SKRIFTLIG FRÅGA P-3608/00

från Georg Jarzembowski (PPE-DE) till kommissionen

(15 november 2000)

Ämne: Stödprogrammet MEDIA II biografverksamhet

En biograf i Hamburg, som uppfyller kraven för att få stöd enligt MEDIA II-programmet (som löper ut i år), försökte förgäves få ekonomiskt stöd enligt kriterierna. Försöket misslyckades på grund av att biografen inte ingick i något europeiskt bionätverk. Försöket att bli medlem i ett sådant nätverk misslyckades också eftersom det rådde totalt stopp för nya medlemmar.

Kommissionen ombes mot bakgrund av ovanstående besvara följande frågor:

1. MEDIA II-programmet ger bara stöd till biografer som ingår i ett bionätverk. Vilka villkor måste en biograf uppfylla för att kunna bli medlem i ett nätverk?

2. Hur säkerställer kommissionen att stödberättigade biografer utan diskriminering kan bli medlem i ett nätverk?

3. Om kommissionen inte kan säkerställa medlemskap utan diskriminering, ger då kommissionen vid urval av nätverk företräde åt dem som garanterar medlemskap och anslagsfördelning utan diskriminering?

4. Hur kan kommissionen säkerställa att en stödberättigad biograf erhåller stöd när den nekas medlemskap i ett nätverk?

5. Innebär det nya programmet MEDIA Plus att biografer som hittills inte fått stöd från och med 2001 ges möjlighet att ansöka om stöd? Är det enbart möjligt att söka via ett nätverk, eller finns det också möjlighet till direkt stöd?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(9 januari 2001)

För att främja visning av europeiska filmer i biograferna i Europa samt främja informationsutbyte och samarbete mellan biografer som visar sådana filmer stödjer kommissionen inom ramen för Media II-programmet nätverk av biografer som erbjuder en avsevärd andel europeiska filmer, särskilt filmer från andra länder än det egna.

Varje år offentliggör kommissionen en inbjudan att lämna förslag som vänder sig till dessa nätverk. Riktlinjerna i inbjudan fastställs tillsammans med Mediaprogrammets styrkommitté. Kommissionen föreslår också varje år för Mediakommittén vilka nätverk som bör få bidrag.

1. Eftersom målet är både att ge bidrag till de biografer som visar en stor andel europeiska filmer och att uppmuntra dem att bilda nätverk, stödjer kommissionen biografnätverk som uppfyller kriterierna i inbjudan att lämna förslag, med ledning av riktlinjerna för dessa nätverk. Varje år väljer de biografnätverk som får bidrag nya biografer som kan ansluta sig till nätverket, beroende på de bidrag från kommissionen som fastställts tillsammans med Mediakommittén. Nätverken utesluter också varje år de medlemmar som inte (längre) uppfyller skyldigheterna enligt riktlinjerna, vilket alltså möjliggör för nya biografer att ansluta sig till nätverken.

2. Inom ramen för kommissionens årliga inbjudan att lämna förslag lämnar biografnätverken en förteckning över de biografer som ingår i dem, samt en förteckning över biografer som man föreslår ska uteslutas och en förteckning över nya biografer som bör ingå i nätverken. Kommissionen kontrollerar om kriterierna för anslutning till nätverken är objektiva och hur de tillämpas. Anslutningen av nya biografer till nätverken beror bland annat på kommissionens budget för bidrag till biografer. Kommissionens begränsade budget innebär, som för varje inbjudan att lämna förslag, att man måste göra ett urval och följaktligen begränsa antalet nya biografer som ansluts till nätverken som får bidrag. Mellan 1996 och 2000 ökade bidraget till biografnätverken från 3 500 000 euro till 4 900 000 euro, och antalet biografer som fick bidrag genom nätverken ökade från 189 år 1996 (vilket utgjorde 466 visningssalar) till 424 år 2000 (vilket utgjorde 1041 salar). Biografernas anslutning till nätverken beror även på kommissionens och Mediakommitténs prioriteringar i riktlinjerna i inbjudan att lämna förslag. Med hänsyn till detta, och för att efterleva bestämmelserna i rådets beslut om Media II-programmet enligt vilka kommissionen skall tillse att branschfolkets deltagande i programmet blir geografiskt balanserat och återspeglar den europeiska kulturens mångfald, ska man vid anslutningen av nya biografer prioritera städer och regioner som ännu inte ingår i nätverk. Med tanke på detta, eftersom tre biografer (åtta salar) i Hamburg redan får stöd från befintliga nätverk, har man prioriterat tyska sökande från nya städer eller städer som ännu inte är starkt representerade i nätverken (exempelvis Leipzig, Ludwigsburg eller Essen).

På denna punkt vill kommissionen nämna för parlamentsledamoten att det inte finns något obegränsat moratorium för anslutning av nya biografer. Efter en tid med avsevärd ökning av nätverk som får bidrag har kommissionen för år 2000 beslutat att med hänsyn till de begränsade budgetmedlen avbryta utvidgningen av nätverken (med undantag för nya biografer som ersätter biografer som utesluts ur nätverken om de inte uppfyller skyldigheterna).

3. I ljuset av de villkor som beskrivs ovan proriterar kommissionen, vid urvalet av nätverk, de nätverk som ger nya biografer möjlighet att ansluta sig via ett objektivt system för bedömning av nya sökande.

4. Med hänsyn till budgetbegränsningar kan inte kommissionen garantera att alla sökande som uppfyller minimivillkoren i riktlinjerna faktiskt får bidrag. Kommissionen ser till att urvalsförfarandet som de nätverk som får bidrag fastställer är tydligt och objektivt, och genomförs i enlighet med de riktlinjer som dessa nätverk godkänt.

5. Bidrag till biografer som visar europeiska filmer ingår i handlingslinjerna i Media Plusprogrammet, vilket även gäller bidrag till biografnätverk. Formerna för denna verksamhet (direkt stöd eller stöd via nätverk) kommer att fastställas i överenskommelse med kommittén för Media Plus, eftersom denna kommitté ska yttra sig i frågan i egenskap av styrkommitté.