ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2669/02

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(17 september 2002)

Ämne: Europeisk kartellbildning inom sockersektorn

I svaret på min skriftliga fråga P-1985/02(1) uppger kommissionen att den inte utarbetat något dokument av den typ som jag begärde. Kommissionen hänvisar dock uttryckligen till ett förfarande vars handläggning hade avbrutits.

Jag tvivlar självklart inte på att den överenskommelse om förbud mot försäljning av socker som kommissionsledamot Monti hänvisade till i sitt anförande vid Europaparlamentets plenarsammanträde innebär en typ av överenskommelse som är kännetecknande för en kartell. Det är emellertid inte min avsikt att i detta forum fortsätta diskussionen om begreppet kartell.

Jag uppmanar i stället på nytt kommissionen att tillsända mig en kopia av det förfarande som kommissionsledamot Monti hänvisar till, och som även nämns i svaret på min skriftliga fråga P-1985/02, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001(2).

Jag utgår naturligtvis i från att kommissionsledamotens offentliga hänvisning till detta förfarande innebär att kommissionen inte anser att det skulle kunna omfattas av artikel 4 i ovannämnda förordning.

(1) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 168.

(2) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(11 oktober 2002)

Parlamentsledamoten begär tillgång till handlingar om det förfarande som kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor hänvisar till i sitt svar på parlamentsledamotens tidigare skriftliga fråga P-1985/02(1). Begäran grundar sig på Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar.

Kommissionen kommer att pröva parlamentsledamotens begäran enligt bestämmelserna i denna förordning.

(1) EGT C 28 E, 6.2.2003, s. 168.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3139/02

från Gordon Adam (PSE) till kommissionen

(4 november 2002)

Ämne: Genetisk känslighet hos personer mot vissa livsmedel inom sjätte ramprogrammet

Europeiska kommissionen befinner sig just nu i slutskedet med förberedelserna för sjätte ramprogrammet, vilket kommer att fastställa forskningsstrategin för de kommande fem åren. Även om den är till stor hjälp är genomgången av intresseanmälningarna till programmet fortfarande något otydlig i fråga om de områden som skall stödjas.

Med detta i åtanke, skulle kommissionen kunna klargöra vilken prioritet en utvärdering av genetisk känslighet hos personer mot vissa livsmedel och födoämnen kommer att få inom sjätte ramprogrammet?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(9 december 2002)

Kommissionen har uppmanat forskarvärlden att lämna in intresseanmälningar för att bistå kommissionens tjänstemän med förberedelserna för arbetsprogrammen i sjätte ramprogrammet och att definiera räckvidden i de första ansökningsomgångarna. För det prioriterade temaområdet Livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet analyserades intresseanmälningarna av externa experter som tog fram med en förteckning över 53 forskningsområden som anses redo för genomförande och som har högsta relevans för Europa. Denna förteckning har offentliggjorts på webbplatsen http://www.cordis.lu/fp6/eoi-analysis.htm. Arbetsprogrammet för det femte prioriterade temaområdet Livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet grundas på de 53 områden som anges i intresseanmälningsrapporten och det håller för närvarande på att utarbetas. Arbetsprogrammet planeras att offentliggöras i mitten av december 2002.

Kommissionen anser att frågan om genetisk känslighet hos personer mot vissa livsmedel och födoämnen är viktig. Under rubrikerna Epidemiologin bakom kostrelaterade sjukdomar och allergier, Kostens inverkan på hälsan och Miljöhälsorisker ryms många områden där forskare har möjlighet att inkludera aspekter av genetisk känslighet hos personer mot vissa livsmedel och födoämnen i deras forskningsförslag: växelverkan mellan gener och födoämnen, matallergins epidemiologi, lipidmetabolism och kroniska sjukdomar, den inverkan som näringstillförseln och livsstilen har på ett hälsosamt åldrande, funktionell genomik i förhållande till föda, näringstillförsel och hälsa, mikrober och tarmhälsa, programmering av effekterna av tidig näringstillförsel på den långsiktiga hälsan, hälsosamt åldrande genom att hålla sig till en diet, analys av riskerna och fördelarna med fytoöstrogener som en viktig grupp bioaktiva föreningar, på den

mänskliga hälsan, integrerade strategier för att förhindra övervikt och därmed förknippade sjukdomar, fettsyror i kosten: den optimala dosen och dess verkningar, miljöbetingade hälsofaror, särskilt för känsliga grupper, som är kopplade till näringskedjan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2799/02 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen. Offentlig upphandling: utvärdering av anbud.



