ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3672/00

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(27 november 2000)

Ämne: Backspeglar med särskild utformning som gör det möjligt att överblicka också döda vinklar

I Belgien har under innevarande år redan femton personer dödats i trafiken på grund av att lastbilschaufförer inte lagt märke till dem när de befann sig i den så kallade döda vinkeln för backspegeln. Enligt Belgiens trafiksäkerhetsinstitut händer det i genomsnitt fem gånger per dag att en lastbilschaufför inte observerar en sådan trafikant i backspegeln när trafikanten befinner sig till höger om fordonet.

Det finns dock en enkel lösning på detta problem, nämligen en backspegel med särskild utformning som gör det möjligt att överblicka också döda vinklar. Det är en liten klotformig spegel av det slag som används också i farliga hårnålskurvor. En förutsättning för att det skall kunna göras obligatoriskt med sådana speglar på (last)bilar är emellertid att det företas en ändring i direktiv 71/127/EEG(1) (senast ändrat genom direktiv 88/321/EEG(2) av den 16 maj 1988).

Kan kommissionen ändra direktiv 71/127/EEG (senast ändrat genom direktiv 88/321/EEG av den 16 maj 1988) så att det blir obligatoriskt med sådana speglar på (last)bilar? Om inte: varför tycker kommissionen inte att det behövs några sådana speglar som ett led i kampen mot trafikdöden till följd av döda vinklar? Och vilka andra åtgärder anser i så fall kommissionen är bättre skickade att lösa problemen med så kallade döda vinklar hos (lastbils)chaufförer?

(1) EGT L 68, 22.3.1971, s. 1.

(2) EGT L 147, 14.6.1988, s. 77.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(16 januari 2001)

Kommissionen är också oroad av antalet olyckor som orsakas av förare som inte är medvetna om att andra trafikanter är nära bakom eller jämsides med det egna fordonet. Sådana olyckor har ofta ett samband med svängar i korsningar när föraren inte upptäcker de andra trafikanterna i den döda vinkeln i backspegeln på höger sida om fordonet. När större fordon som lastbilar och bussar är inblandade leder olyckorna ofta till allvarliga skador eller till och med dödsfall för oskyddade trafikanter som cyklister.

Kommissionen kommer att noga granska situationen och diskutera med medlemsstaterna, näringslivet och andra berörda parter under de kommande månaderna hur riskerna kan minskas genom att föra in särskilda krav på backspeglar för den döda vinkeln i rådets direktiv 71/127/EEG av den 1 mars 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar för motorfordon, senast ändrat genom kommissionens direktiv 88/321/EEG av den 16 maj 1988.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2996/00

från John Cushnahan (PPE-DE) till rådet

(25 september 2000)

Ämne: Republiken Kongo

Känner rådet till den svåra situationen för media i Republiken Kongo sedan Kabila tog över makten 1997? Sedan hans tillträde har mer än 130 journalister och mediaarbetare blivit trakasserade, misshandlade, godtyckligt fängslade eller tvingade i exil.

Två journalister från Kinshasa hålls fånga och anklagas för högförräderi mot staten. Vilka är rådets planer, med tanke på deras utsatta belägenhet?

Svar

(20/21 december 2000)

Rådet är väl medvetet om att medierna under många år haft en svår situation i Demokratiska republiken Kongo, en situation som tyvärr inte har utvecklats gynnsamt genom president Kabilas tillträde till makten Även om de konkreta fall som den ärade parlamentsledamoten tar upp inte särskilt har förelagts rådet, har det i flera omgångar reagerat på händelser som inträffat i landet och har en noga fastställd politik i fråga om krisen i området kring de stora sjöarna. Vid debatten den 22 maj 2000 om konflikterna i Afrika, uttryckte rådet sin djupa oro i synnerhet över de kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som utförs fortlöpande av både de statliga och de icke-statliga partierna i området kring de stora sjöarna. På sista tiden har unionen också i en deklaration av den 22 september 2000 erinrat om att fred i Demokratiska republiken Kongo måste gå via respekt för den internationella rättens regler, skydd av befolkningen och de mänskliga rättigheterna och återupprättande av demokratin.

