministeriet har genomfört används sju av tio bränsletankar vid bensinstationer i Grekland utan att de uppfyller säkerhetsreglerna. De flesta bensinstationer i Grekland men också i andra medlemsstater ligger dessutom i bebyggda områden och ofta på bottenplanet i våningshus med allt vad detta innebär för de boendes säkerhet och hälsa. Har det fastställts några säkerhetsstandarder för ovannämnda verksamheter? Vilka regler gäller i övriga medlemsstater? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström (17 april 2001) Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0364/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(14 februari 2001)

Ämne: Xerox omstrukturering bolagsbeskattning

Xerox håller för närvarande på att omstrukturera sin europeiska produktionsverksamhet i Venrey i Holland, Mitcheldean i Förenade kungariket och Dundalk i Irland.

Omstruktureringen riskerar emellertid att snedvridas på grund av att bolagsbeskattningen är mycket låg i Irland, vilket verkar motverka den fria rörligheten för kapital, varor, tjänster och personer. Planerar kommissionen att ingripa?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(30 mars 2001)

Det vore inte lämpligt att uttala sig om ett enskilt företags situation och därför måste detta svar hållas på ett allmänt plan. Generellt sett är den effektiva bolagsskatten beroende av skatteunderlaget och gällande skattesats, antingen det är den allmänna skattesatsen eller en reducerad sats som när det gäller tillverkningsverksamhet i Irland under vissa förutsättningar.

I juli 1998 tillkännagav den irländska regeringen att den allmänna bolagsskatten stegvis skulle sänkas från 28 % (1999) till 24 % (2000), 20 % (2001), 16 % (2002) och 12,5 % (2003). Då det inte finns sekundärlagstiftning på detta område är det varje enskild medlemsstats sak att fastställa den allmänna bolagsskattesatsen. Även om medlemsstaterna därvid är skyldiga att iaktta gemenskapslagstiftningen och särskilt EG-fördragets bestämmelser om de grundläggande friheter som det hänvisas till i frågan, anser kommissionen inte att den låga allmänna bolagsskattesatsen i Irland bryter mot dessa.

Kommissionen har dock ingripit mot en sektorsvis varierande tillämpning av bolagsskatten i Irland som ansågs bryta mot EG-fördragets bestämmelser. Under 1998 uppmanade kommissionen den irländska regeringen, inom ramen för bestämmelserna om statligt stöd, att upphöra med en otillbörlig sektoriell differentiering av bolagsskattesatsen till förmån för tillverkningsindustrin. Den irländska regeringen godkände kommissionens förslag som en adekvat åtgärd och håller på att gradvis avveckla denna skatteregel.

Dessutom antog rådet i december 1997 en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning(1), som ledde till inrättandet av uppförandekodgruppen (företagsbeskattning). I rapporten till Ekofin-mötet i november 1999 utpekades den 10- procentiga skattesatsen för tillverkningssektorn som en skadlig skatteregel och den måste avvecklas i enlighet med slutsatserna från Ekofin-mötet i november 2000.

(1) EGT C 2, 6.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0299/01

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Barnarbete

Kommissionen har inte exakt besvarat min fråga E-3639/00(1). Kan kommissionen ytterligare exakt ange vilka medlemsstater och vilka AVS-länder som ännu inte ratificerat ILO:s konvention nr 182 om förbud mot barnarbete och omedelbara insatser för att avskaffa de grövsta formerna av sådant arbete?

(1) EGT C 151 E, 22.5.2001.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(29 mars 2001)

Vad gäller parlamentsledamotens fråga beträffande vilka medlemsstater som ännu inte ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konvention nr 182 om de värsta formerna av barnarbete, om vilken kommissionen antog en rekommendation till medlemsstaterna den 15 september 2000(1), hade följande medlemsstater inte ratificerat konventionen per den 8 februari 2001: Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Sverige.

Beträffande parlamentsledamotens fråga om vilka AVS-länder som inte ratificerat ILO:s konvention nr 182: en förteckning över de länder som ratificerat konventionen (däribland AVS-länder) per den 8 februari 2001, enligt ILO:s offentliga informationssystem ILOLEX, översänds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

(1) EGT L 243, 28.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0125/01

från Lord Inglewood (PPE-DE) till rådet

(1 februari 2001)

Ämne: Följerätt

Är förslaget till direktiv om följerätt förenligt med artikel 295 i det ändrade EG-fördraget?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0125/01 och E-0255/01

(14 maj 2001)

1. Rådet anser att artikel 295 i EG-fördraget, där det anges att Detta fördrag skall inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning är en undantagsbestämmelse i form av ett verkligt suveränitetsförbehåll. Som alla undantag i gemenskapslagstiftningen är artikel 295 noggrant tolkad. Sålunda har domstolen ansett att artikel 295 tillåter gemenskapen att anta bestämmelser om förfogandet över eller användningen av egendomsrättigheter, inklusive utövandet av nationella immateriella rättigheter. Domstolen ansåg särskilt att gemenskapens konkurrensbestämmelser, som inte medger orättmätigt bruk av rättigheter i enlighet med nationell varumärkeslagstiftning för att motverka gemenskapslagstiftningen om karteller, överensstämmer med artikel 295(1).

