ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3496/01

från Vincenzo Lavarra (PSE) och Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Bedrägerier i stor skala skadar EU

Enligt nyliga rapporter från pressen, har åklagarmyndigheten i Taranto utfärdat tre arresteringsorder mot före detta chefen för den italienska rymdorganisationen (ASI) i Taranto, den pensionerade direktören för Alenia, samt en medlem av den upphandlingskommitté som är föremål för undersökningen. De står anklagade för bedrägeri på grund av förskingring av gemenskapsmedel. Dessa medel (4,2 miljarder lire) hade beviljats för ett inköp av sju kontrollstationer i syfte att kontrollera vattnet utanför industriområdet på den joniska huvudorten. Enligt anklagelsen togs aldrig dessa kontrollstationer i bruk.

Upprepande lagöverträdelser som på ett oerhört sätt skadar EU:s finansiella intressen, kräver stora insatser från kommissionens och parlamentets sida för att undvika ytterligare bedrägerier.

Känner kommissionen till ovannämnda rapporter? Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att värna om sina egna finansiella intressen?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(6 februari 2002)

Kommissionen har inga närmare uppgifter om det ärende parlamentsledamöterna tar upp.

Kommissionen har inte fått någon anmälan från Italien enligt förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(1).

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) kommer att kontakta det italienska rättsväsendet.

Kommissionen uppmanar parlamentsledamöterna att lämna alla övriga upplysningar som kan komma till deras kännedom direkt till OLAF.

(1) EGT L 178, 12.7.1994.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3054/01

från Anna Karamanou (PSE) till rådet

(5 november 2001)

Ämne: Religiösa oroligheter i Nigeria

Med anledning av de amerikanska luftangreppen i Afghanistan har under de senaste dagarna minst 200 människor dödats i de religiösa oroligheter som har brutit ut i norra Nigeria. Tusentals kristna har flytt från området på grund av aktioner från muslimska rebeller.

Vilka åtgärder tänker rådet vidta för att få stopp på mördandet av civila på religiösa grunder? Har det för avsikt att stödja den nigerianska regeringen så att den kan hantera den nuvarande krisen, och ge humanitär hjälp till de civila som i all hast har fått överge sina hem?

Svar

(18 mars 2002)

Rådet känner stor oro över de massakrer som nyligen ägt rum i norra Nigeria. Rådet anser att en hållbar lösning på de sociala, etniska och religiösa oroligheter som regelbundet drabbar detta land kräver en övergripande strategi. Rådet har därför antagit en gemensam ståndpunkt om Nigeria(1), och på grundval av denna stöder Europeiska unionen åtgärder som framför allt syftar till konsolidering av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, minskning av fattigdomen, reform av institutioner samt hållbar ekonomisk och social utveckling. EU för dessutom en nära och regelbunden politisk dialog med Nigeria. EU:s beskickningschefer, som har huvudansvaret för att denna dialog genomförs, kommer att vid nästa möte med de nigerianska myndigheterna ta upp frågan om de senaste massakrerna i norra delen av landet och säkerhetsstyrkornas reaktion.

(1) Gemensam ståndpunkt 2001/373/EG, EGT L 132, 15.5.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1915/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Reformen av politiken för prissättning av läkemedel

De händelser som nyligen utspelat sig inom läkemedelssektorn visar klart och tydligt att politiken för prissättning av läkemedel måste behandlas gemensamt och på ett övergripande sätt för att den skall kunna anpassas till de nya förhållanden och förändringar som hälsovårdssektorn karakteriseras av globalt.

Man har redan lyft fram behovet av att reformera de internationella patentavtalen. Man måste också se över läkemedelsindustrins ansvar genom att få denna industri att ändra attityd, något som borde ha skett för 30 år sedan.

Behovet av reform inom den berörda sektorn är uppenbart. Anser kommissionen mot denna bakgrund, och med beaktande av de omfattande konsekvenser som en ny reglering av marknaden för läkemedelsprodukter skulle få globalt, att den borde bidra specifikt genom att kräva en övergripande diskussion och ett antal åtgärder som på ett rättvist sätt skulle balansera hälsovårdsbehoven i dagens värld och läkemedelsindustrins sätt att driva affärsverksamhet?

Svar av Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(12 september 2001)

Det är av största vikt att alla har tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård och det kommer att krävas betydande internationella insatser för att man skall uppnå detta mål och på så sätt bidra väsentligt till att minska fattigdomen. I samband med bekämpningen av de tre viktigaste överförbara sjukdomarna (humant immunbristvirus/förvärvat immunbristsyndrom (hiv/aids), malaria och tuberkulos) har kommissionen krävt att man allmänt skall tillämpa en differentierad prissättning i syfte att väsentligt minska kostnaderna för de viktigaste läkemedlen i utvecklingsländerna. Kommissionen har emellertid inte begärt någon reform av regleringen av läkemedelsmarknaden och den förordar inte heller någon form av obligatorisk prissättning.

