ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3179/00

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(10 oktober 2000)

Ämne: Rapport till GD utveckling om subsektoralstrategi för produktion av levande djur

Rapporten om subsektoralstrategi för produktion av levande djur, förberedd för kommissionen av konsulter, uppvisar entusiasm angående intensifieringen av produktionssystem för levande djur i utvecklingsländer, även om den erkänner att de mer intensiva planerna inkräktar på djurens väl.

Delar kommissionen denna rapports entusiasm för intensifieringen av levande djur produktion i u-länder? Om ja, vilka åtgärder, strategier och instrument förslår kommissionen ska användas för att försäkra att levande djur produktion i utvecklingsländer inte följs av den typ av problem med djurens välbefinnande som har förekommit i industriländer?

Kan kommissionen bekräfta att den inte kommer att uppmuntra utvecklingsländer använder system som håller på att förbjudas i lag i Europeiska gemenskapen, till exempel batteriburen för äggläggande hönor och spjällådor för kalvar?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(13 november 2000)

Av de anledningar som förklarats i förslaget till en sektorstrategi för djuruppfödning kan tendensen att intensifiera boskapsproduktionen redan märkas, i synnerhet i utvecklingsländerna, där den växande efterfrågan är starkast. I vissa regioner har intensifieringen av boskapsproduktionen resulterat i att det utvecklas industriprojekt i stadsperiferin (mestadels i Asien och Latinamerika), vilket leder till nya följder för miljön, människornas hälsa, den sociala utvecklingen och även djurens välbefinnande.

Som redan framgår av den föreslagna strategin är syftet med gemenskapens utvecklingsbistånd att hjälpa fattiga småjordbrukare, och det ges därför inte ekonomiskt stöd till att skapa och främja industriell djuruppfödning i utvecklingsländerna. I sektorn för djuruppfödning kommer gemenskapsbiståndet att inriktas på fattiga landsbygdssamhällen, som i hög grad får sin inkomst från boskapsskötsel.

Kommissionen bekräftar därför att den inte kommer att uppmuntra utvecklingsländerna att använda system som håller på att avvecklas enligt lag i gemenskapen, t.ex. batteriburar för värphöns och kalvbås.

Även om kommissionen varken nu eller senare bidrar till en industrialisering av djuruppfödningen kommer den, tillsammans med flera medlemsstater och utvecklingsländer, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Världsbanken, att beakta frågorna om djurens välbefinnande inom ramen för det internationella LEAD-initiativet(1). Den undersökning som skall genomföras de kommande månaderna i Asien and Latinamerika med stöd av gemenskapens budgetpost för miljön liksom andra verk i samma ämne från olika organisationer väntas ge strategisk vägledning åt både nationella och internationella beslutsfattare.

(1) Boskapsskötsel, miljö och utveckling.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3509/00

från Stefano Zappalà (PPE-DE) till kommissionen

(10 november 2000)

Ämne: Pontinska öarna

Med beaktande av:

- I den italienska regionen Latium finns ögruppen Pontinska öarna.

- Miljöministeriet har fastställt att ett naturreservat skall inrättas på öarna Ponza och Palmarola.

- Myndigheterna med ansvar för maritima frågor planerar att inrätta ett havsreservat kring Pontinska öarna (Ponza, Palmarola och Zannone).

- Den administrativa domstolen i regionen Latium har inställt planerna på naturreservaten på Ponza och Palmarola.

- Enligt gemenskapens direktiv skall särskilda skyddsområden och områden av gemenskapsintresse fastställas.

- Lokalbefolkningen godkänner inte alla de restriktioner som detta medför. Ingen har emellertid hört invånarna, trots att de till dags dato ensamma värnat om ett område, vars värde har bevarats enbart tack vare dem.

Kan kommissionen uppge om den ämnar:

- undersöka denna fråga närmare och

- kontrollera att den italienska regeringen efterlever gemenskapslagstiftningen och respekterar befolkningens intressen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(12 december 2000)

I detta specifika fall innebär det faktum att det på Isole Pontine har funnits områden med gemenskapsbetydelse föreslagna i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) samt särskilda skyddsområden klassificerade i enlighet med rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar(2) att dessa direktiv skulle kunna anses vara gemenskapslagstiftning.

Utgående från de upplysningar som frågeställaren lämnat finns det emellertid ingen grund till klagomål avseende tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, vilket innebär att ingen överträdelse för närvarande kan fastställas.