Europeiska unionens officiella tidning nr 052 E , 06/03/2003 s. 0217 - 0217



SKRIFTLIG FRÅGA E-2799/02 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen (7 oktober 2002) Ämne: Offentlig upphandling: utvärdering av anbud Kan kommissionen bekräfta att allmännyttiga företag som omfattas av upphandlingsbestämmelserna i direktiv 93/38/EEG(1) och som tillämpar ett förhandlat förfarande, måste utvärdera anbuden på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt och välja det lägsta eller ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet? (1) EGT L 199, 9.8.1993, s. 84. Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar (4 november 2002) Enligt artikel 34 i rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna, och oberoende av vilket tilldelningsförfarandet är, skall de grunder på vilka de upphandlande enheterna baserar kontraktstilldelningen vara antingen det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet eller enbart lägsta pris. Denna liksom alla andra bestämmelser i direktivet skall tillämpas med hänsyn tagen till de principer som ligger till grund för direktivet, nämligen principen om likabehandling (där principen om icke-diskriminering ingår), ömsesidigt erkännande, proportionalitet, öppenhet och konkurrensutsättning av offentlig upphandling.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2114/02

från Janelly Fourtou (PPE-DE) till rådet

(17 juli 2002)

Ämne: Europeiska unionens anslutning till Madridprotokollet

I juli 1996 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut för att knyta samman systemet för gemenskapsvarumärken med Madridprotokollet(1) och ett förslag om att ändra förordning 40/94 om gemenskapsvarumärken för att en sådan anslutning skall bli möjlig(2). Parlamentet antog de två förslagen i maj 1997.

När kommissionen lade fram dessa förslag var bara sex medlemsstater (Tyskland, Danmark, Spanien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) parter till Madridprotokollet. I dag har alla medlemsstater i Europeiska unionen och alla kandidatländer, med undantag för Cypern och Malta, anslutit sig till protokollet.

Om Europeiska unionen anslöt sig skulle företagen kunna dra nytta av systemet för gemenskapsvarumärken i alla länder som är parter till Madridprotokollet. En anslutning skulle också innebära garantier för varumärkesskydd i de tredje länder som skrivit under protokollet och gynna utbytet mellan Europeiska unionen och tredje land.

Kan rådet med tanke på alla de fördelar som Europeiska unionens anslutning till Madridprotokollet skulle innebära för innehavarna av europeiska varumärken, för systemet för gemenskapsvarumärken, för konsolideringen av den inre marknaden och för handeln med tredje land och med tanke på att alla medlemsstater var och en för sig har anslutit sig till protokollet ange vilka åtgärder det ämnar vidta för att äntligen inrätta en förbindelselänk mellan systemet för gemenskapsvarumärken och Madridprotokollet?

(1) KOM(1996) 367 slutlig EGT C 293, 5.1.1996, s. 11.

(2) KOM(1996) 372 slutlig EGT C 300, 10.10.1996, s. 11.

Svar

(16-19 december 2002)

Det krävs enhällighet inom rådet för att det förslag till beslut respektive till förordning som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till i sin fråga skall kunna antas. Det har ännu inte varit möjligt att uppnå enhällighet om samtliga bestämmelser i dessa förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2973/02

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Slaktkycklingar

Kommissionens vetenskapliga kommitté för djurens hälsa och välbefinnande drog i sin rapport för 2000 den slutsatsen att smärtsamma benbesvär och hjärtsvikt är två av de huvudsakliga problemen med hälsa och välbefinnande för slaktkycklingar och att huvudorsaken till bäggedera är den snabba tillväxttakt som påtvingas dessa kycklingar.

Tänker kommissionen ta upp frågan om benbesvär, hjärtsvikt och snabb tillväxttakt i sitt kommande förslag till rådets direktiv om miniminormer för skydd av slaktkycklingar?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(28 november 2002)

Kommissionen håller på att utarbeta ett förslag för skydd av slaktkycklingar.

I förslaget kommer att beaktas de viktigaste rekommendationerna från vetenskapsmännen i deras senaste rapport med särskilda bestämmelser för att hantera de frågor som rör djurens snabba tillväxttakt.

