ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka finska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0667/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Strukturfonder

De regioner vars inkomst per capita understiger 75 procent av den genomsnittliga inkomsten per capita i gemenskapen benämns "mål 1-områden" och åtnjuter betydande gemenskapsstöd.

I förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna KOM(98) 131(1) fastställs att man för att få reda på om denna tröskel överskridits eller inte skall beakta siffrorna från de senaste tre åren för vilka Eurostat förfogar över uppgifter.

För närvarande har man endast tillgång till uppgifter för åren 1994, 1995 och 1996.

Vilka siffror uppvisade regionen Extremadura för ovannämnda år?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0297/99

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(17 februari 1999)

Angående: Livsmedel som används för "särskilda näringsändamål"

Mot bakgrund av att användningen av livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning är mycket utbredd och därför kräver särskild uppmärksamhet i syfte att skydda konsumenternas hälsa, och att kommissionen på grund av dessa livsmedels karaktär och syfte genom direktiv 96/8(1) av den 26 februari 1996 har fastställt krav på deras sammansättning och märkning, vill jag fråga kommissionen om Grekland har vidtagit alla de lagstiftande, reglerande och administrativa åtgärder som behövs för att uppfylla ovannämnda direktiv, och i så fall när?

Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta om den kan konstatera att de ansvariga grekiska myndigheterna inte tillämpat bestämmelserna i detta direktiv på ett korrekt sätt?

(1) EGT L 55, 6.3.1996, s. 22.

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0296/99 och E-0297/99 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen

(9 april 1999)

De grekiska myndigheterna har informerat kommissionen om antagandet av nationella åtgärder för genomförande av dessa tre direktiv vilka är antagna inom området för specialdestinerade livsmedel.

Kommissionens direktiv 96/4/EG av den 16 februari 1996 om ändring av direktiv 91/321/EEG om modersmjölksersättning och tillskottsnäring(1) införlivades genom ett ministerbeslut som antogs den 12 november 1997 och som offentliggjordes den 25 november 1997.

Kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn(2) införlivades genom ett ministerbeslut som antogs den 12 november 1997 och som offentliggjordes den 25 november 1997.

Kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning(3) införlivades genom ett ministerbeslut som antogs den 15 oktober 1997 och som offentliggjordes den 13 mars 1998.

Efter en första genomgång av de olika texterna anser kommissionen att de grekiska myndigheterna på ett tillfredsställande sätt har genomfört de ifrågavarande direktiven.

(1) EGT L 49, 28.2.1996.

(2) EGT L 49, 28.2.1996.

(3) EGT L 55, 6.3.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0909/99

från Bernard Lehideux (PPE) till kommissionen

(8 april 1999)

Angående: Den syriska regeringens handlande till följd av resolutionen om de libanesiska fångarna i Syrien, antagen i mars 1998

Efter det att människorättsorganisationer vid upprepade tillfällen hade påtalat att ett stort antal libanesiska medborgare i Syrien godtyckligt fängslats utan att några anklagelser hade riktats mot dem och utan att deras familjer informerats om deras öde, uppmanade Europaparlamentet i mars 1998, i sin resolution om de libanesiska fångarna i Syrien (B4-0324/98)(1), den syriska regeringen att offentliggöra en fullständig förteckning över libanesiska fångar i Syrien, att frige de fångar mot vilka inga anklagelser riktats och att överföra övriga libanesiska fångar till Libanon.

1. Har kommissionen, nu ett år efter det att denna resolution antogs, någon information om huruvida någon förteckning har offentliggjorts eller huruvida den syriska regeringen har efterkommit de övriga rekommendationerna?

2. På vilket sätt kommer kommissionen, om inga tillfredsställande reaktioner kan noteras från syriskt håll, ta denna kränkning av de mänskliga rättigheterna i beaktande när det gäller EU:s förbindelser med Syrien?

(1) EGT C 104, 6.4.1998, s. 238.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0848/99

från Tony Cunningham (PSE) till kommissionen

(7 april 1999)

Angående: Barbarisk pälshandel i Kina

Känner kommissionen till den barbariska behandlingen av djur som förekommer i Kina, framför allt av schäferhundar som används vid pälsproduktion för den internationella marknaden?