Inom Förenta nationernas ram har Europeiska unionen också tagit initiativ, både i tredje utskottet och i kommissionen för de mänskliga rättigheterna, till att föreslå texter som syftar till att anta resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet.

Rådet försäkrar den ärade parlamentsledamoten om att det inte kommer att upphöra med övervakningen av att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna inbegripet pressfriheten respekteras under alla omständigheter och att man noggrant kommer att följa vad som händer med de journalister som förföljts utan orsak. Rådet kommer för övrigt att fortsätta utöva diplomatisk press, framför allt med hjälp av det arbete som utförts av det särskilda sändebudet för området kring de stora sjöarna och som syftar till att stödja genomförandet av Lusaka-avtalet, det enda instrument som kan möjliggöra en förhandlingslösning på konflikten och skapa fred, stabilitet och demokrati i Demokratiska republiken Kongo.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2282/00

från Elizabeth Lynne (ELDR) till kommissionen

(29 juni 2000)

Ämne: Europaskolor

För närvarande finns det 15 Europaskolor som inrättats för att utbilda EU-tjänstemännens barn. Detta medför oerhört stora kostnader för skattebetalarna i EU. Flera av dessa barn skickas årligen på Europa-semester som också finansieras av skattebetalarna i EU. Vore det möjligt att för samtliga barn i Europa ordna en årlig semester utomlands som i sin helhet finansieras med medel ur EU:s budget? Kan kommissionen ange på vilka grunder den erbjuder dessa barn gratis semester? Kan kommissionen också ange vad skolornas kostnader, som ofta är ytterst stora, består av?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(27 juli 2000)

Europaskolorna inrättades för att tillhandahålla utbildning till barnen till personalen vid Europeiska unionens institutioner från alla medlemsstater för att därigenom underlätta verksamheten vid dessa institutioner. Andra barn kan emellertid också antas till skolorna. I överensstämmelse med konventionen av den 12 april 1957 drivs skolorna, som för närvarande är tio stycken inte femton belägna i sex medlemsstater, av ett guvernörsråd som är ett mellanstatligt organ bestående av medlemsstaternas ministrar som är ansvariga för utbildning och/eller internationella kulturella förbindelser. En företrädare för kommissionen är också ledamot av guvernörsrådet.

Elever vid europaskolorna skickas inte på semester på bekostnad av skattebetalarna i Europeiska unionen. På liknande sätt som i de nationella utbildningssystemen organiserar skolorna resor som utformats för att göra det möjligt för eleverna att få ny kunskap och bredda sina vyer. Dessa resor är dock skolaktiviteter med tydliga pedagogiska mål. De organiseras och används som en grund för pedagogiska aktiviteter under lektionerna. De arrangeras för en specifik klass eller omkring ett specifikt ämne, och inte som en årlig semester. Guvernörsrådet godkände riktlinjerna för skolresor vid sitt sammanträde den 27 och 28 april 1999.

Frågan om huruvida alla barn i Europa skall få en gratis, årlig semester utomlands är en fråga för medlemsstaterna, inte kommissionen, eftersom det är regeringarna i medlemsstaterna som är ansvariga för utbildningen av barnen i de respektive länderna.

De allmänna kostnaderna för europaskolorna fastställs i skolornas budget, vilka varje år skall godkännas av guvernörsrådet. Företrädaren för guvernörsrådet skickar varje år en kopia av budgeten till parlamentets talman så snart som guvernörsrådet godkänt denna. Rådet och parlamentet fastställer kommissionens bidrag till europaskolorna varje år när de antar gemenskapens budget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3291/00

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Reklam för EU:s arbete

Den Europeiska unionen gör en omfattande insats på många områden i samhället och i fråga om ekonomiska aktiviteter i vår världsdel, och det är välkänt att EU:s initiativ stöds av det stora flertalet medborgare i de flesta medlemsstaterna. Detta framgår under alla omständigheter av de opinionsundersökningar som Eurostat med jämna mellanrum genomför i unionens 15 medlemsstater.

