ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1241/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Färre privattransporter i städerna

Europeiska unionen verkar för att minska användningen av privata transportmedel i städerna. Kommissionens ledamot Margot Wallström och ministrar från olika EU-länder presenterade

nyligen i Madrid projektet En europeisk bilfri dag som skall äga rum den 22 september 2001 och i vilken kommissionen investerar en miljon euro. Man tror att kampanjen kommer att få större genomslagskraft i år, eftersom två nya länder, Nederländerna och Ungern, nu anslutit sig. Även länder som inte är medlemmar i unionen kommer att uppmanas att delta.

Initiativ som detta utgör en del av de insatser som måste göras inom EU för att bekämpa följderna av klimatförändringen, men de tycks på intet vis tillräckliga. Vilka andra slags initiativ planerar kommissionen att genomföra för att bromsa den miljöförstöring vi nu utsätts för på ett nästan ohjälpligt sätt? Vidtar kommissionen några andra åtgärder som främjar användning av allmänna transportmedel och andra mindre förorenande transporter?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(21 juni 2001)

Den överordnade principen för insatserna i det här sammanhanget är en integrering av miljön i politiken på olika områden för att nå en hållbar utveckling (artikel 6 i Amsterdamfördraget). På transportområdet stöds denna process av en gemensam expertgrupp för transport och miljö som leds gemensamt av de två generaldirektoraten för transport och miljö. Expertgruppen har gjort en analys och utfärdat rekommendationer för insatser i samband med rådets (transport) integreringsstrategi. Dess senaste rapport finns tillgänglig via Internet(1).

Beträffande insatser för en större övergång till kollektivtrafik och andra, mindre skadliga, transportsätt måste man skilja mellan transport i städer och transport mellan städer. Beträffande transporterna mellan städer bör järnvägspaketet som antogs nyligen(2) bidra till att kommissionens uttalade mål att ge ny livskraft åt järnvägen uppnås. Kommissionen har kommit långt i arbetet med en vitbok om den gemensamma transportpolitiken, där ytterligare insatser på detta område kommer att beskrivas. Beträffande stadstrafiken är kommissionens befogenheter utöver informationsaktiviteter i samband med den bilfria dagen begränsade genom subsidiaritetsprincipen. Bland kommissionens åtgärder kan nämnas informationsutbyte om bästa praxis för stadstransport(3) och finansiering av demonstrationsprojekt inom Civitas-initiativet (City-vitality-Sustainability)(4). Kommissionens idéer för stadstrafiken kommer att utvecklas ytterligare i ett kommande meddelande om alternativa bränslen, med ett förslag till direktiv om krav på att använda en viss andel biobränslen, och ett meddelande om ren transport i städerna som planeras till slutet av 2001.

(1) http://europa.eu.int/comm/environment/trans/.

(2) EGT L 75, 15.3.2001.

(3) http://www.eltis.org/.

(4) http://europa.eu.int/comm/energy_transport/en/cut_en/cut_civitas_en.html.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0398/01

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) till kommissionen

(15 februari 2001)

Ämne: EU-stöd för att bredda Panamakanalen

Efter det första året som Panamakanalen drivits av Panama självt, har det visat sig att om man inte gör de investeringar som krävs kommer kanalen att år 2010 ha nått en punkt där den inte kan ta fler båtar och kommer att få avsevärt minskad betydelse inom båtfraktsektorn.

Just nu håller man på att bredda kanalen genom ett projekt värt 1 000 miljoner dollar, som påbörjades 1996 och kommer att vara färdigt 2005. För att bemöta de framtida behoven, särskilt för att göra det möjligt för fartyg att passera, som tidigare varit för stora för att åka genom kanalen, krävs emellertid investeringar på minst 5 000 miljoner dollar, en enorm summa för landet Panama.

Anser kommissionen att den, för att främja världshandeln och EU:s inflytande i denna region som utgör en så strategisk enklav, bör lägga fram förslag till stöd till Panama för att genomföra det breddningsarbete som kanalen behöver, och som kommer att kosta omkring 5 000 miljoner amerikanska dollar?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(27 mars 2001)

Kommissionen delar parlamentsledamotens åsikt att Panamakanalens utveckling och säkerhet är av stort intresse för gemenskapen.

Det är skälet till att kommissionen tidigare finansierat en teknisk undersökning när det gäller utsikterna för kanalens utveckling och att den lämnat bidrag till Världskongressen för användare av denna sjöled.

Det ankommer emellertid inte på kommissionen att föreslå Panama som för övrigt inte begärt detta några metoder för finansieringen av de arbeten som rör kanalens utvidgning.