Vad beträffar hänsynen till allmänintresset med hänvisning till fastställandet av naturskyddsrestriktioner i vissa områden vill kommissionen uppmärksamma parlamentsledamoten om att det inte finns någon gemenskapslagstiftning om miljö i vilken det föreskrivs att allmänheten skall rådfrågas innan myndigheterna inrättar naturparker.

Kommissionen stöder emellertid överlag att allmänheten deltar när beslut fattas om miljön, vilket framgick tydligt i samband med lagförslag som lades fram nyligen, som direktivet om bedömning av inverkan på miljön(3) och direktivet om strategisk bedömning av miljöpåverkan(4). Dessutom har gemenskapen undertecknat Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocessen och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Konventionen kommer att ratificeras så snart det är juridiskt möjligt.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 103, 25.4.1979.

(3) Rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 73, 14.3.1997).

(4) Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (gemensam ståndpunkt av den 30 mars 2000, EGT C 137, 16.5.2000).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3273/00

från Vittorio Sgarbi (PPE-DE) till kommissionen

(20 oktober 2000)

Ämne: Storstadsområdet Padova och Venedig

Med beaktande av:

- Den 30 september 2000 undertecknades ett avtalsprotokoll mellan kommunerna Venedig och Padova, vilket utgör det första steget i arbetet med att skapa det första storstadsområdet.

- Detta ambitiösa projekt omfattar samordning och samarbete på samtliga viktiga områden, så att man kan uppnå betydande stordriftsfördelar och en gemensam ekonomisk tillväxt.

Anser kommissionen att denna nydanande samarbetsform kan vara av intresse i ett bredare europeiskt perspektiv, och i så fall hur?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(15 december 2000)

Kommissionen har med intresse noterat den överenskommelse som den 30 september träffades mellan Venedig och Padova om att städerna på sikt även administrativt skall slås ihop till en enda stad.

Det är de lokala och regionala myndigheterna i de två städerna som själva måste bestämma hur organisationsstrukturen skall se ut inom de givna juridiska och administrativa ramarna. Just nu finns det på många håll en bred debatt om medborgarnas roll i samhällslivet och om olika styrelseformer. Alla nyskapande erfarenheter berikar naturligtvis den debatten.

Vad beträffar regionalpolitiken och den ekonomiska och sociala sammanhållningen är kommissionen mycket väl medveten om den viktiga roll som städerna spelar i ekonomiskt avseende. Det är ju städerna som är centrum i fråga om kommunikationer, handel, kreativitet, innovation och kulturarv. Å andra sidan har städerna problem med överförbrukning av energi, med avfallshantering och föroreningar. Syftet med gemenskapsinitiativet Urban är att finansiera åtgärder som främjar en helhetssyn på utvecklingsproblematiken i städerna.

Den överenskommelse som parlamentsledamoten hänvisar till är av mer komplex övergripande art, och den tangerar inte på något sätt kommissionen behörighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4051/00

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(9 januari 2001)

Ämne: Införlivande av Naousa i Urban-initiativet

Urban-initiativet har till syfte att ekonomiskt och socialt återuppliva krisdrabbade städer och byar med 20 000-50 000 invånare. Naousa är en stad där invånarna med början på 90-talet har drabbats av fattigdom och arbetslöshet, antalet långtidsarbetslösa uppgår t.ex. till 40 procent. Detta beror på att stora textilfabriker har stängt eller dragit ner på verksamheten, och samma sak gäller för de företag som sysslade med plockning, skördande och förpackning av frukt och grönsaker, särskilt efter krisen i Jugoslavien.

Med anledning av ovanstående beskrivning av situationen i Naousa vill jag fråga kommissionen:

1. Kan Naoussa tas med i Urban-initiativet?

2. Finns det åtgärder för Naousas del som skulle kunna få stöd från det regionala programmet för Västra Makedonien inom den tredje gemenskapsstödramen? Med hur stora belopp i så fall? Hur stort var det totala beloppet för de stödåtgärder som Naousa fick från det regionala programmet för Västra Makedonien inom den andra gemenskapsstödramen?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(20 februari 2001)

I bilaga 2 till sitt meddelande med riktlinjerna för ett gemenskapsinitiativ om ekonomisk och social nystart för städer och förorter i kris för att främja en hållbar utveckling av urbana miljöer URBAN II(1), fastställer kommissionen ett antal kriterier för de stadsområden som skall omfattas i varje medlemsstat. Efter en ministerbegäran ökade kommissionen antalet från 2 till 3 stadsområden för Grekland.

Kommissionen har ännu inte mottagit något officiellt URBAN II-program för Grekland.