Kan kommissionen ge närmare upplysningar om all pälshandel mellan EU och Kina och garantera att den inte har något samröre med dem som gör sig skyldiga till dessa fasansfulla inslag i handeln?

Svar från sir Leon Brittan på kommissionens vägnar

(3 maj 1999)

Kommissionen anser liksom frågeställaren att djur inte bör behandlas på ett grymt sätt, i synnerhet inte vid framställning av päls för den internationella marknaden.

Kommissionen inhämtar inte någon specifik information rörande handel med eller förädling av hundpäls i Kina. Det är därför inte möjligt att bekräfta huruvida denna affärsverksamhet ökar i omfattning.

Eftersom djurskyddsaspekter får allt större betydelse i den internationella handeln kan denna fråga i framtiden komma att tas upp inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Kommissionen kommer att i samband med fastställandet av gemenskapens förhandlingsmål inför nästa omgång av WTO-förhandlingarna undersöka möjligheterna att ta upp djurskyddsaspekter i allmänhet.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 341 , 29/11/1999 s. 0114



SKRIFTLIG FRÅGA E-0442/99 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (4 mars 1999) Angående: Grönlandssälar Känner kommissionen till det antal vanställda grönlandssälar som tagits upp ur Vita havet i Archangelskområdet i Ryssland? Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (26 mars 1999) Kommissionen är tyvärr inte bekant med den händelse som frågeställaren avser och har inga upplysningar att bidra med i denna sak.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0726/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka danska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0849/99

från Anne André-Léonard (ELDR) till kommissionen

(7 april 1999)

Angående: Sänkning av ålderspensionen då förmånstagaren redan erhåller en pension från en annan medlemsstat

I pressen stod det i april 1998 att Belgien skulle ställas inför Europeiska gemenskapernas domstol till följd av klagomål som inlämnats med anledning av sänkningen av ålderspensionen då förmånstagaren redan erhåller en pension från en annan medlemsstat.

Kan kommissionen redogöra för hur denna fråga utvecklats?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(29 april 1999)

Det tycks som om frågan berör den tillämpning som Office national des pensions (ONP) i Belgien gör av de nationella antikumulativa reglerna för att minska det tilläggsbelopp som läggs på en ålderspension för en gruvarbetare när denne redan uppbär en eller flera pensioner av samma art från en eller flera medlemsstater.

Genom sin dom av den 22 oktober 1998 i mål nr C 143/97 - Conti mot ONP, gav domstolen Francesco Conti rätt genom att besluta att en nationell bestämmelse som den som är i fråga utgör en bestämmelse om minskning enligt artikel 12.2 i förordning (EEG) 1408/71, uppdaterad version genom förordning (EG) 118/97 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen(1).

(1) EGT L 28, 30.1.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0191/99

från Irene Soltwedel-Schäfer (V) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Dödsfall på grund av den nya varianten av Creutzfeld-Jakobs sjukdom (nvCJD) och antalet fall av nvCJD som hittills diagnostiserats i Storbritannien

1. Hur många dödsfall förorsakade nvCJD 1996 i Storbritannien?

2. Hur många dödsfall förorsakade nvCJD 1997 i Storbritannien?

3. Hur många dödsfall förorsakade nvCJD 1998 i Storbritannien?

4. Hur många dödsfall förorsakade nvCJD 1999 i Storbritannien?

5. Hur många fall av nvCJD har hittills diagnostiserats i Storbritannien?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(31 mars 1999)

Som framgår av det pressmeddelande som de brittiska myndigheterna (hälsoministeriet) utfärdade den 1 mars 1999 var antalet dödsfall i Förenade kungariket på grund av Creutzfeld-Jacobs sjukdom (nvCJD) tre under 1995, tio under 1996, tio under 1997, femton under 1998 och ett under 1999. I dessa officiella uppgifter ingår dödsfall inom kategorierna definitivt fastställda fall och sannolika fall. En "definitiv" diagnos är grundad på patologisk bekräftelse, oftast genom obduktion av hjärnvävnad. Ett "sannolikt" fall är grundat på kliniska diagnoskriterier utan patologisk bekräftelse. Även "sannolika" fall tas med för att tillhandahålla så fullständiga uppgifter som möjligt om dödsfall orsakade av nvCJD.