Kostnaderna för detta arbete så som de angivits i parlamentsledamotens fråga överstiger dessutom vida de möjligheter till ingripande som står till förfogande, inte bara från gemenskapens samarbetsprogram med detta land utan också från andra gemenskapsorgan som Europeiska investeringsbanken (EIB).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0834/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till rådet

(28 mars 2001)

Ämne: Den ekonomiska maffian i Europas länder

- Den ekonomiska maffians makt växer omåttligt i många europeiska länder, däribland i Italien, och den tjänar hundratusentals miljarder på olaglig hantering av mycket giftigt avfall. Detta avfall blir till sannskyldiga ekologiska bomber som skadar hälsan inte bara för dem som nu lever i dessa områden, utan även för kommande generationer, som ofrånkomligen kommer att drabbas av föroreningar i vatten, jord och luft.

- De senaste dagarna har olika exempel uppgivits även i italiensk statsteve, och ledamöter av kommunfullmäktige i Milano och kringliggande kommuner har oroväckande nog påtalat risken för förekomst av dioxin i tunnor som utan tillstånd har begravts på stort djup nära grundvatten i ett område där Milanos nya reningsverk enligt planerna skall byggas. Europa har med avseende på detta problem redan begärt att arbetena skall inledas.

- Det föreligger ett trängande behov av att uppföra reningsanläggningen.

- Den ekonomiska maffian förmår kringgå alla former av kontroll.

Kan rådet mot bakgrund av ovanstående ange:

1. om det har för avsikt att ingripa till stöd för staden Milano, så att saneringsarbeten kan genomföras med största möjliga garantier och reningsanläggningen uppföras omedelbart,

2. om det anser att man i samarbete med samtliga medlemsstater bör tillsätta en arbetsgrupp, vars uppgifter skall vara att identifiera och sanera olagliga avfallsupplag för giftigt avfall och vidta rättsliga åtgärder mot organisationer för ekonomisk brottslighet, såväl i de enskilda medlemsstaterna som i gemenskapen, med hjälp av Interpol samt hälso- och miljömyndigheter?

Svar

(16 juli 2001)

Rådet delar helt den ärade parlamentsledamotens oro när det gäller nödvändigheten att se till att giftigt avfall bortskaffas med beaktande av gällande bestämmelser för att undvika olyckshändelser av den typ som inträffade i Seveso.

Rådet påminner dock om att det ankommer på kommissionen att sköta beviljandet av stöd i detta sammanhang. Den ärade parlamentsledamoten uppmanas därför att vända sig till kommissionen när det gäller säkerheten och effektiviteten i det arbete som skall utföras.

Det ankommer dessutom på de nationella förvaltningar som är behöriga på området att vid behov skaffa sig juridisk och teknisk specialisthjälp på området.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1701/01

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(14 juni 2001)

Ämne: Skydd av ponnyhästarna på Skiros

På ön Skiros i norra Egeiska havet i Grekland finns det en särskild sorts liten häst som kallas ponny och denna art står nu inför hotet att bli utrotad.

Kan kommissionen redogöra för vilka sätt det finns för att skydda denna sällsynta hästras och för att ge stöd till försöken att bevara den (som t.ex. sker med careta careta-sköldpaddan).

Har de grekiska myndigheterna föreslagit att denna sällsynta hästras skall tas med på listan över skyddade arter?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Kommissionen meddelar parlamentsledamoten att denna ras av ponny från Skiros förekommer i förteckningen över hotade djurraser i åtgärden miljövänligt jordbruk i programdokumentet för landsbygdsutveckling för 20002006 för Grekland. Härigenom kommer bidrag att beviljas för bevarande av denna ras.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0310/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(13 februari 2001)

Ämne: Anläggning av små dammar och andra projekt för bevattning i Grekland

Kan kommissionen informera mig om i vilken utsträckning den anser att åtgärder för anläggning av små dammar och vattenreservoarer samt andra projekt för bevattning är stödberättigade på grundval av de nya strukturfondsförordningarna? Har den grekiska staten lagt fram förslag om detta? Om så är fallet, hur skall kommissionen gå vidare i denna fråga?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(4 april 2001)

De projekt som parlamentsledamoten nämner, små dammar, vattenreservoarer och andra projekt som är avsedda att samla in nederbörd till bevattning, dricksvatten eller vatten för blandad användning, är bidragsberättigande enligt strukturfonderna.