Enligt det operativa programmet för centrala Makedonien för perioden 20002006 får större insatser inom stadsutvecklingsområdet finansieras. Vilken andel av medlen som får gå till staden Naoussa beslutas av de grekiska myndigheterna.

Under programperioden 19941999 avsattes totalt 58 miljoner euro inom ramen för det operativa programmet för centrala Makedonien för medfinansiering av projekt och åtgärder som syftar till att utveckla länet Imathia, som omfattar staden Naoussa, och som har en positiv inverkan på denna.

(1) EGT C 141, 19.5.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3573/00

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(13 november 2000)

Ämne: Kulturolympiaden

Parallellt med de mycket viktiga vinter- och sommarolympiaden kommer Grekland från 2000 till 2004 att främja inrättandet av ett kulturolympiad. Kan kommissionen ange sin ståndpunkt om inrättandet av en kulturolympiad, om den avser att finansiera denna och om det finns en lämplig rättslig grund? Om så är fallet, vilket belopp avser den att anslå?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(22 december 2000)

Kommissionen är positiv till idén att olympiaden 2004 åtföljs av ett program med europeiska kulturevenemang. Tillsvidare har kommissionen dock varken fått information om något särskilt program eller ansökningar om finansiellt stöd och kan därför inte för närvarande uttala sig om en kulturolympiad.

För övrigt vill kommissionen fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på att den kanske kan stödja initiativ på det kulturella området inom ramen och enligt kriterierna för Kultur 2000-programmet, som är gemenskapens enda verktyg för finansiering och planering av kultursamarbete och som grundas på artikel 151 (f.d. artikel 128) i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA P-4163/00

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(9 januari 2001)

Ämne: Strukturstöd till mål 1-regioner från och med 2006

I sitt svar på min fråga E-3283/00(1) uppger kommissionsledamoten med ansvar för regionalpolitik, Michel Barnier, att Europeiska kommissionen kommer att slutföra sin andra rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen i januari 2001. Denna rapport behandlar den sociala sammanhållningen och dess utvecklingstendenser i de 15 medlemsstaterna samt gemenskapspolitikens bidrag till sammanhållningen. Kommissionen påpekar att nämnda rapport även inbegriper sammanhållningen i en utvidgad union.

Barnier tillägger att rapporten kommer att utgöra utgångspunkt för en översyn av den nuvarande strukturpolitiken inom EU och att man på grundval av denna rapport kommer att utarbeta riktlinjer och eventuella alternativ. Dessa riktlinjer och alternativ kommer senare att kompletteras på grundval av slutsatserna från de diskussioner som förs med berörda parter och övriga gemenskapsinstitutioner. En första diskussion kommer att föras i samband med det sammanhållningsforum som kommissionen anordnar under det första halvåret 2001.

Kan kommissionen informera om riktlinjerna för dessa alternativ som ingår i nämnda rapport när det gäller den framtida politiken för strukturstöd till de nuvarande mål 1-regionerna, från och med 2006, inom ramen för en utvidgad union?

Kan kommissionen uppge var sammanhållningsforumet 2001 kommer att äga rum?

(1) EGT C 163 E, 6.6.2001, s. 77.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(27 februari 2001)

Den andra rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen antogs av kommissionen den 31 januari 2001(1) och presenterades omgående vid parlamentets plenarsammanträde i Bryssel.

Sammanhållningsforumet kommer att anordnas i Bryssel den 21 och 22 maj 2001 i parlamentets lokaler. Parlamentets medlemmar kommer naturligtvis att inbjudas att delta i forumet.

(1) KOM(2001) 24 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3127/00

från Daniel Hannan (PPE-DE) till rådet

(16 oktober 2000)

Ämne: Förenta staternas finansiering av europeisk federalism

Enligt olika tidningsartiklar finansierades ledande personer som arbetar för europeisk integration av den amerikanska kommittén för ett enat Europa (the American Committee for a United Europe), en fasad för Förenta Staternas underrättelsetjänst.

Detta bekräftas av att under folkomröstningen om EG 1975 i Förenade kungariket, uppmärksammade missnöjda CIA-agenter ledarna för Nej-kampanjen på att deras kollegor var aktivt involverade för den andra sidan.

Med tanke på att Europaparlamentet har givit uttryck för sin oro över Echelon, vad är rådets åsikt om detta?

Har rådet i sina akter relevanta dokument i denna fråga? Hur är de klassificerade?

Har denna fråga någonsin tagits upp i arbetsutskottet? När?

Svar

(26 februari 2001)

1. Rådet har inte informerats om de påstådda förhållanden som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till. Det finns därför inga planer på att ta upp denna fråga i en arbetsgrupp.