Samtidigt anser kommissionen fortfarande att det behövs ett starkt skydd av immateriella rättigheter inom läkemedelssektorn, eftersom dessa rättigheter på lång sikt uppmuntrar läkemedelsindustrin att utveckla nya och bättre läkemedel, vilket är till gagn för världens befolkning.

När det gäller Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) anser kommissionen att detta avtal är tillräckligt flexibelt för att det skall vara möjligt för WTO-medlemmarna att införa ett regelverk om immateriella rättigheter som överensstämmer med deras mål på sjuk- och hälsovårdsområdet. I detta sammanhang deltar gemenskapen, tillsammans med alla de andra WTO-medlemmarna i TRIPs-rådet, i diskussioner som har till syfte att klargöra vissa bestämmelser i TRIPs-avtalet. Denna process bör ge WTO-medlemmarna en klarare bild av vilka åtgärder som kan vidtas i enlighet med TRIPs-avtalet för att lösa problem på hälso- och sjukvårdsområdet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3441/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Kommunalägd mark (montes comunales) i Galicien och den galiciska regeringens initiativ på jordbruksområdet

Har den galiciska regeringen ingivit några särskilda jordbruksplaner avseende den kommunalägda marken i Galicien, för vilka det skall utgå stöd från Europeiska unionen under perioden 20002006? Skulle dessa planer kunna offentliggöras?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 och E-3444/01ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(1 februari 2002)

Genom strukturfonderna bidrar kommissionen till olika program för regional utveckling i Spanien. När det gäller Galicien bidrar gemenskapen till en rad program på jordbruksområdet och området för regional utveckling.

Det finns emellertid inget specifikt program för kommunala egendomar av det slag som tas upp av frågeställaren.

I rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1) föreskrivs enligt vilka kriterier stöd från gemenskapen kan beviljas.

Om de aktuella egendomarna är stödberättigande enligt förordningen kan åtgärder finansieras via strukturfonderna, till exempel via utvecklingssektionen vid EUGFJ.

Kommissionen föreslår att frågeställaren vänder sig till regionala eller nationella myndigheterna för kompletterande upplysningar i frågan.

(1) EGT L 160, 26.6.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3571/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Anläggning av värmekraftverk med gasturbinmotorer i provinsen Reggio Emilia

I provinsen Reggio Emilia i regionen Emilia Romagna (Italien) förbereder de behöriga institutionerna anläggningen av värmekraftverk med gasturbinmotorer i förorterna till städerna Reggio Emilia och Brescello. Olika kommittéer och föreningar som är oroade för invånarnas hälsa och miljöskyddet agerar tillsammans mot detta beslut.

Kan kommissionen kontrollera att anläggningen av sagda värmekraftverk med gasturbinmotorer i provinsen iakttar samtliga gällande gemenskapsnormer som gäller för miljöskydd, hälsoskydd och allmän säkerhet?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 februari 2002)

Enligt de befogenheter som fastställs i EG-fördraget skall kommissionen se till att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt. Kommissionen har till uppgift att övervaka fördraget och tvekar därför inte att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att gemenskapslagstiftningen följs, inbegripet överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i fördraget.

När det gäller den specifika situation som ledamoten beskriver utgörs den gemenskapslagstiftning som eventuellt kan tillämpas av direktivet om miljökonsekvensbeskrivning (rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985(1) om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, före eller efter ändringen genom direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(2)).

På grundval av ledamotens uppgifter kan inte någon överträdelse av gemenskapslagstiftningen identifieras i dagsläget, eftersom det inte finns någon grund för klagomål avseende tillämpningen. Om ledamoten kan tillhandahålla detaljerade uppgifter som gör det möjligt för kommissionen att bedöma problemet utifrån ovannämnda direktiv skulle kommissionen kunna utreda denna fråga.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2691/01

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor

Kan kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(31 januari 2002)

Inom området rättsliga och inrikes frågor mottog sju samfinansieringsprogram ansökningar för 2000 och 2001 från de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Val d'Aosta. Ansökningarna avsåg programmen Stop (kamp mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn), Falcone (samarbete i kampen mot organiserad brottslighet), Grotius civilrätt och Grotius straffrätt (som riktar sig till rättstillämpare), Robert Schuman (information om och utbildning i gemenskapsrätt för jurister), Europeiska flyktingfonden och Prince-programmet.

Dagsläget är som följer:

- Stop-programmet fick in en projektansökan för 2000 som avslogs och tre projektansökningar för 2001, varav en godkändes och avser en konferens om skydd av brottsoffer med deltagande av polis och icke-statliga organisationer.

