SKRIFTLIG FRÅGA E-2233/99

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 december 1999)

Ämne: Kapitalflöden till Schweiz

Skulle ni vilja redogöra för brutto- och nettokapitalflödena till Schweiz, och i den mån det är möjligt ange källa och typ av instrument (bankinsättning, värdepapper etc.) under vart och ett av de senaste tio åren? Har flödena ändrats märkbart till följd av a) den debatt som förts i Schweiz, och folkomröstningen, om landets förhållande till EU, och b) kommissionens förslag till källskatt (i spardirektivet)?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(21 januari 2000)

Kommissionen översänder direkt till frågeställaren och till Parlamentets sekretariat all tillgänglig statistik (statistik från Internationella valutafonden (IMF), räkenskaper), som visar att nettoutflödet av kapital från Schweiz har ökat under perioden 19891998. Ökningen motsvarar i stort sett skillnaden mellan det inhemska sparandet och de inhemska investeringarna där överskottet under samma period kanaliserades till utlandet. Bland de olika typerna av flöden visar nettoutflödet av direktinvesteringar en tydlig tendens att öka medan portföljinvesteringar och kortfristiga flöden (andra flöden i statistiken) uppvisar stora variationer kring en endast blygsamt ökande trend. Portföljinvesteringarna uppvisar toppar under perioderna 19931994 respektive 19961997, medan de kortfristiga nettoutflödena nådde sin höjdpunkter 1990 respektive 1998. De iakttagna rörelserna och de underliggande bruttoflödena sammanfaller ganska väl med perioder av turbulens på de finansiella marknaderna (exempelvis valutakriserna i Europa och den världsomfattande krisen på obligationsmarknaden under 19921994, de schweiziska bankernas ökande internationella närvaro från 1995 och framåt, det världsomfattande finansiella kriserna 19971998 och slutligen marknadsrörelser inför den ekonomiska och monetära unionen). Eventuell påverkan av de händelser som frågeställaren nämner verkar inte vara uppenbar i andra fall än i fråga om direktinvesteringar.

Inflödet av utländska direktinvesteringarna visade en tydlig nedgång 19921993 men har därefter stigit till tidigare nivåer. Utflödet av direktinvesteringar har däremot ökat markant sedan 1992, efter att ha legat relativt stabilt under föregående period. Denna utveckling kan kanske i viss mån förklaras av ett minskat förtroende för den schweiziska ekonomin efter folkomröstningen.

Bortsett från ovanstående verkar utvecklingen av kapitalflödet från år till år inte att ha påverkats särskilt starkt, varken av folkomröstningen eller gemenskapens aktuella förslag om ett rådsdirektiv om att säkerställa en effektiv minimibeskattning av ränteinkomster från sparande i gemenskapen(1). Den utveckling som nämndes tidigare och även mer ihållande trender, som exempelvis globaliseringen av finansmarknaderna, har alla bidragit till att påverka kapitalflödena och verkar också styra deras fluktuation. Det är ändå inte omöjligt att gemenskapens ansträngningar för att harmonisera beskattning av kapitalinkomster så småningom kan påverka flödena, när väl ett nytt direktiv om sådan beskattning har antagits och både allmänheten och marknaden får veta exakt hur lagstiftningen är utformad, när den skall genomföras och vad det innebär.

(1) EGT C 212, 8.7.1998.