ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3645/97 från Clive Needle (PSE) till kommissionen (13 november 1997)

Ämne: Ökande antal tuberkulosfall

Världshälsoorganisationen har just offentliggjort en oroväckande och unik rapport om det ökande antalet tuberkulosfall. I rapporten utpekas särskilt ett antal utvecklingsländer samt Lettland, Estland och Ryssland som platser där tuberkulosen är antibiotikaresistent och ¨behandlingsanarki¨ råder.

Detta har naturligtvis konsekvenser för olika delar av EU:s politik och verksamhet på folkhälsoområdet enligt artikel 129 i fördraget.

Kommer kommissionen därför snarast att fastställa hur den skall ta itu med tuberkulosproblemet i synnerhet vad gäller forskning och utveckling av nya läkemedel och behandlingar mot tuberkulos?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (13 januari 1998)

Tuberkulosforskningen hör till prioriteringarna i forskningsprogrammet för biomedicin och hälsa.

Under Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ((EGT L 117, 8.5.1990. )) har sex europeiska forskningsnät upprättats. Dessa berör bland annat forskning om resistens mot läkemedel, utveckling av nya vaccin och molekylär epidemiologi. Inom det sistnämnda området deltar bland annat parter från utvecklingsländer och från Östeuropa.

Kampen mot de infektionssjukdomar som på nytt breder ut sig, t.ex. tuberkulos, nämns uttryckligen som en av målsättningarna för Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ((KOM(97) 142 slutlig. )) i kommissionens förslag. Den omfattas i synnerhet av åtgärden ¨Forska om bioresurser och ekologiska system¨, i nyckelåtgärden ¨Bekämpning av virus- och infektionssjukdomar¨.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3563/97 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (13 november 1997)

Ämne: Kommissionens meddelande om skattesamordning (KOM(97)0495)

Vid Ekofin-rådets möte den 13 oktober 1997 diskuterades detta meddelande från kommissionen för första gången. I dokumentet föreslås ett åtgärdspaket för att angripa ¨skadlig skattekonkurrens¨. Rådet uppmanade kommissionen att senast den 12 november lägga fram ett nytt meddelande som skulle ta i beaktande resultaten från detta möte och från Skattepolitiska gruppens möte den 20 oktober. Ministrarna betonade enhälligt sin avsikt att komma fram till en politisk överenskommelse i denna fråga vid Ekofin-rådets möte den 1 december.

Beträffande beskattning av kapitalinkomster konstateras i punkt 19.III i meddelandet att varje medlemsstat antingen bör ¨tillämpa en minimikällskatt eller ge information om inkomst av sparande till de andra medlemsstaterna¨. I punkt 19.IV konstateras därefter att gemenskapen även bör ¨arbeta för att tillämpningen av den överenskomna lösningen sprids utanför dess gränser¨.

1. Genom vilka mekanismer och internationella organisationer tänker kommissionen arbeta för den överenskomna lösningen?

2. Vilka medel kommer att användas inom dessa organisationer och mekanismer?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 och E-3567/97 ingivna av Mario Monti för kommissionen (3 februari 1998)

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på sitt nya meddelande av den 5 november 1997 ((KOM(97) 564 slutlig. )) och på slutsatserna från Ekofin-rådets möte den 1 december 1997 om skattepolitik.

I dessa slutsatser godkände rådet en text om beskattning av inkomst av sparande som innehöll fyra punkter, vilka skulle kunna utgöra grunden för ett nytt förslag till ett direktiv.

Som kommissionen angav redan i det meddelande som nämns ovan, är det kommissionens avsikt att mycket snabbt lägga fram ett sådant förslag, i princip i april 1998.

Kommissionen anser att det ännu är för tidigt att kommentera den känsliga och svåra fråga som parlamentsledamoten tar upp.

Kommissionen har ännu inte avslutat sina överväganden och dess ståndpunkt kommer att framgå klart av direktivförslaget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3268/97 från María Estevan Bolea (PPE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Begagnade däck

Kan kommissionen tala om hur många begagnade däck som bränns i EU och i varje enskild medlemsstat?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (3 december 1997)

Enligt en undersökning om avfallsstatistik som utförts för kommissionens räkning brändes följande mängd begagnade däck inom gemenskapen under 1995.

>TABLE>

I dessa siffror görs ingen åtskillnad mellan däck som bränts med energiåtervinning och sådana som bränts utan energiåtervinning.