Bidragsberättigandet innebär likväl att ett projekt måste uppfylla kraven på objektiva och öppna urvalskriterier som fastställts i förväg av den myndighet som förvaltar det operativa programmet. Dessa kriterier skall så långt möjligt samordnas inom ramen för gemenskapsstödet och skall vara uppfyllda för varje samfinansierat program. Före utgången av perioden 20002008 (programperioden plus två år för att genomföra betalningarna) måste varje samfinansierat program dessutom visa att det har lämnat ett konkret bidrag till medlemsstatens utveckling om det vill fortsätta att vara stödberättigande.

De operativa programmen inom ramen för gemenskapsstödet till Grekland 20002006 är ännu inte godkända, så projekten är ännu inte officiellt kända. I detta sammahang erinrar kommissionen om att det ankommer på medlemsstaten att välja ut dessa projekt och att det enligt rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(1), inte skall lämnas in en enskild ansökan för varje projekt.

(1) EGT L 161, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1105/01

från Robert Goodwill (PPE-DE) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: Europeisk åklagare

Under senare tid har kommissionen i sina meddelanden, och Europaparlamentet i sina betänkanden, begärt att en europeisk åklagarmyndighet skall inrättas för att skydda gemenskapens finansiella intressen.

Om en sådan myndighet skulle inrättas, kan kommissionen tydligt ange att den aldrig kommer att försöka utvidga åklagarens befogenheter att gälla utöver skyddet av gemenskapens finansiella intressen?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(2 maj 2001)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens yttrande och meddelande från januari respektive september 2000(1) som handlar om skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen.

Kommissionen utarbetar för närvarande en grönbok som bland annat kommer att innehålla de praktiska arrangemangen för inrättandet av en europeisk åklagare med befogenhet att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Grönboken skall enligt planerna antas av kommissionen före årets slut.

(1) Yttrande av den 26 januari 2000 Institutionella refomer - en förutsättning för utvidgningen (KOM(2000) 34 slutlig) och meddelande av den 29 september 2000 Kompletterande bidrag från kommissionen till regeringskonferensen om institutionella frågor - Straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen: en europeisk åklagarmyndighet (KOM(2000) 608 slutlig).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1809/01

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Olympisk brottningsarena

Det förekommer kraftiga protester i Grekland mot beslutet att placera den olympiska brottningsarenan i idrottsanläggningen i kommunen Palio Faliron. Samordningskommittén för att rädda stranden mot Saroniska bukten uppger att de nya anläggningarna kommer att täcka runt 1,5 till 2 hektar. Det understryks även att eftersom brottningsarenan kommer att placeras där de redan befintliga idrottsanläggningarna ligger, så kommer detta att omöjliggöra idrott för runt 3 000 barn. Vidare tyder nu allt på att arenan, som till en början sades vara nedmonteringsbar, när allt kommer omkring kommer att bli permanent.

Mot bakgrund av dessa protester ber jag kommissionen informera mig om huruvida miljökonsekvensstudier har gjorts för denna anläggning?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(24 juli 2001)

Kommissionen känner inte till något om den projektering av den olympiska boxningsarenan i Palaio Faliro som frågeställaren nämner. För att kunna utreda frågan vill kommissionen be frågeställaren att lämna närmare uppgifter, bland annat i form av en beskrivning av projektet (som fått tillstånd eller som håller på att prövas) samt om dess eventuella skadeverkningar för miljön.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1913/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Gemensamma företag i tunisiska fiskevatten

Efter det sammanträde som ordnades i Madrid mellan Tunisiens ambassadör i Spanien och borgmästaren för den andalusiska kommunen Algeciras stod det klart att detta afrikanska land är öppet för olika former av företagssamarbete som gör det möjligt för spanska fiskare att fiska i Tunisiens vatten.

Den tunisiska regeringen erbjuder de spanska fartygsägarna och fiskarna olika förmåner för att grunda gemensamma företag. Av dessa kan nämnas skattefrihet under de första tio verksamhetsåren,

statliga subventioner för upp till 30 procent av grundinvesteringen och förmåner när det gäller bränslepriser och hamnavgifter samt möjligheten att saluföra 100 procent av fångsten utanför landet. Enligt förslaget skall 66 procent av kapitalet i de gemensamma företagen finansieras med spanska medel, medan den resterande delen skall vara tunisisk.

I vilken utsträckning är kommissionen beredd att ratificera ett avtal av denna typ och bidra till att det kan genomföras i syfte att finna ett alternativ till den svåra situation som de spanska fiskarna befinner sig i?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Kommissionen är mycket medveten om den svåra situationen för många fiskare inom gemenskapen.

