SKRIFTLIG FRÅGA E-3965/00

från Vincenzo Lavarra (PSE), Pasqualina Napoletano (PSE), Guido Sacconi (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) och Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(20 december 2000)

Ämne: Arbetstagares hälsa och säkerhet i industrianläggningar där farliga kemiska ämnen produceras

Med hänsyn till att: EU prioriterar politik som avser miljöskydd, försvar av medborgarnas hälsa och arbetstagares säkerhet på arbetsplatsen,

att det i Italien fortsätter att inträffa nödsituationer och att man kunnat konstatera fall av skador och svåra sjukdomar till följd av bristande säkerhet vid produktionen av vissa ämnen i kemiska och petrokemiska företag (Venedig, Taranto, Val Basento),

att domstolen i Brindisi, vilken utfärdat 68 meddelanden om att förundersökning inletts, påbörjat en undersökning av ansvarsförhållandena inom den i staden etablerade petrokemiska anläggningen då misstanke föreligger om massmord, uppsåtlig miljökatastrof och brist på lämplig utrustning för att skydda de anställdas hälsa vid produktion av vinylklorid och polyvinylklorid,

ombeds kommissionen besvara följande frågor:

1. Har det gjorts någon kartläggning av områden som till följd av tidigare och nuvarande industriell produktion av farliga ämnen äventyrar arbetstagares och kringboendes hälsa?

2. Vilka initiativ har EU tagit eller avser EU att ta för att förebygga, följa, kontrollera och sanera dessa områden?

3. Hur avser kommissionen att i sin sociala agenda följa upp kapitlet avseende säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och, i synnerhet, hur avser den att väsentligt förstärka detta område, såsom Europaparlamentet har angivit i Van Lancker-betänkandet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 maj 2001)

Kommissionen är enig med parlamentsledamoten om att förebyggande politik spelar en roll i skyddet av arbetstagarnas och medborgarnas hälsa och säkerhet.

Det finns omfattande gemenskapslagstiftning på detta område. När det gäller skydd för arbetstagare på industrianläggningar finns följande relevanta bestämmelser i gemenskapens lagstiftning om arbetsmiljö: Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet(1), rådets direktiv 89/654/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen (första särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)(2), rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet(8) (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) rådets direktiv 89/656/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av personlig skyddsutrustning på arbetsplatsen(9) (tredje särdirektivet enligt artikel 16.1. i direktiv 89/391/EEG) rådets direktiv 90/394/EEG av den 28 juni 1990 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391)(3); och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)(4). I dessa direktiv fastställs minimikrav som skall tillämpas på arbetsplatsen för att se till att alla nödvändiga åtgärder har vidtagits för att förebygga eller rätt kontrollera arbetstagarnas exponering.

I artikel 6.1 i direktiv 89/391/EEG föreskrivs följande: Inom ramen för sina skyldigheter skall arbetsgivaren vidta tillräckliga åtgärder till skydd för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, inbegripet förebyggande av risker i arbetet och tillhandahållande av information och utbildning samt iordningsställande av erforderlig organisation och nödvändiga resurser. Arbetsgivaren skall vara uppmärksammad på behovet att anpassa dessa åtgärder med hänsyn till ändrade omständigheter och sträva efter att förbättra de rådande förhållandena.

I alla händelser bör det betonas att det åligger medlemsstaterna att se till att de bestämmelser som genomför gemenskapens arbetsmiljöbestämmelser efterlevs.

Inom ramen för det andra Seveso-direktivet (rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår)(5), håller en Europakarta på att utarbetas som skall visa alla industrianläggningar som faller under direktivet, t.ex. alla anläggningar där farliga kemikalier förekommer i vissa kvantiteter.

För dessa anläggningar krävs i det andra Seveso-direktivet särskilda säkerhetsåtgärder som skall vidtas av verksamhetsutövaren (anmälan, utarbeta ett dokument innehållande företagets säkerhetspolicy för att förebygga allvarliga olyckshändelser och säkerhetsrapporter, utarbeta och regelbundet testa interna och externa planer för räddningsinsatser, markanvändning coh inspektioner).

Enligt sitt meddelande om ett förslag till rådets beslut om antagande av ett program med icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra hälsan och säkerheten i arbetet (19962000)(6), avser kommissionen att anta ett meddelande om en gemenskapsstrategi i denna fråga senast 2002, vilket anges i meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en ny socialpolitisk dagordning(7). Den fråga som parlamentsledamoten har tagit upp kommer att beaktas för att förbättra arbetsmiljön för de arbetstagare som är exponerade för farliga kemiska ämnen.

(1) EGT L 183, 29.6.1989.

(2) EGT L 393, 30.12.1989.

(3) EGT L 196, 26.7.1990.

(4) EGT L 131, 5.5.1998.

(5) EGT L 10, 14.1.1997.

(6) KOM(1995) 282 slutlig.

(7) KOM(2000) 379 slutlig.

(8) EGT L 393, 30.12.1989.

(9) EGT L 393, 30.12.1989.