I Förenade kungariket brändes 102 000 ton begagnade däck med energiåtervinning under 1996 ((United Kingdom Industry/Government Scrap Tyre Working Group, andra årsrapporten. )). Kommissionen har inte tillgång till några officiella siffror för Spanien, Irland, Luxemburg och Finland.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3574/97 från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen (4 november 1997)

Ämne: Beskattning av pensionsfonder

Anser kommissionen det vara förenligt med gemenskapens principer att en medlemsstat har olika regler för beskattning av bidrag till pensionsfonder liksom avkastning av dessa fonder beroende på var fonden har sitt säte eller var kontraktet har skrivits under, trots att det handlar om andra medlemsstater? Är den spanska lagen från 1995 om privata pensionsförsäkringar förenlig med gemenskapsrätten?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (6 januari 1998)

Kommissionen anser att det generellt sett inte är förenligt med gemenskapslagstiftningen att det i en medlemsstats skattelagstiftning föreskrivs diskriminering ur skattesynpunkt för inbetalningar till pensionsfonder och intäkter från dessa utifrån fondens hemland eller var kontraktet undertecknades. Det kan emellertid finnas en objektiv motivering för en sådan diskriminerande behandling, vilket har påvisats av EG-domstolen i dess dom i Bachmann-målet av den 28 januari 1992 (mål 204/90). Domstolen har i senare domar vidareutvecklat Bachmann-doktrinen (Wiclockx, den 11 augusti 1995, mål 080/94 och Svensson, den 14 november 1995, mål 484/93). Ett annat mål behandlas fortfarande (Jessica Safir, mål 118/96). Frågor om huruvida de enskilda medlemsstaternas skatteregler om pensionsfonder är förenliga med gemenskapslagstiftningen måste behandlas mot bakgrund av dessa domar.

Kommissionen har beträffande det spanska systemet för beskattning av livförsäkringar undersökt om lagen medför diskriminering ur skattesynpunkt utifrån i vilket land försäkringsbolaget ligger. De spanska myndigheterna har påpekat att det i artikel 78.1 i lag 30/95 av den 8 november 1995 om reglering och övervakning av privata försäkringar föreskrivs att försäkringsbolag etablerade i andra medlemsstater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet än Spanien som har fått tillstånd att verka i sin ursprungsstat kan verka i Spanien enligt etableringsrätten eller friheten att tillhandahålla tjänster. De har också uppgett att livförsäkringspremier som betalats av personer bosatta i Spanien till försäkringsbolag som inte är etablerade i Spanien men som har tillstånd att verka där genom friheten att tillhandahålla tjänster kan dras av från inkomstskatten enligt samma villkor som premier som betalats in till försäkringsbolag som är etablerade i Spanien. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att diskriminering ur skattesynpunkt inte förekommer i detta ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3691/97 från Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997)

Ämne: Galna kosjukan

Galna kosjukan (BSE) har, såsom kommissionen vet, varit ett känsligt och upprörande tema i medlemsstaterna. Parlamentet krävde för sin del en utredning av kommissionen om BSE-fallet och dess förlopp och parlamentsledamot Böge har för det tillfälliga underutskottet utarbetat en rapport som inom kort skall behandlas i parlamentet. Efter att den största uppståndelsen har lagt sig har ett nytt fall av BSE uppdagats i Belgien. Sjukdomens spridning, transporterna av kött och försäljning av kött såsom härstammande från ett annat land har fått människorna att misstro principerna för fri konkurrens. Vad ämnar kommissionen göra för att spridningen av BSE skall stoppas?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (9 januari 1998)

Det nya fall av bovin spongiform encefalopati (BSE) som upptäckts i Belgien visar att det är nödvändigt att fortsätta med och vid behov öka beredskapen mot epizootin i alla kretsar som berörs av dem, främst kommissionen.

De åtgärder mot BSE som kommissionen redan vidtagit kommer därför att fortsätta, eventuellt i anpassad form och om nödvändigt förstärkta. Dessa åtgärder omfattar främst kött- och benmjöl som djurfoder samt veterinära inspektioner och kontroller. Dessutom arbetar kommissionen med ett förslag om övervakning av transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE).

