SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/645

(2004/C 78 E/0686)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3811/03

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(11 december 2003)

Ämne: Utbredning av ärftligt håravfall (androgen alopeci)

Enligt en undersökning från dermatologiska avdelningen vid Kalifornienuniversitetets medicinhögskola i San Francisco lider 15 procent av ungdomar under 17 år av håravfall. I denna grupp börjar flickorna uppvisa håravfall vid 14 års ålder i genomsnitt, pojkarna vid 16 års ålder. Dermatologiska avdelningen vid Bolognauniversitetet har genomfört en fyraårig kontrollundersökning av barn, mellan 6 och 10 år som uppvisar tecken på skallighet. Facktidskriften Journal of American Academy of Dermatology har publicerat resultaten av denna undersökning som genomfördes av dermatologen Antonella Tosti vid Bolognauniversitetet. Resultaten pekar på följande orsaker till denna typ av håravfall: förtidigt uppträdande av den hormonella process som kallas adrenarche och som normalt uppträder två till tre år före puberteten, kost med allt för högt glykemiskt index, vilket kan påskynda den prepubertala utvecklingen, användning av kosmetiska produkter som innehåller östrogener och placenta liksom livsmedel som innehåller östrogener.

Kommissionen ombes, mot bakgrund av de risker som barn med denna sjukdom kan utsättas för då tidig skallighet kan utgöra en varningssignal om andra funktionsrubbningar, besvara följande frågor:

— Är kommissionen medveten om denna diagnosbild?

— Anser inte kommissionen att det vore passande att uppmärksamma medlemsstaternas regeringar om det sätt på vilket denna sjukdom yttrar sig och om behovet att underkasta kosmetiska produkter och livsmedel som misstänks innehålla placenta och/eller östrogener en noggrannare kontroll?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 januari 2004)

Androgen alopeci (ärftligt håravfall) ger håravfall hos män och kvinnor och beskrivs som hormonellt orsakat håravfall hos genetiskt betingade individer. Epidemiologin för androgen alopeci är inte helt klar. Man känner sedan länge till att sjukdomen har ett starkt samband med genetiska förutsättningar, men man vet mycket lite om de icke-genetiska orsakerna. Ny forskning (1) om sjukdomens epidemiologi tyder på att det fortfarande enbart finns mycket små belägg för miljöfaktorers inflytande. Dr A. Tosti har redovisat 20 fall av oförklarlig, mycket tidig skallighet. De flesta av dessa patienter tillhörde genetiskt mottagliga familjer. Eftersom det finns endokrina faktorer bakom skallighet misstänks intag av föreningar innehållande östrogener vara en bidragande faktor. På grund av undersökningens begränsningar krävs dock ytterligare belägg.

Kommissionen har stött många projekt som klargör hur människokroppens olika organ påverkas av endokrinstörande ämnen, bland annat östrogener (2). Många av dessa projekt koncentreras på att ämnena intas via livsmedel. Kommissionen förväntar sig att resultaten, när de blir tillgängliga, kommer att påverka regleringen (bestämmelserna om) av kemiska ämnen. Undersökningar av effekterna av östrogener i kosmetika har framför allt genomförts inom Eurisked-projektet (3), som kommer att bidra till riskbedömningar och framtida bestämmelser för kosmetika. I en pågående förslagsinfordran — som avslutas i februari 2004 och som lanserades inom ramen för åtgärd 5 (livsmedelskvalitet och säkra livsmedel) i det sjätte ramprogrammet — efterfrågas förslag på forskning om tidig pubertet, som tycks ha stora likheter med fenomenet ärftligt håravfall. När ett eller flera projekt på detta område väl har valts ut och finansierats kan kommissionen — under förhandlingsfasen — försöka se till att forskningen också kommer att handla om detta fenomen.

Medlemsstaterna och kommissionen diskuterar inom ramen för folkhälsoprogrammet regelbundet prioriterade folkhälsoåtgärder i unionen. Detta problem har inte prioriterats under diskussionerna om arbetsprogrammen för 2003 och 2004.

Kosmetiska produkter regleras av rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 (4). Enligt en allmän princip i direktivet får endast kosmetika som inte skadar människors hälsa släppas ut på marknaden (artikel 2 i direktivet).

Direktivet innehåller särskilda bestämmelser, till exempel att vissa ämnen inte får ingå i en kosmetisk produkt. I bilaga II till direktivet förtecknas ”östrogener” som nr 260. Östrogener får därför inte användas i kosmetika. Placenta (moderkaka) nämns inte i förteckningen över ämnen som används i kosmetika (kommissionens beslut 96/335/EG av den 8 maj 1996 om sammanställning av en inventering och fastställande av en gemensam nomenklatur över de beståndsdelar som används i kosmetiska produkter) (5). Placenta är en råvara som används vid framställningen av följande kosmetiska ämnen: hydroliserat protein från mänsklig moderkaka, hydroliserat protein från moderkaka, enzymer från moderkaka, lipider från moderkaka och protein från moderkaka. Dessa ämnen utvinns från moderkaka hos däggdjur, men de får inte innehålla östrogener.

Enligt artikel 3 i direktivet skall medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att se till att endast de kosmetiska produkter som är förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och dess bilagor får släppas ut på marknaden.

Att använda tillväxthormoner på boskap har varit förbjudet i gemenskapen sedan 1988. Den nu gällande lagstiftningen är rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion (6), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/74/EG av den 22 september 2003 (7).

(1) Severi G m.fl. Br J Dermatol. 2003 dec, 149 (6): s. 1207-1213.

(2) http://europa.eu.int/comm/research/endocrine/index_en.html

(3) http://www.eurisked.org/index.htm

(4) EGT L 262, 27.9.1976.

(5) EGT L 132, 1.6.1996.

(6) EGT L 125, 23.5.1996.

(7) EUT L 262, 14.10.2003.