SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/206

(2004/C 84 E/0251)

SKRIFTLIG FRÅGA P-0445/04

från Mario Mastella (PPE-DE) till kommissionen

(10 februari 2004)

Ämne: Kris vid Ast-anläggningen i Terni

Den tyska gruppen Thyssen-Krupp, ledande bolag inom stålsektorn och ägare till Ast-anläggningen i Terni i Italien, tillkännagav nyligen att anläggningens magnetfabrik skulle läggas ned.

Detta beslut kommer att beröra åtminstone 900 arbetare. Nedläggningen verkar totalt omotiverad och har orsakat stort missnöje och kraftfulla protester av de berörda arbetstagarna och fackföreningarna inom företaget. Stängningen av fabriken betyder att man lägger ned en industri som är väletablerad i området och ligger långt framme vad gäller strukturer, utrustning och specialiserad personal. Det kommer att få stora återverkningar på det sociala planet, genom de höga arbetslöshetssiffror som råder i området, främst bland ungdomar.

Skulle kommissionen därför kunna:

— kontrollera om beslutet ifråga fattats i överensstämmelse med EU:s direktiv om skydd för arbetstagare, och framför allt om bestämmelserna om bevarande av arbetstillfällen i förordning EG 2204/2002 (1) av den 12 december har åsidosatts,

— försäkra sig om att överläggningar verkligen har inletts i god tid mellan företagets ledning och representanter för de anställda, i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i rådets direktiv 98/59/EG (2),

— uppge vilka åtgärder kommissionen tänker vidta för att rädda dessa 900 arbetstagares framtid, mot bakgrund av att arbetslösheten i Italien fortsätter att ligga på en av de högsta nivåerna i Europeiska unionen?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna P-0376/04, P-0388/04 och P-0445/04

ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(5 mars 2004)

Kommissionen har inte behörighet att förhindra eller skjuta upp nedläggningen av ett företag eller en del av ett företag. Det är arbetsmarknadens parters och andra tredje parters uppgift att förhandla med företaget om ett möjligt alternativ. Kommissionen hoppas emellertid att man skall finna en godtagbar lösning för att lindra de långtgående konsekvenser denna omstrukturering medför för regionen.

Beträffande möjligheterna till interventioner med hjälp av strukturfonderna bekräftar kommissionen att Terni är ett område som är berättigat till stöd ur Europeiska regionala utvecklingsfonden. De regionala myndigheterna kan därför ansöka om stöd för finansiering av omställningsåtgärder i Terni i syfte att motverka konsekvenserna av nedläggningen. Detta kan t.ex. göras inom ramen för halvtidsutvärderingen av det samlade programdokumentet för Umbrien under 2004.

På samma sätt vill kommissionen i fråga om interventioner med medel ur Europeiska socialfonden informera parlamentsledamöterna om att det operativa programmet för regionen Umbrien har en budget ur Europeiska socialfonden på över 97 miljoner euro, vilket motsvarar 45 procent av det totala programmet. Resten är nationella medel. Regionen Umbrien publicerade den 26 januari 2003 en interregional förslagsinfordran för järn- och stålsektorn: Förordnande om inlämning av projektförslag enligt det regionala operativa programmets mål 3, 2000-2006. Förslagsinfordran finansieras under åtgärd A2, A3 och D1 inom det regionala operativa programmets mål 3.

De insatser som har finansierats eller finansieras har följande syften:

— inträde/återinträde för unga och vuxna på arbetsmarknaden enligt en förebyggande strategi (åtgärd A2, finansiering: 350 000 euro),

— inträde/återinträde på arbetsmarknaden för både män och kvinnor som varit arbetslösa i mer än sex eller tolv månader (åtgärd A3, finansiering: 350 000 euro),

— utvecklande av livslångt lärande, flexibilitet på arbetsmarknaden och konkurrenskraft i både privata och offentliga företag (åtgärd D1, finansiering: 500 000 euro).

Flera gemenskapsdirektiv fastställer förfaranden för information och samråd med arbetstagarrepresentanter. Dessa direktiv kan vara tillämpliga vid nedläggning av företag, i synnerhet rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om kollektiva uppsägningar och rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om ett europeiskt företagsråd. Ytterligare ett direktiv antogs den 11 mars 2002 av Europaparlamentet och rådet som syftar till att komplettera gemenskapsmekanismen i fråga (direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen). De första två direktiven har införlivats i medlemsstaternas nationella lagstiftning (det tredje skall ha införlivats först den 23 mars 2005). Det är de behöriga nationella myndigheternas (främst domstolarnas) uppgift att bedöma om direktiven tillämpas korrekt och effektivt i varje enskilt fall.