Som när det gäller alla sjukdomsbevakningssystem finns det alltid ett antal levande "misstänkta" fall av nvCJD under utredning. De ingår inte i den officiella statistiken eftersom de är ungefär fyra gånger så många som det antal fall som senare bekräftas, och detta statistiska förhållande varierar från månad till månad. Kliniska diagnoskriterier har redan utarbetats för klassificering av misstänkta fall som "sannolika", "möjliga" eller "sannolikt inte nvCJD", men dessa kriterier har ännu inte validerats. Om man inom i vetenskapliga kretsar anser att kriterierna ger en rimlig diagnostisk precision och sålunda kan godtas, kan det bli möjligt att inom den närmaste framtiden tillhandahålla meningsfull information om antalet "sannolika" fall som är i livet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0062/99

från Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen

(27 januari 1999)

Angående: Beviljande av EU-stöd för att återställa Portmán-bukten (Murcia)

Den autonoma regionen Murcia har meddelat att generaldirektorat XVI vid Europeiska kommissionen har planer på att göra en utvärdering på plats av den regionala återställningsplanen för Portmán-bukten i syfte att uppskatta hur stora fondbelopp som kan beviljats från EU till denna plan.

1. Kan kommissionen informera om innehållet i denna återställningsplan?

2. Kan kommissionen informera om teknikerdelegationen från Europeiska investeringsbanken redan har utfört sin inspektion? Om inte, när har den planer på att utföra inspektionen?

3. Känner kommissionen till hur stora belopp den spanska staten har budgeterat för denna plan?

4. Är det kommissionens avsikt att de EU-medel som anslås för att återställa Portmán-bukten skall tas ur budgeten för 1999?

5. Vilka tidsfrister gäller för beviljandet av stödet?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(23 februari 1999)

Kommissionen bekräftar att de spanska myndigheterna 1998 lämnade in en begäran om stöd från Sammanhållningsfonden för medfinansiering vid återställandet av Portmán-bukten (Murcia).

Ett besök på plats gjordes den 14 och 15 januari 1999 då även en ingenjör från Europeiska investeringsbanken (EIB) deltog som en del av det tekniska bistånd som Sammanhållningsfonden erbjuder.

Projektet är just nu under utredning. Kommissionen kan på detta stadium inte ge närmare upplysningar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1026/99

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(20 april 1999)

Angående: Bekämpningsmedlet lindan

Som svar på min skriftliga fråga 2860/97(1) skriver kommissionen att direktiv 91/414/EEG(2) om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden föreskriver en översyn av de aktiva substanser som redan fanns på marknaden när direktivet trädde i kraft.

Vad gäller den aktiva substansen lindan, som är en av de 90 substanser som ingår i den första fasen av översynen, bekräftade kommissionen att den väntade på rapporten från ordförandelandet Österrike. Efter det att kommissionen hade fått denna rapport skulle man göra en grundlig vetenskaplig och teknisk utredning med alla medlemsstater. Kommissionen skulle sedan ta slutgiltig ställning till denna aktiva substans och överväga alternativen för hur man skulle gå vidare med arbetet.

Hur långt har man hunnit i detta förfarande?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler

(29 april 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-154/99 från Anita Jean Pollack(3).

(1) EGT C 117, 16.4.1998, s. 84.

(2) EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

(3) Se s. 76.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0222/99

från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen

(3 februari 1999)

Angående: Nederländska byggfirmors problem i Tyskland

Den 3 juli 1998 erhöll jag kommissionsledamot Montis svar på min skriftliga fråga P-1529/98(1) angående nederländska byggfirmors problem i samband med verksamhet i Tyskland. Av svaret framgick att kommissionen undersöker om det finns möjlighet att inleda ett överträdelseförfarande mot Tyskland.

Av de rapporter jag erhållit har framgått att detta förfarande redan inletts.