Varken Tunisien eller någon av medlemsstaterna har på sista tiden (de senaste fem åren) vänt sig till kommissionen för att uttrycka intresse för ett eventuellt fiskeavtal mellan gemenskapen och Tunisien. Kommissionen skulle också vilja påminna ledamoten om att rådet den 5 februari 1979(1) antog en uppsättning kompletterande direktiv för kommissionen med förhoppning om att förhandla fram ett fiskeavtal med Tunisien.

Om intresse för ett eventuellt avtal läggs fram för kommissionen av någon berörd part skulle kommissionen kunna överväga att inleda förberedande kontakter med Tunisien som ett första steg mot formella förhandlingar. Kommissionen skulle även parallellt med detta föreslå rådet en uppdatering av 1979 års förhandlingsdirektiv så att det på ett bättre sätt återspeglar nuvarande förhållanden.

(1) nr: 4600/79, 2.2.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1398/01

från Luís Queiró (UEN) till rådet

(7 maj 2001)

Ämne: Situationen för den portugisiska gisslan i Cabinda

Sju portugiser sitter fortfarande fängslade i Cabinda i Angola: två sedan den 24 maj 2000 (sedan exakt elva månader) och de övriga fem sedan den 9 mars i år.

Enligt de uppgifter som det fanns att tillgå har situationen i Cabinda försämrats, till följd av ökade påtryckningar från den angolanska arméns sida.

Vi, liksom EU, anser att det mot bakgrund av vad som gjorts i liknande situationer är man absolut inte får gripa till vapen om man vill nå diplomatisk framgång.

Vi behöver inte gå långt. Det räcker med att vi kommer ihåg att EU för cirka ett år sedan vädjade till den filippinska regeringen för att den inte skulle använda vapen vid försöken att frita den gisslan som satt fängslade i landet. Att frigivningen lyckades är ett tecken på att vädjan var riktig.

Det finns på det historiska och politiska planet inget samband mellan situationen på Filippinerna och i Cabinda, men det finns gemensamma drag på det humanitära planet. Det är EU:s uppgift att göra sitt allt för att skydda gisslan, som består av europeiska medborgare, och att se till att den friges så snart som möjligt.

Min avsikt med frågan är följande: Det finns inga journalister i området, eftersom den angolanska regeringen utvisat alla journalister. De beväpnade styrkorna i Angola har gjort militära operationer i området som naturligtvis ägt rum så att det internationella samfundet inte känt till dem. Skulle det inte vara på sin plats att skicka ett europeiskt specialsändebud till Cabinda, framför allt Javier Solana, eftersom han är hög representant för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik? Avsikten med resan skulle vara att utvärdera den konkreta politiska och militära situationen i Cabinda och att i unionens namn göra alla nödvändiga försök för att få den portugisiska gisslan frigiven.

Ställer sig rådet positivt till denna tjänsteresa som skulle ske med samma engagemang som rådet visade i fallet med gisslan på Filippinerna? Kraven på en snabb reaktion blir allt mer tydliga, eftersom portugiserna redan länge suttit fängslade, situationen är allvarlig och det är fråga om en europeisk gisslan.

Svar

(27 september 2001)

Vid rådets möte (allmänna frågor) den 19 mars 2001 informerades rådet av Portugals utrikesminister Jaime Gama om kidnappningen av åtta portugisiska medborgare i den angolanska provinsen Cabinda. Ministrarna uttryckte sin oro över den portugisiska gisslans humanitära situation. De fördömde starkt kidnappningen och uppmanade de ansvariga att omedelbart släppa samtliga i gisslan. De erinrade om att EU fördömer sådant beteende och betonade vikten av strikt efterlevnad av principen om humanitär rätt.

Sedan dess har frågan inte tagits upp i rådet eller dess behöriga arbetsgrupper, och inte heller frågan om att skicka den höge representanten Javier Solana eller någon annan företrädare till regionen.

Den höge representanten har dock hållits informerad om de de marscher som gjorts i ärendet av Republiken Kongos president, Denis Sassou-Nguesso, och Gabons president, El Hadj Omar Bongo.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0538/01

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(16 februari 2001)

Ämne: Skolor med anslutning till Internet

Förfogar kommissionen över jämförande uppgifter för var och en av Europeiska unionens medlemsstater beträffande skolor med Internetanslutning? Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit fram till dags dato för att främja skolors anslutning till Internet och vilka åtgärder planerar den vidta för att främja denna sak i framtiden?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(8 maj 2001)

Internet-anslutning av skolor och tillhandahållandet av data- och multimedieutrustning till dem ligger inom medlemsstaternas befogenheter. Medlemsstaterna har emellertid, på kommissionens initiativ, anslutit sig till de mycket ambitiösa målen på detta område inom ramen för handlingsplanen eEurope. Den handlar bland annat om att ge alla skolor tillgång till Internet och till multimedieresurser före slutet av 2001, och att ge alla elever i klassrummet tillgång till Internet och till multimedieresurser före slutet av 2002.