Vidare syftar kommissionen i sitt förslag till att främja goda administrativa metoder och att integrera övervakningen av djurens välbefinnande i de kontroller som redan gjorts på slakterierna. Övervakning av resultaten skulle kunna ersätta alltför detaljerade specifikationer som rör jordbruksföretag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2633/02

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till kommissionen

(18 september 2002)

Ämne: Vägtullar

Skulle kommissionen kunna bekräfta att medlemsstaterna har rätt att införa tullar på vägar som fått EU-stöd och samtidigt behålla alla de pengar de förtjänar på tullarna?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(21 oktober 2002)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer(1) fastställs bestämmelser om tullar och användaravgifter för tunga godsfordon (över 12 ton) för användning av motorvägar och liknande vägar. Medlemsstater som önskar införa eller upprätthålla sådana tullar och användaravgifter bör följa denna lagstiftning. Enligt direktiv 1999/62/EG och EG-domstolens rättspraxis(2) måste motorvägstullar för tunga godsfordon stå i proportion till infrastrukturkostnaderna för den berörda motorvägen, oavsett om gemenskapsbidrag för att finansiera byggandet har erhållits. Nivån på tullar för andra typer av fordon (bilar, bussar, lätta kommersiella fordon) omfattas inte av gemenskapens lagstiftning.

Som anges i vitboken om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010(3) kommer kommissionen att föreslå en ändring av lagstiftningen om avgifter för infrastruktur, för att se till att olika transportsätt mer korrekt avspeglar de kostnader de medför. Kommissionen kommer under kommande veckor att offentliggöra ett meddelande om metoder för att ta ut avgifter för infrastruktur.

(1) EGT L 187, 20.7.1999.

(2) Mål C-205/98 Europeiska kommissionen mot Republiken Österrike.

(3) KOM(2001) 370 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1096/02

från Rainer Wieland (PPE-DE) till kommissionen

(9 april 2002)

Ämne: Diskriminering av tyskar i jaktområden i Österrike

Stämmer det att österrikiska jägare (i detta fall i Mittelberg i Kleinwalsertal) måste betala en jaktskatt på 15 procent av avgiften för jaktarrendet, medan tyska jägare får betala 35 procents jaktskatt?

Om så är fallet: Anser kommissionen att detta innebär att tyska jägare inte behandlas på samma sätt som österrikiska jägare (som bor i området)?

Vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(17 maj 2002)

Enligt artikel 3 i lagen i Land Vorarlberg rörande jaktskatt uppgår denna skatt till 15 procent för personer bosatta i Österrike och till 35 procent för personer som inte är bosatta i Österrike.

En ändring av denna lag, genom vilken en enhetlig skatt om 20 procent för personer bosatta i EU kommer att införas, är för närvarande under beredning i Land Vorarlberg. Denna ändring förväntas bli antagen inom en nära framtid och kommer att innebära ett slut på den diskriminering i strid med gemenskapsrätten som parlamentsledamoten nämner i sin fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0861/02

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Den europeiska konstmarknaden

Vilka eventuella åtgärder föreslår kommissionen med anledning av den nya rapport som beställts av Europeiska konstförbundet och som visar att den europeiska konstmarknaden förlorar marknadsandelar till Förenta staterna?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 april 2002)

Parlamentsledamotens fråga gäller rapporten The European Art Market in 2002, som tagits fram på uppdrag av European Fine Art Foundation (TEFAF).

Enligt TEFAF visar rapporten förutom andra positiva bidrag från konstmarknaden att Europas del i den globala marknaden har minskat oroväckande sedan 1998, med 7,2 %, till förmån för USA. Denna minskning beror enligt rapporten bland annat på harmoniseringen av följerätten (upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk) på gemenskapsnivå.

Rapporten beställdes av TEFAF med stöd av andra europeiska organisationer som företräder några av de ekonomiska aktörerna på konstmarknaden. Därför ger den ekonomiska analysen och analysen av regelverket en partisk bild av den europeiska konstmarknaden, nämligen TEFAF:s och andra konsthandlande organisationers.

Beträffande de föregivet negativa konsekvenserna av harmoniseringen av följerätten vill kommissionen påminna om att direktivet om följerätt(1) inte kommer att träda i kraft förrän den 1 januari 2006. Direktivet har i själva verket ännu inte medfört några förändringar i medlemsstaterna. Direktivet innehåller dessutom mekanismer för hur man ska förhindra att försäljningen av modern konst flyttar utanför gemenskapen, särskilt i de högre prisklasserna. Därför stämmer det inte att direktivet om följerätt har orsakat en minskning på 7,2 % på konstmarknaden, än mindre om man betänker att nio medlemsstater redan tillämpar följerätten i praktiken.