Rådet anser även att förslaget till direktiv om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk överensstämmer med artikel 295 i EG-fördraget eftersom syftet med det är att närma de nationella bestämmelserna till varandra för att bland annat få bort snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och för att ge konstnären möjlighet att utöva sin vidareförsäljningsrätt utan att diskrimineras på grund av nationalitet.

2. Med beaktande av frågan om att inrätta ett centraliserat europeiskt register vill rådet påpeka att kommissionen i sitt förslag till direktiv om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk inte har infört något förslag till register av det slag som den ärade parlamentsledamoten nämner, och inte heller har Europaparlamentet föreslagit någon sådan ändring varken vid den första eller den andra behandlingen.

Slutligen vill rådet påminna den ärade parlamentsledamoten om att syftet med ett gemenskapsdirektiv inte är att fastställa detaljer om hur bestämmelserna i det skall tillämpas.

(1) Dom av den 13 juli 1966, Consten and Grundig mot kommissionen, gemensamma mål 56 och 58/64, REG s. 429.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0160/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till rådet

(1 februari 2001)

Ämne: Lediga tjänster i medlemsstaternas yrkesarméer

Inom ramen för EU:s medlemsstaters omstrukturering av sina arméer, förefaller en skiljelinje i förhållande till svunna tider utgöras av att de väpnade styrkorna professionaliseras, varvid tidigare gällande obligatoriska värnplikt överges.

I vissa grupper inom medlemsstaternas väpnade styrkor finns emellertid ett utbud på arbetsplatser som överstiger efterfrågan från personer som väljer att arbeta inom försvaret.

Anser rådet att man inom ramen för GUSP bör gynna gemenskapsmedborgarnas tillträde till vissa tjänster inom de väpnade styrkorna i samtliga EU-länder, oavsett medborgarskap, och gynna arbetskraftens rörlighet i EU:s medlemsstaters väpnade styrkor?

Svar

(14 maj 2001)

Rekryteringspolicyn i medlemsstaternas väpnade styrkor omfattas fortsatt av nationella suveräna åtgärder liksom beslut om nationella styrkors deltagande i eventuella krishanteringsoperationer under EU:s ledning.

Rådet har ingen behörighet att debattera åtgärder för att främja rörligheten mellan de olika medlemsstaternas väpnade styrkor oberoende av nationalitet. Dessa åtgärder är fortsatt ett nationellt ansvar. I artikel 39.4 i FEG föreskrivs att bestämmelserna om fri rörlighet för arbetstagare inte skall tillämpas på anställning i offentlig tjänst, vilket inbegriper de väpnade styrkorna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0085/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(1 februari 2001)

Ämne: Frekventa dödsfall längs Spaniens sydkust orsakade av de förhållanden under vilka unga afrikanska invandrare tar sig till Spanien

Varje veckan tillfångatas hundratals av de unga afrikaner som försöker ta sig in i Europeiska unionen, i det här fallet i Spanien, på jakt efter det arbete och det välstånd som de inte finner i sina egna länder, som ofta styrs av korrupta ledare understödda av europeiska länder. Många av dem dör på grund av de beklagansvärda förhållanden under vilka de tvingas korsa Gibraltar sund och på grund av de spanska myndigheternas negativa inställning till invandringen, vilken inte minst kommer till uttryck i den nyligen antagna utlänningslagen som ibland ger uttryck för offentliga åsikter som kan liknas vid främlingsfientlighet. För bara några år sedan var det många som indignerat kritiserade de amerikanska myndigheterna som fick skulden för de fall där latinamerikaner dog när de försökte korsa Rio Grande, men i dag kan man med fasa konstatera ett identiskt eller till och med värre fenomen längs den spanska kust som skiljer Europa från Afrika

utan att gemenskapens myndigheter reagerar för att göra något åt det. I dag den 5 januari 2000 driver två små båtar omkring på havet mellan Marocko och Andalusien och de 48 respektive 16 personerna ombord befinner sig i stor fara. Vilka politiska åtgärder vidtar rådet mot den spanska regeringen för att försöka undvika den skandal med dödlig utgång som utspelar sig dagligen i södra Spanien och som drabbar så många unga afrikaner som vill arbeta i Europa?