För att följa hur man framskrider mot dessa mål förfogar kommissionen över jämförbara uppgifter om skolornas uppkoppling till Internet i varje EU-medlemsstat. Kommissionen får dessa uppgifter av kontaktpersonerna för arbetsgruppen för eLearning, vilka utses av utbildningsministrarna i medlemsstaterna. Uppgifterna återfinns i rapporten Att förverkliga Europeiska unionens möjligheter: befästa och utvidga Lissabonstrategin som kommissionen översänder direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat(1).

Det bör dock betonas att dessa uppgifter endast anger om det finns Internet-anslutning. De säger inget om kvalitet eller nivå på tillgängliga tjänster, eller hur anslutningen används i undervisningen. För att man ska kunna fatta bättre beslut om införandet av informations- och kommunikationsteknik i skolan måste man ha bättre uppgifter. Generaldirektoratet för utbildning och kultur samarbetar med generaldirektoratet för informationssamhället och med Eurostat för att fastställa bättre kvantitativa och kvalitativa indikatorer i detta syfte.

Detta samarbete gäller särskilt en jämförande utvärdering av hur långt medlemsstaterna har kommit när det gäller att uppnå målen i handlingsplanen eEurope. Rådet har godkänt ett antal indikatorer, bland annat inom utbildning, som nu följs upp av kommissionen.

Vad gäller användning av IKT i skolorna har man genomfört en Eurobarometer-undersökning. Resultaten pekar på snabba framsteg och de kommer snart att vara tillgängliga på Europa-servern.

Genom programmet Teknik i informationssamhället främjas forskningsverksamhet som kompletterar ämnet. Till exempel förväntar man sig att handlingslinjen eLärande för europeiska ungdomar på väg in i datatidsåldern under 2001 kommer att samla en kritisk massa viktiga aktörer från olika sektorer i Europa som forskar kring och utvecklar nya system och tjänster baserade på

informations- och kommunikationsteknik, samt genomför en storskalig validering av dessa på europeisk nivå. Syftet är att förbättra e-lärande inom skolor och högre utbildning i datatidsåldern.

(1) KOM(2001) 79 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1221/01

från Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: EU-stöd till Colombia

Kan kommissionen bekräfta att Europeiska unionen ger Colombia ett hjälppaket värt 105 miljoner euro?

Hur stor är Storbritanniens andel av paketet?

Kommer det europeiska biståndet att behandlas skilt från övriga biståndspaket, t.ex. USA:s Plan Colombia?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 juni 2001)

Unionen har uttryckt sitt fulla politiska stöd för den fredsprocess som pågår under president Pastranas beskydd. Som en följd av detta har unionen fått en större roll i stödjandet av fredsprocessen och beslutat komplettera sina insatser med ett betydande stödbelopp.

- Gemenskapens finansiella stödpaket uppgår, som meddelades den 30 april 2001 vid det nyligen avhållna tredje mötet i stödgruppen för Colombias fredsprocess, till mer än 330 miljoner euro. Flera medlemsländer har redan aviserat generösa bidrag till det här totala åtgärdspaketet. Kommissionen känner inte till hur mycket Förenade kungariket bidrar med.

Kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser bekräftade vid mötet den 30 april gemenskapens bidrag på 140 miljoner euro (105 miljoner euro i programplanerat bistånd och 35 miljoner euro i icke-programplanerat bistånd) och meddelade att gemenskapen i år kommer att göra åtaganden omfattande 43 miljoner euro.

Gemenskapens biståndsstrategi innehåller fyra grundläggande drag som syftar till att:

- inrätta fredslaboratorier (i år i Magdalena Medio-området i syfte att stödja genomförandet av fredsavtal, i synnerhet genom stöd till lokala institutioner, civila aktörer som arbetar för fred, ekonomiska och sociala utvecklingsprojekt),

- angripa strukturella svagheter (rättvise-, jordreforms- och miljöfrågor),

- bekämpa våld och kränkning av mänskliga rättigheter,

- lindra de sociala konsekvenserna av striderna (fördrivna personer, barn inblandade i strid, alternativ utveckling i områden där manuell bekämpning av narkotikaodling äger rum).

När det gäller frågan om unionens paket skall separeras från Colombiaplanen vill kommissionen upprepa sitt ställningstagande: president Pastrana och hans regering är väl medvetna om unionens reservationer beträffande vissa aspekter av Colombiaplanen. Kommissionen har inte för avsikt att delta i några initiativ med militära dimensioner.