Andra åtgärder har vidtagits eller håller på att vidtas. De rör i synnerhet forskning om transmissibla spongiforma encefalopatier * här kommer satsningarna på samordning mellan medlemsstaterna och de ekonomiska bidragen att fortsätta eller ökas *, särskilda riskmaterial och mjöl avsett som djurfoder * här ämnar kommissionen snart lägga fram nya förslag *, kontroller och inspektioner längs hela produktionskedjan för nötkött * här har redan resurserna i form av pengar och personal förstärkts under 1997 och de kommer att förstärkas ännu mer under 1998 * samt spårbarhet för nötkreatur från och med den 1 januari 1998.

Parlamentsledamoten kan således konstatera att kommissionen ingalunda ämnar minska sina satsningar på området, utan tvärtom öka dem, i syfte att inte bara hindra BSE från att spridas utan också utrota epizootin så fort som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3353/97 från Caroline Jackson (PPE) till kommissionen (15 oktober 1997)

Ämne: Amsterdamfördraget: Förklaring om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet

1. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att lägga fast riktlinjer angående gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, vilket man uppmanades om av Europeiska rådet vid dess sammanträde i Amsterdam?

2. Vilka härför lämpliga organisatoriska åtgärder avser kommissionen att vidta för att säkerställa att dessa riktlinjer tillämpas?

3. Kommer dess prioriterade åtgärder att innefatta en omprövning av personalutbildningen, en konkret fördelning av ansvar till personalen inom varje avdelning om att granska lagstiftning med avseende på språklig klarhet och en granskning av verksamheten inom kommissionens rättstjänst?

4. När förväntar sig kommissionen ha genomfört sina initiativ angående gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, och kommer den att lägga fram en rapport om resultaten inför rådet och Europaparlamentet?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (5 november 1997)

1. Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på förklaring nr 39 om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, som fogats till Amsterdamfördraget, där det sägs att parlamentet, rådet och kommissionen ¨i samförstånd bör lägga fast riktlinjer för att förbättra gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet¨.

2. och 4. Svaren på dessa frågor följer av dokumentet som nämnts ovan. Kommissionen önskar påpeka att den redan nu tar ett stort antal initiativ för att förbättra lagstiftningens kvalitet i vid mening. Dessa initiativ återfinns i årsrapporten Bättre lagstiftning ((CSE(96) 6007. )), av vilken 1997 års utgåva kommer ut inom de närmaste veckorna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3915/97 från Ria Oomen-Ruijten (PPE) till kommissionen (11 december 1997)

Ämne: Organiska psykosyndrom

Fortfarande används skadliga lösningsmedel, särskilt i målarfirmor, mattbranschen, bilverkstäder och den grafiska branschen. Att använda dessa lösningsmedel kan förorsaka organiska psykosyndrom, en sjukdom som kan medföra minnesförlust och kronisk trötthet.

1. I vilken utsträckning är kommissionen underrättad om problemet med organiska psykosyndrom?

2. Anser kommissionen att användningen av skadliga lösningsmedel bör upphöra och att företag som fortfarande använder dessa medel bör åläggas att använda oskadliga medel i stället för de skadliga lösningsmedlen?

3. Delar kommissionen uppfattningen att det behövs ett europeiskt tillvägagångssätt när det gäller detta problem, såväl ur miljö- som ur hälsoperspektiv?

4. Vad avser kommissionen att göra, och vilka möjligheter finns för att på europeisk nivå motverka uppkomsten av organiska psykosyndrom?

5. Är kommissionen beredd att undersöka de organiska psykosyndromens uppkomst och följdverkningar samt att hjälpa offren för denna sjukdom?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (30 januari 1998)

1. Kommissionen känner till att termen ¨organiska psykosyndrom¨ (OPS) används i vissa medlemsstater. OPS nämns inte i den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar som har bifogats till kommissionens rekommendation 90/326/EEG om antagande av ovannämnda europeiska förteckning ((EGT L 160, 26.6.1990. )). I bilaga I till denna rekommendation ingår sjukdomar som orsakas av flera olika lösningsmedel, som till exempel bensenhomologer.

2. Kommissionen anser att varje ämne i princip borde behandlas för sig. Ett fattat beslut skall tillämpas oberoende av om det är ett beslut om ersättande eller om kontrollerad användning med lämplig information om hälsa och säkerhet.

I det nya förslaget till rådsdirektiv om kemiska agenser ((EGT C 375, 10.12.1997. )), som för närvarande är föremål för en andra behandling vid Europaparlamentet, krävs att man med hjälp av utbyte skall undvika användandet av en farlig kemisk agens genom att ersätta den i de fall det är tekniskt möjligt med en kemisk agens eller en process som är mindre riskfylld för arbetstagarens hälsa och säkerhet.