Kan kommissionen upplysa om vilken gemenskapslagstiftning som finns om stöd till media i medlemsstaterna för att göra reklam för EU:s institutioners arbete? Faller det uteslutande inom medlemsstaternas behörighetsområde att göra reklam för EU:s institutioners arbete, eller vidtar kommissionens tjänstegrenar ytterligare initiativ, och om så är fallet, vilka?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(8 december 2000)

Gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna informerar tillsammans allmänheten om gemenskapens politik och initiativ, beslutsfattandet och den europeiska integrationen, bland annat för att öka allmänhetens kunskaper om gemenskapen.

Därför finns det ett särskilt avsnitt (B-3) för information i gemenskapsbudgeten. Anslaget uppgick till 93,5 miljoner euro 2000.

En interinstitutionell arbetsgrupp med företrädare för parlamentet och kommissionen fastställer ämnen av gemensamt intresse och samordnar informationsinsatserna.

Informationsarbetet sköts av kommissionen och parlamentet, ofta i samarbete med medlemsstaterna. Det finns tre typer av insatser: sådana som sköts av representationerna i medlemsstaterna (direktkontakt med medborgarna, spridning av information), sådana som sköts från kommissionens högkvarter (analys av den allmänna opinionen, publikationer om gemenskapspolitiken riktade till allmänheten) och sådana som utformas i samarbete med medlemsstaterna inom ramen för avtal om information om unionsmedborgarskapet (euron, regeringskonferensen).
SKRIFTLIG FRÅGA E-2272/00

från Vincenzo Lavarra (PSE), Giovanni Procacci (ELDR) och Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Skydd för mozzarellans produktionsmetod för och kvalitet

1. Är kommissionen medveten om att det i Italien är tillåtet att producera mozzarella uteslutande med användning av färsk mjölk, utan tillsatser av mjölkprodukter, i synnerhet mjölkpulver?

2. Vore det inte lämpligt att kommissionen, för att skydda produkternas genuinitet, utarbetade ett förslag till förordning om regler för produktionen som skulle kunna gälla för samtliga producenter inom gemenskapen och samtidigt skydda produktens kvalitet och egenart, även i konsumenternas intresse?

3. Kan kommissionen ange vad den på kort sikt avser att göra i frågan, för att ge visshet åt producenterna inom denna sektor?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 september 2000)

1. Ja, kommissionen känner till att mozzarella i Italien uteslutande får framställas genom användning av färsk mjölk, utan mjölkpulver.

2. För att bevara de traditionella egenskaperna hos jordbruksprodukter som är avsedda att användas som livsmedel finns i gemenskapen ett skyddssystem för produkter och livsmedel vars särskilda egenskaper har en anknytning till det geografiska området, samt ett särskilt system för traditionella specialiteter. Sedan 1992 finns det två förordningar för detta syfte.

På grundval av den första, rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel(1), har Mozzarella di Bufala Campana som framställs av buffelmjölk, erhållit skyddad ursprungsbeteckning i de femton medlemsstaterna registrerad genom kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92(2). På grundval av den andra förordningen, rådets förordning (EEG) nr 2082/92 av den 14 juli 1992 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel(4), har Mozzarella som framställts av komjölk också uppvärderats i gemenskapen i kraft av artikel 13.1 i förordning (EEG) nr 2082/92 och givits särartsskydd registrerad genom kommissionens förordning (EG) nr 2527/98 av den 25 november 1998 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2301/97 om att införa vissa benämningar i det register över skyddade särarter som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2082/92 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel(3).