1. Kan kommissionen redogöra för i vilken fas detta förfarande befinner sig?

2. Kan det redan nu skönjas några resultat?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(11 mars 1999)

1. I november 1998 översände kommissionen en formell anmodan till den tyska regeringen där denna uppmanades ge sina synpunkter på olika aspekter på den tyska lagstiftningen för utsändning av arbetstagare vid bygg- och anläggningsarbeten.

2. Den tyska regeringen har lovat att svara under februari 1999. Kommissionen kan därför ännu inte uppge huruvida och i hur stor omfattning den tyska regeringen är beredd att ändra sin nuvarande uppfattning.

Kommissionen fäster frågeställarens uppmärksamhet på det faktum att domstolen sedan 1998 redan tagit upp vissa problem med den tyska lagstiftningen, framför allt i fråga om de tyska reglerna för semesterkassor(2).

(1) EGT C 50, 22.2.1999, s. 45.

(2) Mål C-49/98, Finalarte.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 348 , 03/12/1999 s. 0028



SKRIFTLIG FRÅGA E-0164/99 från Ludivina García Arias (PSE) till kommissionen (11 februari 1999) Angående: Förekomst av dokument, ej översända till Europaparlamentet, som tolkar direktiv 96/92/EG Kan kommissionen bekräfta att den har utarbetat dokument om genomförande och tolkning av artikel 24 i direktiv 96/92/EG(1)? Kan kommissionen specificera vilka enheter vid kommissionen som har utarbetat dessa dokument och vilken rättslig status de har? När avser kommissionen att översända dem eller informera Europaparlamentet om deras innehåll, med beaktande av att detta direktiv antogs i enlighet med medbeslutandeförfarandet? (1) EGT L 27, 30.1.1997, s. 20.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0510/99

från Ludivina García Arias (PSE) till kommissionen

(8 mars 1999)

Angående: Konsumentskydd inför liberaliseringen av elsektorn

Med anledning av debatter och frågor från parlamentet om liberaliseringen av elsektorn har kommissionsledamöterna med ansvar för konkurrensfrågor och energipolitik vid flera tillfällen meddelat att de så kallade kostnaderna för övergång till en konkurrensutsatt marknad, som kan godkännas, måste röra faktiska investeringar som gjorts på grund av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt tidigare ramlagstiftning och som förmodligen inte kan återbetalas i framtiden.

Anser inte kommissionen att det är oförenligt med principen om ekonomisk och social sammanhållning att det är just hushållen och de små och medelstora företagen, som på medellång sikt inte kommer att gynnas av liberaliseringen, som tvingas betala för investeringar gjorda på grund av skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster?
SKRIFTLIG FRÅGA E-0426/99

från Mary Banotti (PPE) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Charterflyg

Med anledning av kommissionens svar på den skriftliga frågan E-3115/98(1); skulle kommissionen kunna tänka sig att man utvidgar rådets direktiv 90/314/EEG(2) så att detta skyddar paketresenärer i samband med kraftiga förseningar av charterflyg?

Kan kommissionen yttra sig angående vilka möjligheter konsumenterna har när det gäller att erhålla gottgörelse i samband med dylika kraftiga förseningar?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(4 maj 1999)

Även om förseningar inte uttryckligen omfattas av rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang, är researrangörer i princip skyldiga att kompensera paketresenärer för skillnader mellan de tjänster som erbjuds och de tjänster som tillhandahålls, och detta gäller även förseningar. Kommissionen planerar därför inte några ytterligare åtgärder i detta avseende för närvarande.

När det finns en grund för gottgörelse beror det utbetalade beloppet på omständigheterna i det enskilda fallet och kommissionen kan därför inte närmare besvara denna del av frågan.

Flygbolags ansvar i händelse av förseningar regleras även i Warszawakonventionen, där det särskilt anges att flygbolaget är ansvarigt för skador som förorsakas på grund av förseningar vid transport av passagerare, bagage eller gods (artikel 19).

(1) EGT C 142, 21.5.1999, s. 86.

(2) EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0712/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

Generaldirektören för Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) meddelade vid sammanträdet i parlamentets underutskott för monetära frågor den 17 februari 1999 att de statistiska uppgifterna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 redan omfattade uppgifter om den grå marknaden i de regioner som analyserats. Han angav dock inte exakt vilka kriterier man hade följt vid bedömningen av den här typen av verksamhet.