Parlamentsledamoten uppmärksammas dessutom på den omfattande lagstiftning som finns om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen som saluförs på marknaden, genom vilken användarna får information om hälsa och säkerhet.

3. Detta tillvägagångssätt är redan kommissionens policy för alla kemikalier som saluförs på marknaden.

4. och 5. Kommissionen följer upp den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar. Under 1998 planerar kommissionen att granska de uppgifter som härrör från vetenskapliga och tekniska framsteg och som grundar sig på epidemiologiska analyser. Nya arbetssjukdomar skulle kunna övervägas som en del av denna granskning.

När det gäller att hjälpa de drabbade, förblir detta medlemsstatens uppgift.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3340/97 från Bernie Malone (PSE) till kommissionen (22 oktober 1997)

Ämne: Trafikolyckor i Irland

1. Kan kommissionen ange hur många personer som skadades och dödades i trafikolyckor i Irland det senaste år för vilket det finns statistik och hur denna statistik ser ut, omvandlad till olyckor per miljoner registrerade bilar a) i Irland b) i jämförelse med EU som helhet?

2. Vilken är den uppskattade ekonomiska kostnaden för trafikolyckor i Irland?

3. Vilka förändringar rekommenderar kommissionen för att minska antalet dödsfall och skador i trafikolyckor?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (17 december 1997)

404 personer dödades och 10 231 skadades i trafikolyckor i Irland under 1994. Om man ser till antalet dödade per miljon invånare under perioden 1991*1994 är Irlands situation sämre än genomsnittet i Europa och sämre än situationen i fem andra medlemsstater. Det är naturligtvis svårt att göra exakta jämförelser mellan medlemsstater eftersom det finns ett antal faktorer, t.ex. infrastrukturens kvalitet, som inte är jämförbara. Siffrorna ovan ger dock en klar föreställning om den relativa andelen dödsfall och skador.

Enligt kommissionens beräkningar är den direkta kostnaden för trafikolyckor (inbegripet kostnader för polis- och utryckningstjänster, fordonsreparationer och förlorad inkomst) 45 000 miljoner ecu per år för hela gemenskapen. Om denna summa divideras med det sammanlagda antalet dödsolyckor (45 000 per år) får man genomsnittskostnaden 1 miljon ecu per dödsfall och relaterade skador. För Irland skulle detta betyda att kostnaden för dödsolyckor i trafiken uppgår till ungefär 400 miljoner ecu per år.

Kommissionen har antagit ett meddelande * ¨Ökad vägtrafiksäkerhet inom EU * Programmet för åren 1997*2001¨ ((KOM(97) 131 slutlig. )) * där man i detalj presenterar kommissionens planer för att bygga vidare på framgångarna från det första åtgärdsprogrammet som pågick 1993*1996. Kommissionens åtgärder kommer att koncentreras på tre områden: insamling och spridning av information så att man kan få en bild av och övervaka situationen och därigenom främja riktade förbättringar; initiativ och stöd till åtgärder för att undvika olyckor, med tonvikten på den mänskliga faktorn och människans samspel med sådana miljöfaktorer som vägars och korsningars utformning, trafiksignaler m.m.; initiativ till och stöd till åtgärder för att minska konsekvenserna av olyckor * t.ex. genom ytterligare förbättringar när det gäller fordonsdesign och krocksäkerhet. Dessutom verkar kommissionen för ändrade beteendemönster som, förutom att de är kostnadsfria, skulle rädda ett stort antal liv och göra skador mindre allvarliga. Om exempelvis bilbältesanvändningen i fram- och baksäte låg på samma nivå i Irland som i de länder där den är vanligast, skulle enligt tillförlitliga uppskattningar 61 liv räddas varje år.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3820/97 från Viviane Reding (PPE) till kommissionen (28 november 1997)

Ämne: Jordbrukspriser och valutakursväxlingar efter eurons införande

Hur kommer införandet av euron i vissa medlemsstater att inverka på de åtgärder som avser kompensation för förluster som orsakats av valutakursväxlingar i samband med handel med jordbruksprodukter inom EU?

Sådana valutakursväxlingar kommer naturligtvis inte längre att förekomma inom det område där euron tillämpas. Problemet uppstår i samband med handel mellan euro-området och de länder som ännu inte infört euron. Kommer man i samband med export av jordbruksprodukter från euro-området till länder som ännu inte infört euron att fortsätta åtnjuta sådan kompensation vid valutaväxlingar utanför euro-området?