3. När det gäller framtida inriktning på området anser kommissionen att den gällande lagstiftningen med den kvalitetspolitik som säkerställs genom de båda nämnda förordningarna ger ett fullgott skydd för mozzarella, en ost som framställs med traditionella metoder.

(1) EGT L 208, 24.7.1992.

(2) EGT L 148, 21.6.1996.

(3) EGT L 317, 26.11.1998.

(4) EGT L 208, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0112/00

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(27 januari 2000)

Ämne: Högspänningsledning i Merza (Galicien)

En högspänningsledning på 400 kW har installerats mellan Meson do Vento i Galicien och byn Lindoso vid den portugisiska gränsen. Högspänningsledningen ingick i Galiciens driftsplan 19901993 och finansierades med hjälp av ERUF. Den kom till på initiativ av det statliga spanska företaget Rede Eléctrica AB och efter beslut av den galiciska regeringen. Kommissionen har godkänt projektplanen, men till skillnad från i de ursprungliga ritningarna går nu ledningen rakt igenom byn Merza som har 800 invånare. Den galiciska regeringens beslut 1996 kränker dessutom EU:s bestämmelser om bekämpning av de skadliga effekterna av icke-joniserande strålning. EU-bestämmelserna rekommenderar att ledningarna dras i korridorer där det inte finns någon permanent verksamhet eller några bostäder, och anger att det är obligatoriskt att först genomföra studier över inverkan på miljön och att det under alla omständigheter måste finnas system för skadestånd och expropriering. Av en tillfällighet pågår i byn Merza verksamhet som ingår i Leader-programmet. Den olagligt uppförda högspänningsledningen är till stor skada för denna verksamhet. Trots otaliga förfrågningar har varken de galiciska myndigheterna eller den spanska staten vidtagit de åtgärder som åligger dem för att avhjälpa situationen. Jag ber därför kommissionen att klargöra vilka åtgärder den tänker vidta för att man äntligen skall ta itu med alla de överträdelser av EU-reglerna som gjorts i Merza, så att byns invånare kan bli nöjda.

Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(3 juli 2000)

Enligt uppgifter som mottagits från de spanska myndigheterna verkar det inte som om någon överträdelse av gemenskapslagstiftningen har skett i fallet med det projekt som nämns av parlamentsledamoten. Ändringen av ifrågavarande elektricitetslednings dragning verkar ha fattats i enlighet med vid tidpunkten gällande EU-regler.

Om parlamentsledamoten har uppgifter som tyder på motsatsen, är kommissionen villig att undersöka saken vidare hos de spanska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2495/00

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(2 augusti 2000)

Ämne: Bidrag från strukturfonderna för miljövård i Madrid

Vid EU:s miljöministrars möte nyligen i Porto förklarade man att EU måste upphöra med oordningen i sina politiska insatser till förmån för städer, och prioritera miljövården. De femton erkände vid mötet att stora städer skapar allvarliga ekonomiska problem genom ineffektiv energianvändning och otillräcklig organisation av aktiviteter och tjänster.

Den politiska prioriteringen gäller inriktning på miljövård i städerna, där 80 procent av unionens medborgare bor. Därför är det nödvändigt att bättre utnyttja den existerande finansieringen, eller konkret uttryckt de mångmiljonbelopp som utgörs av strukturfonderna.

Kan kommissionen därför ange vilka belopp som har tilldelats staden Madrid, en av de mest nedsmutsade i EU, och i vilken grad man kan kräva att andan i den ovannämnda förklaringen i Porto i den närmaste framtiden bidrar till att göra livet i Madrid mänskligare och bekvämare?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(25 oktober 2000)

Miljöskyddet är högprioriterat inom strukturfondsprogrammen och kommissionen är medveten om att en hög kvalitet på miljöinfrastrukturen är av stor vikt för den regionala socio-ekonomiska utvecklingen.