Svar

(24 april 2001)

Den ärade parlamentsledamoten erinras om att rådet har besvarat och tagit ställning till denna fråga ett flertal gånger. Rådet hänvisar den ärade parlamentsledamoten till sina svar på skriftliga frågor P-1391/00 från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, E-2878/00 från Camilo Nogueira Román, E-1013/00 från André Brie och P-3308/00 från Carlos Bautista Ojeda.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1001/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Beviljande av ansvarsfrihet för 1999 Jordbruk

Kommissionens klargöranden av punkt 2.7 i det andra frågeformuläret om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av den allmänna budgeten i Europeiska unionen för 1999 besvarar inte de ställda frågorna ur flera synvinklar.

Skulle därför kommissionen kunna klargöra följande punkter:

- Beträffande punkt 2.7 a):

- Punkt 36. Kan kommissionen ta fram ifrågavarande rapport om OLAF?

- Punkt 42. Svaret har inget samband med frågan. Frågan handlar om de nederländska myndigheternas agerande som tas upp i punkt 42, och inte de belgiska myndigheternas agerande som nämns i samma punkt. Därför ställer jag återigen fråga 2.7 a).

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(3 maj 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0281/01

från Reimer Böge (PPE-DE) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Genomförande av direktiv 96/23/EG

Enligt direktiv 96/23/EG(1) skall alla jordbruksföretag föra en stallbok där djurhållaren och veterinären är skyldiga att införa vilka läkemedel som i vilka mängder tilldelats vilket djur.

Kan kommissionen ge besked om i vilka medlemsstater detta direktiv genomförts respektive inte genomförts?

Har kommissionen vidtagit några åtgärder mot de medlemsstater som inte genomfört direktivet?

(1) EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(3 april 2001)

Enligt artikel 37.1 a i rådets direktiv 96/23/EG om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt rådets beslut 89/187/EEG av den 6 mars 1989 om fastställande av befogenheter och arbetsformer för de referenslaboratorier inom gemenskapen som avses i direktiv 86/469/EEG om undersökning av djur och färskt kött med avseende på förekomsten av restsubstanser(1) och rådets beslut 91/664/EEG av den 11 december 1991 om utseende av referenslaboratorier på gemenskapsnivå för att undersöka förekomsten av vissa restsubstanser(2), skulle medlemsstaterna senast den 1 juli 1997 ha satt i kraft de lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som krävs för att följa direktivet.

Kommissionen inledde den 9 september 1997 ett överträdelseförfarande i enlighet med artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget mot de medlemsstater som inte anmält genomförandebestämmelserna inom utsatt tidsfrist.

Endast ett överträdelseförfarande som för närvarande befinner sig i det skede då kommissionen avger ett motiverat yttrande, är ännu inte avslutat mot Frankrike.

(1) EGT L 66, 10.3.1989.

(2) EGT L 368, 31.12.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0195/01

från Christian Rovsing (PPE-DE) till kommissionen

(29 januari 2001)

Ämne: Danska statens försäljning av bussföretaget Combus A/S

Anser kommissionen att den danska statens försäljning av bussföretaget Combus A/S (officiellt tillkännagiven den 15 januari 2001) till det brittiskägda företaget Arriva har skett i enlighet med EU:s konkurrensbestämmelser? Och anser kommissionen att det överensstämmer med bestämmelserna i fördraget om statliga stöd att den danska staten som ett led i avtalet har godkänt ett särskilt bidrag till köparen på 140 miljoner DKK utöver de 300 miljoner DKK som danska staten, utan att anmäla det till EU, beviljat i stöd till Combus A/S under 1999?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 mars 2001)

Den danska regeringen har informerat kommissionen att man har beslutat sälja Combus A/S till Arriva Danmark A/S och att man den 15 januari 2001 undertecknade ett köpeavtal, enligt vilket den danska staten skall göra ett kapitaltillskott till Combus A/S. Kommissionen undersöker för närvarande både kapitaltillskottet 1999 och det nu avsedda kapitaltillskottet, med avseende på deras förenlighet med EG-fördraget. Denna undersökning inbegriper villkoren i köpeavtalet. Kommissionen kan inte föregripa utgången av denna undersökning, men den kommer att se till att fallet avslutas så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0301/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Rivning av en fastighet i Viana do Castelo

I Viana do Castelo i Portugal har kommunfullmäktige beslutat att man med stöd av gemenskapsmedel från Polis-programmet skall riva en fastighet kallad Edifício Jardim eller Prédio Coutinho, som ligger i stadens centrum och som är nästan 27 år gammal, men som är i gott skick och där ungefär 90 hushåll bor, de flesta bestående av äldre människor.

De boende har redan på olika sätt protesterat mot beslutet, som fattades utan att de tillfrågades, och de ifrågasätter varför man skall prioritera att riva en fastighet i gott skick när det finns så många andra brister att åtgärda.