Vad anser kommissionen om denna aspekt vad gäller den inverkan införandet av euron kan få på den gemensamma jordbrukspolitiken?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (9 januari 1998)

Förberedelserna är långt gångna för inledandet av tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) den 1 januari 1999. I mars 1998 kommer kommissionen och Europeiska monetära institutet (EMI) att i enlighet med artikel 109j i EG-fördraget rapportera (konvergensrapporterna) till rådet om medlemsstaternas framsteg vad gäller uppfyllandet av sina skyldigheter beträffande det faktiska inrättandet av EMU. Efter att ha fullföljt förfarandet som fastställs i artikel 109j kommer rådet att i maj 1998 besluta om och offentliggöra förteckningen över medlemsstater som kommer att delta i den tredje etappen av EMU från den 1 januari 1999. Samtidigt kommer de bilaterala fasta växelkurserna, som kommer att ligga till grund för fastställandet av omräkningskurserna för euron på den tredje etappens startdatum, att offentliggöras.

Med tanke på de avsevärda framsteg som medlemsstaterna gjort beträffande ekonomisk konvergens förväntas det att ett stort antal medlemsstater kommer att delta i euroområdet redan från början. Övergången till tredje etappen av EMU förväntas av samma skäl bli relativt problemfri.

Kommissionen är medveten om medlemsstaternas intresse för vilken effekt införandet av euron kommer att få på jordbruksmarknaderna. Inrättandet av euroområdet kommer såsom parlamentsledamoten säger att minska vikten av de agrimonetära mekanismerna i den tredje etappen av EMU avsevärt, i synnerhet med tanke på att många av de större medlemsstaterna kommer att delta. Det skulle med tanke på att beslutet om förteckningen över deltagare i EMU ännu inte har fattats vara förhastat att nu lägga fram några förslag om ändringar av det nuvarande kompensationssystemet. Kommission kommer att ta upp denna fråga när det är klart vilka medlemsstater som kommer att delta i EMU.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4097/97 från David Morris (PSE) till kommissionen (16 januari 1998)

Ämne: Utveckling av och stöd till mänskliga resurser

Kommissionen föreslår fyra inriktningar för utveckling av mänskliga resurser under mål 3. Kommer dessa att vara identiska under mål 1 och 2? Kommer även den föreslagna ESF-förordningen att specificera den ekonomiska fördelningen mellan dessa inriktningar och i så fall i vilken omfattning?

Svar avgivet av Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (2 februari 1998)

Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta ett förslag till förordningar för strukturfonderna för perioden 2000-2006 och avser att anta dem före påsk 1998. En närmare redogörelse av bakgrunden till dessa förslag finns i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 slutlig. )).

Det föreslås, att det nya mål 3, som omfattar de fyra områden som nämns i Agenda 2000, skall ha två huvudfunktioner bl.a. följande:

- Gemensamma ramar för alla insatser av Europeiska socialfonden (dvs. mål 1, 2 och 3) för att säkerställa överensstämmelse mellan å ena sidan de nationella och de europeiska strategierna för utveckling av mänskliga resurser och regionala insatser å den andra.

- Självständigt mål för finansiering av åtgärder för utveckling av mänskliga resurser utanför mål 1och 2-regionerna så att en sammanhängande strategi för utveckling av mänskliga resurser säkerställs i hela EU.

Man har ännu inte beaktat de praktiska detaljerna när det gäller genomförandet av mål 3. Frågan om prioritering när det gäller programmering och finansiering är ännu inte utredd. Kommissionens förslag kommer att framgå av de förslag till förordningar som kommer att läggas fram under 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3863/97 från Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (5 december 1997)

Ämne: Studier över politiken för ungdomar inom Europeiska unionen

I december 1994 lade Europeiska kommissionen, på grundval av undersökningar som genomförts under 1992 och 1993, fram en studie över politiken för ungdomar inom Europeiska unionen.

Denna studie har visat sig få stor betydelse för kunskapen om och spridningen av lokal, nationell och gemensam politik för ungdomar.

Har kommissionen för avsikt att under de närmaste månaderna uppdatera denna studie eller genomföra nya jämförande studier av politiken för ungdomar inom Europeiska unionen?

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (12 januari 1998)

Kommissionen har för avsikt att göra en uppdatering av undersökningen om politik för ungdomar Ungdomspolitik i Europeiska unionen - Struktur och utbildning under loppet av 1998.