Det är viktigt att komma ihåg att direktiv 98/59/EG om kollektiva uppsägningar föreskriver att när en arbetsgivare överväger att göra kollektiva uppsägningar skall han i god tid inleda överläggningar med arbetstagarrepresentanterna i syfte att söka nå en överenskommelse. Dessa överläggningar skall i varje fall omfatta möjligheter att undvika kollektiva uppsägningar eller att minska antalet berörda arbetstagare och möjligheter att lindra konsekvenserna av uppsägningarna genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder i synnerhet i syfte att bistå med omplacering eller omskolning av övertaliga arbetstagare.

På grund av den allmänt utbredda oron för omstruktureringar och deras sociala återverkningar har kommissionen försökt att bredda och fördjupa debatten om det bidrag som kan ges på EU-nivå för att se till att omstruktureringar genomförs med vederbörlig hänsyn till de sociala återverkningarna. Kommissionen gick 2002 in i den första samrådsfasen med arbetsmarknadens parter genom dokumentet Föregripa och hantera förändringar — en dynamisk strategi för de sociala aspekterna av omstrukturering av företag (Anticipating and managing change: a dynamic approach to the social aspects of corporate restructuring). I dokumentet förespråkas en positiv metod vid omstrukturering av företag med en avvägning mellan företagens intressen när de ställs inför förändringar av villkoren för deras verksamhet och de anställdas intressen när de ställs inför hotet att förlora sina arbeten.

Som svar på dokumentet enades arbetsmarknadens parter om att undersöka möjligheterna till en social dialog i frågan och tog upp det som en huvudfaktor i det gemensamma arbetsprogram som antogs i november 2002. Efter ett antal seminarier under vilka man analyserade de praktiska erfarenheterna av omstruktureringar lade arbetsmarknadens parter fram gemensamma riktlinjer för hanteringen av förändringar och deras sociala följder för kommissionen i oktober 2003 (Orientations for reference in managing change and its social consequences). Kommissionen välkomnar i allra högsta grad att arbetsmarknadens parter har angivit att de avser fortsätta arbetet i frågor som är relevanta i deras arbetsprogram för perioden 2003-2005.

Ett antal andra initiativ som drivs av kommissionen är också relevanta när det gäller omstrukturering av företag:

— Uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar och det efterföljande meddelandet från kommissionen (3). Begreppet företagens sociala ansvar avser näringslivets engagemang för ett rättvist och ansvarsfullt företagande och näringslivets bidrag till ekonomisk utveckling genom att förbättra livskvaliteten för arbetstagarna och deras familjer både i lokalsamhället och i samhället i stort, även vid omstruktureringar och förändringar.

— Meddelandet från kommissionen om den sociala dialogen i EU — en drivkraft för modernisering och förändringar (4). Kommissionen understryker i meddelandet att huruvida de strategiska mål som fastställdes i Lissabon, dvs. full sysselsättning och en stärkt social sammanhållning, skall kunna uppnås i stor utsträckning beror på insatserna från arbetsmarknadens parter på alla nivåer. Den sociala dialogen på EU-nivå ses därför som en nyckelfaktor för en positiv hantering av förändringar för att förena den flexibilitet som är oundgänglig för företagen med den trygghet som arbetstagarna behöver, särskilt vid stora omstruktureringar.

— Europeiska centrumet för övervakning av förändringar (EMCC) har inrättats för att tillhandahålla information av hög kvalitet och möjligheter att utbyta åsikter, idéer och praxis för att förbättra förmågan att förstå, förutse och hantera förändringar. EMCC:s uppgift är att ge huvudaktörerna inom EU:s socialpolitik de verktyg de behöver för att fatta välgrundade beslut om hur de hanterar förändringsprocesser.

När det gäller huruvida en överträdelse av kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 (5) har skett så har kommissionen inte någon information om att stöd har beviljats Acciai Speciali Terni enligt denna förordning.

Utifrån den information som parlamentsledamoten lämnat går det inte att dra slutsatsen att det skett en överträdelse av kommissionens konkurrensregler, i synnerhet av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (6) och artikel 82 i EG-fördraget.

(1) EGT L 337, 13.12.2002, s. 3.

(2) EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

(3) KOM(2002) 347 slutlig.

(4) KOM(2002) 341 slutlig.

(5) Kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd.

(6) Rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer.