SKRIFTLIG FRÅGA E-1009/00

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Yrkesutbildning eller stöd

Vid toppmötet i Wien den 11 och 12 december 1998 underkändes såväl den italienska planen för sysselsättningsfrämjande åtgärder, som ansågs främja understödsberoende och vara onödig, som yrkesutbildningen, som ansågs vara obefintlig.

1. Har under år 1999 europeiska medel avsedda för yrkesutbildning bidragit till att ändra detta omdöme eller har de använts enligt samma hårt kritiserade kriterier?

2. Kan kommissionen bekräfta att ungdomar får lära sig alltför lite och att de enda tjänster och löner som finns garanteras politiskt utnämnda lärare och rekommenderade byråkrater vilket har påståtts i en undersökning som genomförts av ett nationellt nyhetsmagasin?

3. Är det sant att kurserna inte beslutas med hänsyn till arbetsmarknaden utan med hänsyn till de medel som skall förvaltas?

4. Föreligger det ett effektivt kontrollsystem som med hänsyn till de angivna målsättningarna kan kontrollera resultaten av de kurser som unionen finansierar och analysera förhållandet mellan kostnader och nytta?

5. Kan kommissionen ge uppgifter om de stödbelopp som har tilldelats Italien åren 1998 och 1999 och som har budgeterats för år 2000, indelade per region?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(26 maj 2000)

I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Wien den 1112 december 1998 behandlas de nationella handlingsplanerna i punkt 31(1). De är riktade till alla medlemsstater och inte enbart till Italien.

Kommissionens och rådets bedömning av den italienska handlingsplanen återges i den gemensamma sysselsättningsrapporten för 1998, som antogs efter Europeiska rådets möte i Wien(2). Programmet för yrkesutbildning nämns i det avsnitt som rör Italien (s. 86-89 i den gemensamma sysselsättningsrapporten för 1998) uttrycket obefintlig har inte använts.

1. När det gäller Europeiska socialfonden (ESF) har anslag tilldelats för perioden 19941999, inte bara för 1999. Vissa ändringar har gjorts när det gäller programmeringsmekanismerna för att socialfonden skall fungera på ett sätt som överensstämmer med den europeiska sysselsättningsstrategin.

2. Ungdomar är den mest framgångsrika målgruppen för socialfondens insatser, och detta innebär stora utgifter och god täckning.

3. Det är de berörda myndigheterna som fattar beslut om kurser, dvs. regionen och de olika ministerier som sköter förvaltningen. Beslut om tilldelning av medel till olika projekt grundas vanligen på arbetsmarknadens behov.

4. När det gäller de medel som tilldelas från socialfonden tillämpas olika kontrollsystem i medlemsstaterna och inom kommissionen. Varje åtgärd måste godkännas på förhand av kommissionen och i efterhand genom kontroller på plats utförda av revisionsrätten och av kommissionen. Medlemsstaternas egna kontroller genomförs i enlighet med nationell lagstiftning. Kommissionen gör också utvärderingar av de åtgärder som genomförs i samarbete med medlemsstaterna. Dessa utvärderingar avser kostnads- och intäktsanalyser och visar i hur stor utsträckning målen har uppfyllts.

5. Ett beslut om tilldelningen av medel för perioden 20002006 skall fattas under första halvåret. Gemenskapens medel för mål 3 uppgår till 3 888 miljoner euro. När det gäller mål 1 uppgår strukturfondernas totala anslag för de sydliga regionerna till 22 122 miljoner euro. När det gäller information om den föregående programplaneringsperioden (19941999) är Europa-webbplatsen är god källa. Där finns all nödvändig information om de åtgärder som genomförs i Italien(3).

(1) Dokument 00300/1/98.

(2) http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl&esf/empl99/jer98_en.pdf.

(3) http://europa.eu.int/comm/dg05/esf/en/public/leafs/it-it.htm.