- Falcone-programmet samfinansierade år 2000 ett projekt avseende en studie av brottslighet i städerna.

- Programmet Grotius straffrätt godkände ett utbildningsprojekt för 2001.

- Programmet Grotius civilrätt trädde i kraft detta år och fick in en projektansökan som dock avslogs.

- Robert Schuman-programmet fick år 2000 in två projektansökningar som fick avslag och fyra projektansökningar år 2001, varav två valdes ut för samfinansiering. Projekten avser insamling av information om praxis för domare och advokater och ett skolnätverk för utbildning i gemenskapsrätt.

- När det gäller Europeiska flyktingfonden är det medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av programmet och projekturvalet enligt rådets beslut av den 28 september 2000 om inrättande av en europeisk flyktingfond(1). Varje medlemsstat har därför utsett en behörig nationell myndighet, i Italien inrikesministeriet. Enligt de kommissionens uppgifter inriktas projekt som beviljats år 2000 och 2001 alla de regioner som parlamentsledamoten nämner, utom Val d'Aosta.

- Prince-programmet stödde år 2001 främjandet av Europeiska stadgan om de grundläggande rättigheterna via åtgärder inom hela Italiens territorium, bland annat i de nämnda regionerna.

Parlamentsledamoten kan även konsultera rapporten(2). till rådet och parlamentet om tillämpningen av programmen Oisin, Stop, Odysseus, Facone och Stop 2000.

(1) EGT L 252, 6.10.2000.

(2) SEK(2001) 903 av den 6 juni 2001
SKRIFTLIG FRÅGA E-3520/01

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Produktion av vin från hybriddruvor i Frankrike

I en skrivelse av den 4 december 2001 sände jag till kommissionsledamot Fischler den artikel som jag hänvisar till i min fråga E-2782/02(1) och som kommissionen i sitt svar hävdade att de inte kände till.

Eftersom kommissionen nu känner till artikeln och också erkänner att det inte finns några kända färska studier om vilka effekter konsumtion av vin från hybriddruvor har på hälsan och eftersom det av Internet framgår att det här vinet produceras mycket allmänt i Förenta staterna skulle jag på nytt vilja ställa följande fråga:

Anser inte kommissionen att det är nödvändigt att ge allmänheten fullständig och entydig information om de eventuella skadliga effekterna (eller avsaknaden av sådana) på folkhälsan av konsumtion av vin av detta slag?

(1) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 190.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 februari 2002)

Den gemensamma marknaden för vin (se artikel 17.3 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin(1)) fastställer att kommissionen finansierar en oberoende studie om användandet av hybrid vinsort. På grundval av denna studie skall en rapport presenteras för parlamentet och rådet, och eventuellt tillhörande förslag. Tidsfristen för presentationen av denna rapport är fastställd till den 31 december 2003.

(1) EGT L 179, 14.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3381/01

från John McCartin (PPE-DE) till rådet

(7 december 2001)

Ämne: Lomékonventionen och EU-bistånd i samband med utvecklingssamarbete

Skulle rådet kunna tillhandahålla en förteckning över stater som antingen erhåller bistånd i enlighet med Lomékonventionen eller genom utvecklingssamarbete med unionen, och där normerna för de mänskliga rättigheterna innebär att kvinnors rättigheter är sämre än mäns?

Svar

(25/26 mars 2002)

Rådet har vid upprepade tillfällen framhållit att det är nödvändigt att säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män både i utvecklade länder och i utvecklingsländer.

Det är förvisso riktigt att artikel 20 i Cotonouavtalet fastställer att ett av avtalets mål är att främja understödjande av mänsklig och social utveckling och medverkan till att tillväxtens resultat ges en bred spridning i samhället och fördelas rättvist och främjande av jämställdhet mellan könen samt dessutom se till att jämställdhetsfrågor systematiskt beaktas och integreras inom samtliga samarbetsområden. Svaret på den specifika fråga, som den ärade parlamentsledamoten ställt, om en förteckning över de stater som erhåller stöd och i vilka kvinnor åtnjuter sämre medborgerliga rättigheter än män, är att rådet inte har någon sådan förteckning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3528/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Kapitalkostnader och initiativ för privat finansiering samt partnerskap mellan offentlig och privat sektor

1. Skulle kommissionen kunna specificera de årliga kapitalkostnaderna inom ramen för arrangemang som privata finansieringsinitiativ eller partnerskap mellan offentlig och privat sektor för de senaste fem åren och så långt in i framtiden som medlemsstaternas prognoser sträcker sig?

