SKRIFTLIG FRÅGA E-1717/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Skydd av europeiska varor mot att USA får fördelar inom handeln till följd av att landet avvisat klimatavtalet i Kyoto

1. Förväntar sig kommissionen som jag att Amerikas Förenta stater (USA), som svarar för 25 procent av världens klimatproblem, under sitt nuvarande styre fram till 2005 kommer att fortsätta vägra biträda Kyotoavtalet som ingicks 1997 och har som mål att skydda klimatet mot utsläpp av koldioxid och den därav följande uppvärmningen av jorden?

2. Utgår kommissionen från att det på kort sikt skall gå att få till stånd ett effektivt protokoll utan USA:s medverkan och att det föreligger möjligheter för att USA kommer att ansluta sig till protokollet under en kommande presidents styre?

3. Kan kommissionen bekräfta att amerikanska företag kommer att ha det väl förspänt för sig på världsmarknaden under de kommande åren, såväl av den anledningen att de inte behöver vidta samma åtgärder som företagen i Europa som av den orsaken att deras vinster inte beskärs genom energiskatter, med den påföljd att de kommer att kunna leverera likartade produkter till lägre priser än europeiska länder som följer klimatavtalet?

4. Kan kommissionen i samband med detta ge en prognos över vilka fördelar inom handeln som USA på kort sikt kommer att uppnå gentemot den europeiska ekonomin till följd av att landet övervältrat kostnader på kommande generationer? Kommer de europeiska ekonomierna å sin sida att få några fördelar gentemot USA till följd av att länderna i Europa undertecknat Kyotoavtalet?

5. På vilka sätt tror sig kommissionen kunna motverka de fördelar inom handeln som USA fått gentemot Europa till följd av att landets myndigheter för en otillfredsställande politik som i praktiken innebär förtäckt statligt stöd?

6. Prioriterar kommissionen därvid importavgifter eller exportbidrag? Spelar det därvid en roll om WTO intar en enda ståndpunkt i frågan? På vilka grunder kommer kommissionen fram till sina prioriteringar och hur kommer ytterligare beslutsfattande i frågan att ske?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Kommissionen hoppas att Förenta staterna vid någon tidpunkt åter kommer att delta i Kyotoprocessen och Kyotoprotokollet. Gemenskapen kommer att gå i spetsen genom att genomföra den minskning med 8 % man har förpliktat sig till och genom att arbeta för att få till stånd en ratificering. Gemenskapen kommer samtidigt att fortsätta sina diplomatiska ansträngningar och arbeta tillsammans med andra parter för att Kyotoprotokollet skall kunna träda i kraft 2002.

Resultatet av den andra delen av den sjätte konferensen mellan parterna till FN:s ramkonvention om klimatförändring i Bonn i juli är ett stort steg mot att Kyotoprotokollet skall kunna träda i kraft för alla parter som stöder protokollet. Det innebär inga särskilda hinder för att Förenta staterna i framtiden skall kunna ratificera protokollet. Även om det skall ske tydliga förbättringar före 2005, kommer åtagandena enligt Kyoto inte att innebära en begränsning av ländernas utsläpp förrän 2008.

Länders och företags konkurrenskraft är en komplex fråga som beror på många faktorer förutom miljönormer och miljöpolitik. Både gemenskapen och Förenta staterna har sedan länge en ambitiös miljölagstiftning och deras ekonomier är trots detta konkurrenskraftiga och deras företag är framgångsrika på världsmarknaden. Eftersom president Bush har förklarat att han vill inta en ledarroll beträffande klimatförändringen, kommer den också att bero på vilka initiativ den amerikanska regeringen tar nationellt för att begränsa klimatförändringen och minska utsläppen av växthusgaser. Dessutom kommer kommissionen att före utgången av 2001 lägga fram ett förslag till handel inom gemenskapen med koldioxidutsläpp, som ett led i politiken för att genomföra Kyoto. Utsläppshandel, som i sig innebär ett incitament till att minimera kostnaderna, kommer att medföra att effekten för de europeiska företagen för att nå ett givet mål kommer att minska. I en undersökning som kommissionen gjorde nyligen dras slutsatsen att Kyoto-målet skulle kunna genomföras till en sammanlagd kostnad för den europeiska ekonomin på omkring 3,7 miljarder euro per år, vilket motsvarar 0,06 % av den förväntade bruttonationalprodukten (BNP) för 2010.

Genomförandet av förpliktelserna enligt Kyoto kommer också att innebära fördelar för Europas ekonomier. För att Kyoto skall kunna genomföras måste de till exempel bli mer energieffektiva, och förnybara energikällor kommer att få en större marknadsandel. Utvecklingen av nya energieffektiva produkter kommer att innebära exporttillfällen för europeiska företag, särskilt när andra länder ökar sina ansträngningar för att minska utsläppen av växthusgaser.

Mot bakgrund av den rådande politiska osäkerheten i detta skede går det därför inte att bekräfta att de amerikanska företagen kommer att få konkurrensmässiga fördelar. Därför planeras inga särskilda åtgärder.

Frågan om importavgifter eller exportsubventioner är inte relevant för tillfället.