SKRIFTLIG FRÅGA E-2567/01

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(21 september 2001)

Ämne: Förseningar av avregleringen av den inre marknaden för el samt konkurrenssnedvridning i Grekland

I Grekland är avregleringen av enerigimarknaden mycket försenad och konkurrensen på EU:s inre marknad för el är snedvriden till följd av den interventionspolitik som det statliga elverket för. Verket utnyttjar sin monopolställning på den grekiska marknaden, förhindrar att marknaden öppnas och skapar risker i energiförsörjningen, eftersom efterfrågan på energi kommer att stiga under de kommande åren.

Grekland borde senast mars 2001 ha infört alla lagar och administrativa bestämmelser om avreglering av den inre marknaden för el som krävs enligt direktiv 96/92/EG(1) om gemensamma regler för den inre marknaden för el efter att landet fått fristen för att genomföra bestämmelserna i direktivet förlängd med två år. Mot bakgrund av detta ombedes kommissionen svara på följande frågor:

1. Kan kommissionen ange om den grekiska rättsliga ramen om avreglering av den inre marknaden för el (Lag 2273/99, grekiska statstidningen nr 286A av den 22 december 1999 samt förordning B1498 av den 8 december 2000) verkligen har harmoniserats med gemenskapslagstiftningen och fördragen?

2. Rör det sig om överträdelser av gemenskapslagstiftningen, och vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att säkra lika konkurrensvillkor och för att se till att bestämmelserna om marknadsöppnande tillämpas på ett öppet och tydligt sätt?

3. Varför har den ansvariga utvecklingsministern inte vidtagit någon undersökning eller beviljat en enda driftslicens till elleverantörer, fastän en mängd ansökningar har ingivits till de behöriga myndigheterna?

4. Vad tänker kommissionen göra för att skydda såväl gemenskapslagstiftningen som en säker, differentierad och flexibel elförsörjning i Grekland?

5. Görs det någon åtskillnad mellan nätoperatörer och producenter/distributörer, och vilka åtgärder har vidtagits för att skilja det grekiska elverkets affärsintressen från verksamheten i samband med nätdriften?

(1) EGT L 27, 30.1.1997, s. 20.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(26 oktober 2001)

1. och 2. Senast den 19 februari 2001 skulle Grekland ha genomfört Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el. Grekland uppnådde detta genom antagandet av Lag 2773/99 av den 22 december 1999. Dessutom inrättades en energitillsynsmyndighet i juni 2000, och en systemansvarig för överföringen (DESMHE) utsågs i december 2000 (Presidentdekret 328/2000). Vidare har man antagit sekundärlagstiftning (cirka 15 rättsakter) på detta område. Slutligen upprättades den 19 februari 2001 en förteckning över 6 500 berättigade kunder, vilket motsvarar cirka 34,2 % av marknaden. Kommissionen anser därför att Grekland har uppfyllt kraven i direktiv 96/92/EG. Kommissionen övervakar kontinuerligt situationen på den grekiska marknaden, och marknaderna i övriga medlemsstater, för att säkerställa fortsatt förenlighet med direktivets krav. Inga klagomål har inkommit när det gäller denna fråga.

3. och 4. För att verklig konkurrens skall kunna utvecklas i Grekland krävs två åtgärder. För det första måste företag från andra medlemsstater ha en reell förmåga att exportera till grekiska kunder. Vid utgången av 2001 kommer kommissionen att offentliggöra ett meddelande om el- och gasinfrastruktur. I detta meddelande kommer man att behandla bland annat frågan om vilka åtgärder som skall vidtas för att Grekland skall kunna återanslutas, fullt ut och så snart

som möjligt, till det synkront sammankopplade gemenskapsnätet. Vidare räknar man med att undervattenskabeln för elöverföring mellan Grekland och Italien skall kunna tas i bruk senast vid utgången av 2001. För det andra är oberoende och konkurrerande produktion inom Grekland en nödvändig förutsättning för effektiv konkurrens. För detta ändamål utfärdade energitillsynsmyndigheten den 1 juni 2001 sex licenser till sex konsortier av oberoende privata företag för uppförande av produktionsanläggningar med en sammanlagt kapacitet på cirka 2 000 megawatt (MW).

Försörjningstrygghet, energieffektivitet och diversifiering med olika alternativa bränslen och energikällor är en uttalad politisk strävan för både kommissionen och det grekiska utvecklingsministeriet. Till dessa mål bidrar dels införandet av naturgas och dess användning i elproduktionsanläggningar, dels uppförandet av vindkraftverk och främjande av andra förnybara energikällor (t.ex. via den nationella energisparmyndigheten, KAPE). DEH:s program från senare tid för uppförande av ny produktionskapacitet bygger på en mångfald av bränslen för elproduktion: naturgas, vattenkraft och traditionell brunkol.

5. När det gäller avskiljande av verksamheter som har med nätdrift att göra har Grekland antagit följande system: Det statliga elbolaget (DEH) delas upp i fyra nya enheter. En av dessa äger elöverföringsnätet och har ansvaret för dess underhåll, utveckling och utbyggnad samt för anläggning av nya förbindelser.

Dessutom har man inrättat en oberoende systemansvarig för överföringen (DESMHE) i form av ett aktiebolag. Detta aktiebolag har ansvaret för följande: nätförvaltning; daglig drift av nätet; fördelning i nätet; planering av nätutveckling.

Medan kommissionen hyser viss oro beträffande möjligheten att den systemansvarige för överföringen inte har direkt kontroll över de resurser som är nödvändiga för att utveckla nätet vilket skulle vara obligatoriskt enligt kommissionens nya förslag för fullbordandet av den inre elmarknaden utgör denna situation i sig själv dock inte en överträdelse av föreliggande direktiv. Kommissionen kommer dock att noga övervaka DEH för att försäkra sig om att dessa tjänster är tillgängliga för den systemansvarige för överföringen på grundval av principen om icke-diskriminering.