2. I fråga om Echelon har rådets ståndpunkt klart lagts fram i slutsatserna från rådet (rättsliga och inrikes frågor) av den 29 maj 2000 efter en diskussion om Europaparlamentets debatter om rättsligt ogrundad avlyssning av telekommunikation. Vid detta tillfälle bekräftade rådet åter den stora vikt det fäster vid respekten för de grundläggande rättigheterna skyddet av mänskliga rättigheter och individens friheter både i fråga om fysiska och juridiska personer, såsom dessa rättigheter erkänns i fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3519/00

från Ari Vatanen (PPE-DE), Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE), Charles Pasqua (UEN), Arlindo Cunha (PPE-DE), Hans-Gert Poettering (PPE-DE), Elmar Brok (PPE-DE), Mary Banotti (PPE-DE), Alejandro Agag Longo (PPE-DE) och Arie Oostlander (PPE-DE) till rådet

(13 november 2000)

Ämne: Nuvarande bilbeskattning och dess oförenlighet med den inre marknaden och frihandeln

Kommissionen uppmanas enträget att prioritera behandlingen av snedvridningen när det gäller bilbeskattningen. I flera medlemsländer behandlas importen av bilar orättvist i skattesystemet, särskilt om importören är en privatperson. Skatten på importerade bilar baseras ofta inte på bilens verkliga värde, särskilt om det är en begagnad bil. De orimligt höga skatterna fungerar som ett hinder för handel mellan EU:s medlemsländer och förhindrar att marknader med god konkurrens uppstår inom Europeiska unionen. Artikel 25 i Fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen förbjuder tullar på import och export mellan medlemsländer, och avgifter med motsvarande verkan.

Vad tänker kommissionen göra för att korrigera snedvridningen som följer av godtyckliga importbestämmelser för bilar i medlemsländerna? Vad tänker kommissionen göra för att åstadkomma tydliga importbestämmelser för bilar, vilka står i samklang med gemenskapsrätten?

När kommer europeiska konsumenter att kunna dra fördel av en verklig inre marknad när de köper bil?

Svar

(14 maj 2001)

1. Rådet framhåller för de ärade parlamentsledamöterna att de skattebestämmelser som tillämpas när en privatperson köper bil bör ses mot bakgrund av de högst varierande omständigheterna vid köpet (köp inom gemenskapen eller import) och den varierande skattesituationen. Rådet erinrar i detta sammanhang om att det, utom när det gäller mervärdesskatt, för närvarande i gemenskapslagstiftningen inte finns några gemensamma skattebestämmelser för fordon, vare sig beträffande registreringsavgift eller vägtrafikskatt.

2. Rådet är medvetet om de problem med bl.a. dubbelbeskattning som en bristande samordning mellan medlemsstaternas lagstiftning kan leda till. Rådet erinrar de ärade parlamentsledamöterna om att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget har det visserligen befogenhet att anta

bestämmelser om harmonisering av indirekta skatter, i den mån en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar, men för att kunna göra detta måste rådet föreläggas ett förslag från kommissionen. Något sådant förslag har för närvarande inte lagts fram för rådet.

3. Kommissionen har emellertid i sitt arbetsprogram för 2001 tillkännagivit att man i år tänker lägga fram ett meddelande om beskattning av fordon i Europeiska unionen. Rådet uppmanar de ärade parlamentsledamöterna att i detta skede ställa sin fråga direkt till kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2464/00

från Charles Tannock (PPE-DE) till rådet

(24 juli 2000)

Ämne: Världshandelsorganisationens sanktioner (bananer)

När kommer rådet att rösta om de föreslagna EU-avtalen om handel med bananer?

Svar

(7 november 2000)

1. Vid sitt möte den 1011 juli 2000 tog rådet del av en rapport från kommissionen om de överläggningar den fört för att lösa tvisten om bananer. Rådet anmodade därvid kommissionen att undersöka möjligheten att styra marknaden enligt ett kvotsystem grundat på principen först till kvarn. Rådet uppmanade kommissionen att till rådet rapportera till rådet om åtgärder för möjliga lösningar, inbegripet en lösning genom tulltaxan och dess konsekvenser. Rådet kommer att fatta sitt beslut mot bakgrund av denna rapport.

2. Det bör under alla förhållanden påpekas att kommissionens förslag om ändring av förordning (EEG) nr 404/93 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer grundar sig på artikel 37 i fördraget och att rådet därför inte kan fatta beslut förrän Europaparlamentet avgivit sitt yttrande.