Dessutom tillämpas följerätten i mer än sextio länder världen över. För att bemöta eventuell oro för att den europeiska konstmarknaden ska missgynnas ska kommissionen enligt direktivet försöka att ytterligare utvidga tillämpningen av följerätten på internationell nivå.

I en rapport från den 28 april 1999 om den inverkan direktiv 94/5/EG(2) kan ha haft på konkurrenskraften hos gemenskapens konstmarknad jämfört med tredje länders konstmarknader, framgick det att antagandet av direktivet inte hade haft någon påtaglig inverkan på gemenskapens konstmarknad. Snarare hade konstmarknaden fått ett uppsving sedan mervärdesskatt på import hade införts.

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/84/EG av den 27 september 2001 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt), EGT L 272, 13.10.2001.

(2) Rådets direktiv 94/5/EEG av den 14 februari 1994 om tillägg till det gemensamma mervärdesskattesystemet och om ändring av direktiv 77/388/EEG Särskilda föreskrifter för begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter, EGT L 60, 3.3.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2410/02

från Bob van den Bos (ELDR) till rådet

(7 augusti 2002)

Ämne: Fredsavtal mellan Kongo och Rwanda

Denna vecka kommer företrädare för Rwanda och för Demokratiska republiken Kongo att i Sydafrikas huvudstad Pretoria ingå ett fredsavtal. Detta avtal följer på en överenskommelse som nyligen ingåtts mellan Demokratiska republiken Kongo och Uganda.

Hur ser rådet på fredsavtalet mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda?

Vilka konsekvenser har detta avtal för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Kongo?

Kommer biståndsrelationen till Demokratiska republiken Kongo härigenom att förstärkas? I så fall: hur då?

Svar

(19 december 2002)

EU har lyckönskat regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och Rwanda till undertecknandet av fredsavtalet mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda om tillbakadragande av rwandiska trupper från Demokratiska republiken Kongos territorium och till programmet för genomförandet av detta avtal. EU välkomnade också avväpningen av f.d. FAR-och Interahamwe-styrkor i Demokratiska republiken Kongo. EU har samtidigt uttryckt förhoppningen att de kongolesiska parterna fullt ut kommer att utnyttja de nuvarande ansträngningarna för att främja ett allomfattande avslutande av den kongolesiska dialogen. EU försäkrade gång på gång alla parter om att man kommer att fortsätta att stödja den pågående processen med att bevara fred och säkerhet för alla länder och folk i regionen vid de stora sjöarna.

EU anser att både framsteg i den kongolesiska dialogen och tillbakadragande av utländska trupper i Demokratiska republiken Kongo är nödvändiga förutsättningar för att man skall kunna uppnå bestående fred i Demokratiska republiken Kongo. EU anser därför att avtalet mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda är ett stort steg i riktning mot fred i området.

De bilaterala förbindelserna mellan EU och Demokratiska republiken Kongo har redan normaliserats och undertecknandet av fredsavtalet förväntas därför inte få några omedelbara följder i detta avseende. Det nya nationella vägledande programmet som ger möjlighet att erhålla medel från Europeiska utvecklingsfonden undertecknades med Demokratiska republiken Kongo i januari. Huruvida fredsavtalet och dess genomförande kommer att inverka på EU:s stöd till Demokratiska republiken Kongo måste undersökas så småningom.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2438/02

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(28 augusti 2002)

Ämne: Arrestering av och fängelse för kvinna och två barn i åldern åtta och två år i Tunisien

Souad Hamrouni, född Maghroum (den 6 juli 1967 i Bizerte), flög till Tunis med flyg LBT 365 på kvällen den 15 april med sina två barn, Rahma, åtta år och Amine, två och ett halvt år, båda födda i Frankrike. Hon arresterades av gränspolisen då hon anlände till flygplatsen i Tunis, Carthage, kl 23.00. Poliserna kroppsvisiterade och förhörde henne inför barnen och började därefter fråga ut henne. Enligt poliserna kördes hon sedan till inrikesministeriet där hon tillbringade natten med sina två barn. Tre advokater, Abderraouf Ayadi, Abdelwahab Matar och Mohamed Abour, som var vänner till familjen, hade kommit till flygplatsen för att möta henne. De var med då hon arresterades och kunde konstaterade att arresteringen inte gick rätt till.