Stöd under de regionala programmen, vilka samfinansieras av strukturfonderna, tar sikte på de svagaste områdena inom unionen. Madrid, som är en relativt rik stad med europeiska mått mätt, har därför erhållit mindre stöd ur strukturfonderna än de fattigare regionerna i Spanien vilka är stödberättigade inom ramen för mål 1.

Under programplaneringsperioden 19941999 tilldelades ett eftersatt område i stadens centrum 11,9 miljoner euros inom ramen för gemenskapsprogrammet Urban. Miljöförbättringsåtgärder har stöttats inom ramen för detta program. Under perioden 20002006 kommer vissa områden att vara stödberättigade inom ramen för mål 2. Madrid får även stöd från sammanhållningsfonden vilken tillämpas för hela landet och vilken har finansierat flera miljörelaterade projekt i staden till ett sammanlagt stödbelopp om 146 miljoner euro.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2509/00

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(2 augusti 2000)

Ämne: Spanska och italienska viner i Calais

Skulle kommissionen anse importen av öl och vin från Frankrike till Förenade kungariket, i de fall då skatt betalats för dem, som ett allvarligt problem för den inre marknaden om denna import berörde andra medlemsstater än Frankrike och Förenade kungariket?

Känner kommissionen till att mängden italienska och spanska viner som i Frankrike säljs till köpare från Förenade kungariket, motsvarar ungefär halva den mängd sådana viner som säljs i Förenade kungariket?

Instämmer kommissionen med de uppskattningar som gjorts av bryggeribranschen i Förenade kungariket och går ut på att Spanien går miste om en försäljning på ungefär 7 miljoner liter vin per år och Italien mer än 10 miljoner liter per år till följd av beskattad import från Calais till Dover?

Kommer kommissionen att se över dessa fakta som ett led i det utredningsprojekt om skillnader i fråga om punktskatter, vilket kommer att slutföras av utomstående konsulter vid ingången till nästa år?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 september 2000)

Kommissionen har inte tagit del av några uppgifter om omfattningen av en eventuell nedgång i försäljningen av spanska och italienska viner i Förenade kungariket till följd av brittiska konsumenters ökade inköp av vin i Frankrike. Följaktligen kan kommissionen inte uttala sig om de siffror från bryggeribranschen i Förenade kungariket som parlamentsledamoten nämner.

I sin nästa rapport om de minimipunktskattesatser och punktskattesatser som tillämpas av medlemsstaterna, som skall läggas fram i början av 2001, kommer kommissionen att granska dessa skattesatsnivåer med avseende på följderna för den inre marknadens funktion. Under förutsättning att det finns uppgifter att tillgå kommer sådana fenomen som det som nämns av ledamoten att tas upp i denna rapport liksom i den studie som externa konsulter fått i uppdrag att sammanställa. Denna studie kommer att gå in mer i detalj på frågan om konkurrens mellan olika kategorier av alkoholhaltiga drycker och försöka urskilja och förklara olika konsumtionstendenser. Kommissionen uppmanar därför ledamoten att lämna in all relevant information i denna fråga, som han har tillgång till.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2917/00 från Richard Corbett (PSE) till kommissionen. Sysselsättning.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 136 E , 08/05/2001 s. 0130 - 0130



SKRIFTLIG FRÅGA E-2917/00 från Richard Corbett (PSE) till kommissionen (19 september 2000) Ämne: Sysselsättning Kan kommissionen meddela fördelningen per åldersgrupp över samtliga anställda vid kommissionen uppdelad på följande kategorier: under 25, 25-34, 35-49 och över 50? Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (27 oktober 2000) >Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA E-2691/00

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(1 september 2000)

Ämne: Jordbruksstöd och Tjeckiens anslutning till EU

3. Hur mycket tror kommissionen att kostnaderna för stöd skulle öka om EU:s nuvarande jordbrukspolitik även skulle omfatta Tjeckien i samband med landets anslutning till EU, och om man antar

a) att landets jordbruksproduktion inte förändras,

b) att landets jordbruksproduktion ändras genom ändrade prissubventioner i samband med att stöd och strukturstöd EU-anpassas?