3. Rådet erinrar om sin strävan att snarast möjligt lösa tvisten rörande bananer i överensstämmelse med WTO:s regler samt med beaktande av gemenskapsproducenternas intressen och unionens åtaganden gentemot AVS-länderna, i synnerhet de mest sårbara bland dessa.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3027/00

från Elisabeth Jeggle (PPE-DE), Karl von Wogau (PPE-DE) och Rainer Wieland (PPE-DE) till kommissionen

(26 september 2000)

Ämne: Meddelande om bidragsprogrammet till förmån för vänortssamverkan

I det förgångna har partner från Europas alla delar träffats vid ett och samma bord för att lära känna varandra, utbyta erfarenheter, utarbeta projekt och söka efter gemensamma lösningar i samband med beviljande av bidrag för vänortssamverkan. Utan tvivel har Europa vuxit ihop genom de fram till nu flexibla bidragen för möten genom vänortssamverkan.

I sitt meddelande om bidragsprogrammet till förmån för vänortssamverkan(1) har kommissionen dock meddelat att den avser att ändra det hittillsvarande förfarandet och redan före slutet av 2000 organisera ansökningsomgångar som är inriktade på prioriterade teman och som skall genomföras enligt väl definierade urvalskriterier och enligt reglerna för gemenskapsbidrag.

Kommunerna i Baden-Württemberg har genom innehållet i detta meddelande blivit mycket osäkra över hur kommissionen i framtiden avser att utforma bidragen till vänortssamverkan.

Särskilt följande frågor uppkommer:

1. Hur kommer tidsfristen för inlämnande av ansökningar att bedömas i framtiden (hittills: tremånadersfrist)?

2. Hur många ansökningsomgångar för vänortssamarbete kommer kommissionen att offentliggöra om året?

3. Vad menar kommissionen konkret med prioriterade teman och kommer nytt vänortssamarbete och återupptagande av befintligt vänortssamarbete att försvåras av dessa?

4. Känner kommissionen dessutom till att det är orimligt svårt särskilt för små kommuner att ansöka, och ser kommissionen någon möjligt till förenkling?

(1) EGT C 238, 22.8.2000, s. 7.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(27 november 2000)

Kommissionen fäster stor uppmärksamhet vid att programmet för bidrag till vänortsverksamhet administreras effektivt för att det skall utfalla väl.

På grund av tidigare problem och de behov som dessa medfört och med tanke på det stora antalet förslag av olika slag som mottagits, håller kommissionen på att införa ett nytt förfarande som bör höja effektiviteten.

Ett informationstillfälle om den nya förslagsinfordran hölls den 23 oktober. Man hade bjudit in företrädare för Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR), för nationella föreningar från de 15 medlemsstaterna, för central- och östeuropeiska länder, för Malta, Cypern och Turkiet, för Världsorganisationen för vänorter (FMCU) samt för de europeiska regionerna (AER).

De frågor som parlamentsledamoten ställer har redan behandlats i samband med den nya förslagsinfordran.

Kommissionen noterar parlamentsledamotens betänkligheter och kommer att hålla Europaparlamentet à jour med de nya förfarandena.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2271/00

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Bedrägerier kring importen av bananer

Sedan inemot ett år tillbaka finns det förfalskade importlicenser för bananer i omlopp på europeiskt territorium. På det sättet har 164 000 ton bananer kunnat föras in på vår marknad. De stora mängderna bananer som införts på falska premisser har, tillsammans med den omständigheten att trafiken pågått så pass länge, lett till ett prisras på bananer och aktualiserar med all önskvärd tydlighet problemet med effektiva kontroller.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att få bättre kontroll på hur importlicenser utfärdas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 september 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga P-2237/00 från Fruteau(1).

(1) Se s. 93.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2697/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Bulgariens anslutning till EU

1. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Bulgarien i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 och E-2698/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(13 oktober 2000)

För att kunna göra en uppskattning av de ytterligare årliga kostnaderna för jordbruksstöd som blir följden av Lettlands, Litauens, Maltas, Slovakiens, Bulgariens och Rumäniens anslutning till gemenskapen krävs det något sånär säkra uppgifter om datum och villkor för anslutningen. Dessa aspekter kommer att fastställas vid anslutningsförhandlingarna med dessa länder, men jordbrukskapitlet har ännu inte öppnats för förhandling. De kostnadsberäkningar som gjorts på grundval av de antaganden som anges av parlamentsledamoten måste därför anses vara högst hypotetiska, spekulativa och osäkra. Vid det nuvarande skedet i förhandlingsprocessen har kommissionen följaktligen inte möjlighet att besvara parlamentsledamotens frågor.