Känner kommissionen till arresteringen? Vad ämnar kommissionen göra för att klargöra för de tunisiska myndigheterna att sådana här arresteringar är absolut oförenliga med artikel 2 (människorättsklausulen) i associeringsavtalet EU-Tunisien? Anser kommissionen inte att måttet är rågat när det gäller diktatorn Ben Alis regim?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(20 september 2002)

Kommissionen fick snabbt kännedom om arresteringen av Souad Hamrouni genom de kommunikéer som spreds av hennes man och genom människorättsorganisationer i Tunisien.

Utöver denna information har kommissionen tillgång till uppgifter som lämnats av de tunisiska myndigheterna och i vilka det huvudsakligen betonas att Souad Hamrouni frigavs omedelbart efter förhör.

Kommissionen framhäver regelbundet för de tunisiska myndigheterna hur stor betydelse den fäster vid respekten för yttrandefriheten och den politiska mångfalden såsom värderingar i sig men även såsom väsentliga förutsättningar för utvecklingen av ett modernt samhälle.

Mötet i associeringskommittén mellan EU och Tunisien som äger rum i Tunis den 25 september 2002 kommer på nytt att bereda tillfälle för kommissionen att bekräfta att den håller fast vid de demokratiska principer som Tunisien förband sig att respektera vid undertecknandet av ett associeringsavtal med EU.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2468/02

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(29 augusti 2002)

Ämne: EU-medel för översvämningsnödhjälp

Österrike, Tyskland och Tjeckien har de senaste veckorna drabbats av en översvämningskatastrof utan motstycke.

Tusentals människor har fått sina liv fullständigt ödelagda.

Översvämningen har orsakat skador för flera miljarder euro.

Kommissionen uppmanas att svara på följande frågor angående detta katastroftillstånd:

- Är det möjligt att omfördela medel ur EU:s strukturfonder och använda dem för att snabbt bidra med ekonomisk hjälp till de drabbade?

- I vilken omfattning och hur snart kan ekonomisk hjälp ges?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-2468/02, P-2506/02 och P-2542/02ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(15 oktober 2002)

Kommissionen delar den sorg som drabbat de familjer som fallit offer för de svåra översvämningarna i Tyskland, Österrike, Tjeckien och Slovakien i augusti 2002, och blev skakad av händelsernas sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Därför meddelade kommissionen den 28 augusti 2002 en rad olika initiativ inom ramen för gemenskapens olika politikområden för att bistå de länder och regioner som har drabbats av översvämningarna(1).

Bland befintliga instrument återfinns bland annat strukturfonderna för de berörda medlemsstaterna och de strukturella föranslutningsinstrumenten för kandidatländerna.

För de zoner och regioner som kan få stöd från dessa fonder kan de medel för programperioden 20002006 som ännu inte har avdelats till tidigare program på medlemsstaternas begäran omfördelas mellan de olika prioriterade områdena i de regionala programmen. Möten mellan de olika nationella och regionala myndigheterna pågår för att närmare fastställa vilka belopp som kan omfördelas. Kommissionen kommer att utnyttja alla möjligheter till flexibilitet som erbjuds, både inom ramen för de förordningar som reglerar fonderna och inom gemenskapens lagstiftning om statligt stöd och offentlig upphandling.

Utöver redan befintliga mekanismer antog kommissionen den 18 september 2002 ett förslag till rådförordning om inrättade av en Europeiska solidaritetsfond(2) för stöd till katastrofdrabbade stater och regioner. Dessa resurser skulle kunna användas både i de aktuella medlemsstaterna och i länder där anslutningsförhandlingar pågår. I kommissionens förslag föreskrivs det i artikel 13 att länder som drabbas av en katastrof efter den 1 augusti 2002 kan ansöka om stöd från fonden. Överläggningar pågår för närvarande i Europaparlamentet och rådet om förslagen till förordning och institutionellt avtal för att tillhandahålla nödvändiga ekonomiska resurser. Förslagen förväntas bli antagna i slutet av oktober 2002. Kommissionen kan därför för närvarande inte lämna närmare besked om vilka belopp som kan komma att utbetalas till Österrike.

(1) KOM(2002) 481 slutlig av den 28.8.2002: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Europeiska gemenskapens reaktion på översvämningarna i Österrike, Tyskland och flera av kandidatländerna Ett solidaritetsinitiativ.

(2) KOM(2002) 514 slutlig.