2. Hur stor skulle den årliga kostnaden för Garantifonden och för strukturfonderna bli i de två olika fallen ovan?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 och E-2701/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(29 september 2000)

För att göra en uppskattning av den extra kostnaden per år för jordbruksstöd som skulle orsakas av Polens, Tjeckiens, Cyperns, Ungerns, Sloveniens och Estlands anslutning till gemenskapen skulle det behövas relativt säker kännedom om tidpunkt, krav och villkor för dessa länders anslutning till gemenskapen. Dessa aspekter måste klarläggas i anslutningsförhandlingar med dessa länder, och i det avsnitt som gäller jordbruket inleddes förhandlingar i juni 2000. Följaktligen skulle alla kostnadsberäkningar baserade på antaganden som parlamentsledamoten anger med nödvändighet vara helt hypotetiska och spekulativa. I det nuvarande stadiet av föranslutningsprocessen är kommissionen därför inte i stånd att besvara parlamentsledamotens frågor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3363/00

från Gilles Savary (PSE) till kommissionen

(27 oktober 2000)

Ämne: Familjer som producerar ren eau-de-vie

Hur förhåller sig kommissionen till familjer som producerar ren eau-de-vie (med andra ord hembrännare som har tillstånd att bränna sprit)?

Har kommissionen för avsikt att inom kort lägga fram enhetliga bestämmelser för de unionsmedborgare som producerar ren eau-de-vie?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 december 2000)

Kommissionen har för tillfället inte för avsikt att föreslå någon åtgärd för de hemproducenter som producerar eau-de vie.

Kommissionen kommer däremot att inom kort lägga fram ett förslag för rådet om en gemensam organisation av marknaden för alkohol som framställs av jordbruksprodukter. I samband med detta kan det finnas utrymme för särskilda bestämmelser för vissa alkoholproducenter.

Dessutom påminner kommissionen om att medlemsstaterna enligt artikel 22 i rådets direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker(1) får tillämpa tillämpa nedsatta punktskattesatser på etylalkohol som framställs av små destillerier, vilka naturligtvis inbegriper hemproducenter som producerar eau-de-vie.

(1) EGT L 316, 31.10.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3341/00

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(25 oktober 2000)

Ämne: Hinder för arbetstagares fria rörlighet med bil

I Nederländerna är det förbjudet för personer som är bosatta i landet att köra utländskregistrerade bilar. Väntetiden för att man skall få nederländska registreringsskyltar är 8 veckor.

Detta leder i praktiken till att följande problematiska situation uppstår: Var och en som anländer till Nederländerna för att bosätta sig i landet för en kortare eller längre tid antecknas såsom bosatt i lagens bemärkelse. Enligt trafiklagstiftningen är den som nyss bosatt sig i landet och innehar en bil skyldig att se till att fordonet utrustas med nederländska registreringsskyltar.

Enligt gemenskapsrätten är det tillåtet för arbetssökande att, med bibehållna sociala förmåner, under tre månader söka arbete i en annan medlemsstat. I de fall då europeiska arbetssökande kommer till Nederländerna för att söka efter arbete räknas de som bosatt enligt nederländsk lag och är således skyldiga att utrusta sina fordon med nederländska registreringsskyltar. Innan fordonet på detta sätt omregistrerats får det inte användas.

1. I vilken utsträckning anser kommissionen att denna lagstiftning i Nederländerna utgör ett hinder för arbetssökande utifrån Nederländerna att söka arbete i Nederländerna?

2. Anser kommissionen att denna lagstiftning i Nederländerna utgör ett hinder för arbetstagares fria rörlighet?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(14 november 2000)

Kommissionen har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den avser att meddela honom resultatet av efterfrågningarna.