Hur stor andel av de regionala inkomsterna kommer från den "grå marknaden" respektive från den "officiella marknaden" i regionen Murcia under vart och ett av de berörda åren?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0994/99

från Patricia McKenna (V) till kommissionen

(20 april 1999)

Angående: Ansvaret för brandskydd i Europeiska kommissionen

Skulle kommissionen vilja vara snäll och ge fullständiga och detaljerade upplysningar om vilken/vilka avdelningar som har ansvaret för brandskyddsfrågor i Europeiska unionen.

Om de är flera än en, skulle kommissionen då vilja förklara varför ett för säkerheten så viktigt område inte bara lider av bristfällig lagstiftning på europeisk nivå utan också av kommissionen behandlas på ett till synes oansvarigt och ologiskt sätt, som om de europeiska medborgarnas liv var av föga betydelse.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0398/99

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Återställande av sjön Karla

När sjön Karla i Thessalien torrlades år 1963 besannades uppfattningen att naturen straffar mänskliga ingripanden när de inte tar hänsyn till samtliga konsekvenser för miljön. Denna torrläggning skapade nämligen enorma problem och förändrade även klimatet i området, den ledde till kraftigt minskade grundvattennivåer, sprickbildning i jorden och allvarliga föroreningar av Pagasitikos-bukten.

För att ta itu med alla dessa problem och återställa den ekologiska balansen i området har de regionala myndigheterna i Larissa och Magnisia, med allmänhetens godkännande, beslutat att inleda ett projekt för att återställa sjön Karla.

Med anledning av att Grekland har föreslagit kommissionen att projektet för att återställa sjön Karla skall inordnas i den andra gemenskapsstödramen, vill jag fråga kommissionen om den överväger att medfinansiera projektet och att ge direktstöd från den gällande gemenskapsstödramen?

Gemensamt svar

på de skriftliga frågorna E-0217/99 och E-0398/99 ingivna av Monika Wulf-Mathies för kommissionen

(15 mars 1999)

Kommissionen har nyligen granskat en ansökan från de grekiska myndigheterna om samfinansiering, inom ramen för det operativa programmet för miljön inom gemenskapens stödramar för 1994-1999 för Grekland, av ett vittomfattande projekt för att återställa sjön Karla.

Projektet är emellertid problematiskt ur miljösynpunkt. Därför har kommissionen, väl medveten om de konsekvenser som de stora dräneringsarbetena som torrlade sjön orsakade, begärt in ett nytt reviderat och kompletterat förslag från de grekiska myndigheterna som främst fokuserar på att skydda miljön och samtidigt undvika en ökning av jordbruksodlingarna i Thessalien.

Detta nya förslag, inriktat på att återuppliva biotopen i sjön Karla, kommer att kräva nya studier som, om de grekiska myndigheterna så begär, kan samfinansieras inom ramen för gemenskapens nuvarande stödramar, särskilt inom det operativa programmet för miljön.

Om det nya projektet godkänns för samfinansiering, skulle arbetet på plats kunna ingå som en del i gemenskapens stödramar för nästa programplaneringsperiod år 2000-2006.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0468/99

från Riccardo Nencini (PSE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Luna Park i Rom - fördagsbestämmelserna om fri konkurrens

Organisationen EUR (Rom) har genom en tidigare kommissionsledamot, och två år efter att kontraktet egentligen skulle ha utlöpt, erbjudit den tidigare koncessionshavaren ett förnyat kontraktet.

Det rör sig om ett nioårskontrakt till en kostnad av i genomsnitt 750 000 000 lire per år, och med tanke på kontraktets omfattning bör en anbudsinfordran göras på gemenskapsnivå. Ovannämnda arrangemang strider därför mot fördragsbestämmelserna om fri konkurrens.

Avser kommissionen att snabbt vidta åtgärder i denna fråga, med tanke på att det rör sig om en överträdelse av fördragsbestämmelserna om fri konkurrens?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti

(20 april 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.