Jag vill därför fråga följande:

1. Har man redan skickat något förslag till kommissionen om genomförande av Polis-programmet i Viana do Castelo som inbegriper rivning av ovannämnda fastighet?

2. Om svaret är ja, vilken ståndpunkt kommer kommissionen att inta?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michel Barnier

(19 mars 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0229/01

från Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen

(5 februari 2001)

Ämne: Turkiets ansökan om medlemskap i EU

Kan kommissionen ange om den tänker vidta några förpliktande åtgärder till följd av att det franska parlamentet den 18 januari 2001 enhälligt erkände det obestridliga armeniska folkmordet, och i så fall ange vilka åtgärder den tänker vidta?

Turkiet har vidtagit ett antal handelsmässiga och politiska straffåtgärder gentemot Frankrike.

Hur kan kommissionen acceptera och motivera att Turkiets ansökan om medlemskap i EU får stå kvar?

Man skall även komma ihåg att Turkiet än idag är uppenbart fientligt mot armenerna. Nyligen var det franska landslaget tvunget att avstå från att låta sin spelare Djorkaeff, som är av armeniskt ursprung, spela i en match mot det turkiska landslaget.

Jag anser inte att så uppenbar och demonstrativ förföljelsepolitik är förenlig med de grundläggande kraven för ett land som av många olika orsaker vill bli medlem i Europeiska unionen.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(23 mars 2001)

I egenskap av övervakare av associeringsavtalet och tullunionen mellan gemenskapen och Turkiet följer kommissionen uppmärksamt den turkiska reaktionen på den lag om erkännande av den turkiska arméns folkmord på armenierna mellan 1915 och 1917 som antagits av det franska parlamentet. Kommissionen kommer att överväga huruvida det kommer att behöva fattas beslut om några åtgärder mot bakgrund av denna reaktion.

Turkiets förberedelser för ett medlemskap i unionen bedöms regelbundet av kommissionen enligt samma kriterier som för alla andra kandidatländer. Eventuella beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet kommer att vara beroende av om landet uppfyller de politiska kriterier för medlemskap som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn 1993.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1199/01 från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen. Kurdistan.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 235 E , 21/08/2001 s. 0251 - 0251



SKRIFTLIG FRÅGA P-1199/01 från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen (4 april 2001) Ämne: Kurdistan I sitt svar till min skriftliga fråga E-0250/01(1) svarar kommissionen inte på min andra fråga, dvs. vad kommissionen anser om rätten till självbestämmande, om den utövas på ett fredligt och demokratiskt sätt. Jag vill i samband med denna fråga påminna om att många av kandidatländerna utövade denna rättighet under 1990-talet. (1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 207. Svar avgivet på kommissionens vägnar av Günter Verheugen (16 maj 2001) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-0250/01(1). (1) EGT C 187 E, 3.7.2001, s. 207.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0250/01

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Kurdistan och separatism

I likhet med vad kommissionen anger i svaret på min skriftliga fråga E-3319/00(1) anges det i de två regelbundna rapporterna om Turkiet från 1998 och 1999 att en civil lösning för Kurdistan skulle kunna inbegripa erkännandet av vissa former av kurdisk kulturell identitet och en större tolerans mot formerna för att uttrycka denna identitet, förutsatt att separatism och terrorism inte förespråkas.

Oberoende av vem som utövar den är terrorismen ett gissel som angriper de mänskliga rättigheterna och som därför är otillåtlig. Varför ställer kommissionen emellertid som villkor för att uppnå vissa former av kulturell identitet (jag vet inte varför inte alla former) att separatism inte förespråkas? Har kommissionen något emot att rätten till självbestämmande utövas om det sker med fredliga och demokratiska medel?

(1) EGT C 163 E, 6.6.2001, s. 85.

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 mars 2001)

Unionens mål är, så som fastställs i det föreslagna anslutningspartnerskapet med Turkiet, att säkerställa kulturell mångfald och garantera kulturella rättigheter för alla medborgare oavsett ursprung. Alla rättsliga bestämmelser som hindrar medborgarna att åtnjuta dessa rättigheter bör avskaffas, även på utbildningsområdet.

De regelbundna rapporter från kommissionen som parlamentsledamoten hänvisar till utformades på grundval av en objektiv och saklig analys av samtliga aspekter på situationen i Turkiet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0001/01

från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen

(9 januari 2001)

Ämne: Löner till de italienska militärerna i Kosovo

Känner kommissionen till att de italienska soldaterna i Kosovo inte fått någon lön på tre månader och att de har stora svårigheter att kommunicera med Italien på grund av att alltför få telefonlinjer står till deras förfogande?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(12 februari 2001)

Nej. De frågor som frågeställaren tar upp faller inte under kommissionens behörighet, utan är en angelägenhet för de nationella myndigheterna.

Frågeställaren tillråds att ta upp dessa frågor med de relevanta italienska myndigheterna.