2. Skulle man vidare kunna redovisa sådana kapitalkostnader som procentuella andelar av BNP respektive prognostiserad BNP?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Pedro Solbes Mira

(26 februari 2002)

Kommissionen har inte tillgång till de önskade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3488/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Miljö och EIB

Vad anser kommissionen om de uppgifter som Europeiska investeringsbanken ger på sin webbplats om miljöeffekterna av EIB:s projekt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(14 februari 2002)

Kommissionen har hört att Europeiska investeringsbanken (EIB) har inrättat en webbplats(1) där man kan få begränsad information om projekt för vilka bidrag har sökts från EIB.

Syftet är uppenbarligen att ge alla berörda parter en allmän översikt av alla viktiga aspekter i samband med dessa projekt, det vill säga projektbeskrivningar, projektmål och miljöaspekter.

Ytterligare information om dessa aspekter kan, enligt informationen på EIB:s webbplats, begäras från EIB:s informations- och kommunikationsavdelning.

(1) http://www.europaworld.org/issue15/theeuropeaninvestmentbank291200.htm.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3473/01

från Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) till kommissionen

(10 december 2001)

Ämne: Nyhetsförmedlingen i TV-kanalen EuroNews

Till och med i dessa dagar fortsätter nyhetskanalen EuroNews att kalla terrororganisationen ETA för separatiströrelse i sina nyhetsutsändningar.

Anser kommissionen att en sådan benämning är förenlig med EU:s principer och grundläggande mål, särskilt avseende försvaret av friheten och respekten för de mänskliga rättigheterna?

EuroNews får ekonomiskt stöd från EU. Anser inte kommissionen att gemenskapens institutioner därmed har ansvaret för att övervaka att terrorismen inte på något sätt rättfärdigas, om än indirekt, vilket annars skulle kunna bli resultatet av EuroNews benämning på terrororganisationen? Ovanstående sagt med den djupaste respekt för ovannämnda TV-kanals medarbetares rätt till tanke- och yttrandefrihet.

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-3466/01 och P-3473/01ingivet av Romano Prodi för kommissionen

(30 januari 2002)

Kommissionen delar till fullo parlamentsledamöternas oro över att Euronews i sina nyhetsprogram har kallat terroristgruppen ETA för en separatiströrelse.

Det är riktigt att Euronews får bidrag från gemenskapsbudgeten, men det avtal som har undertecknats av Euronews och kommissionen med parlamentets helhjärtade stöd handlar endast om samproduktion av en serie informationsprogram om EU. Kommissionen respekterar helt Euronews' redaktionella frihet, precis som alla andra medieföretags.

Vid sitt nästa möte med Euronews där parlamentet också som vanligt kommer att delta kommer kommissionen dock att ta upp den här frågan.

Kommissionen tar tillfället i akt att återigen bekräfta sitt fullständiga avståndstagande från alla former av terrorism, däribland ETA. Detta kommer bland annat till uttryck i att ordförande Romano Prodis har deltagit vid flera offentliga sammankomster för att hedra terrorismens offer och i många offentliga uttalanden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1026/01

från Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Offpiståkning

Kommer kommissionen, med tanke på det stora antalet olyckor som drabbar offpiståkare, även de som åtföljs av reseguider, att överväga om säkerhetskraven på skidanläggningar bör ses över och om det behövs ett direktiv som anger en ram för säkerhetsnormer i alla medlemsstater?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(21 juni 2001)

Det finns ingen gemenskapslagstiftning som gäller säkerheten vid offpiståkning.

Kommissionen har inga planer på att utarbeta ett särskilt förslag till direktiv om säkerhetsnormer för offpiståkning. Offpiståkning är bara en av de många sporter och fritidsaktiviteter som medför risker. Att öka antalet sektorsvisa direktiv för att hantera dessa risker är inte ett praktiskt tillvägagångssätt.

Kommissionen har emellertid för avsikt att under 2001 lägga fram ett meddelande för Europaparlamentet och rådet om tjänsters säkerhet. I meddelandet kommer man att bedöma behovet av åtgärder från gemenskapens sida och föreslå ett lämpligt tillvägagångssätt när det gäller dessa åtgärder. Turistnäringens tjänster kommer i meddelandet att behandlas tillsammans med andra tjänster. Syftet med eventuella framtida gemenskapsinitiativ om tjänsters säkerhet är dock att utarbeta ramlagstiftning i likhet med direktivet om allmän produktsäkerhet och inte att gå närmare in på olika aktiviteter och deras särdrag. Dessutom skulle hänsyn till subsidiaritetsprincipen förmodligen utesluta åtgärder som begränsar eller ställer villkor för möjligheterna att utöva offpiståkning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3428/01

från Giacomo Santini (PPE-DE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Överdriven kontroll av tung trafik i Österrike

Stängningen av S:t Gotthardtunneln till följd av olyckan den 15 oktober i år har medfört att en stor del av den tunga och den lätta trafiken söderut mot Österrike och Italien måste dirigeras om. Med tanke på miljö- och trafikproblemen längs motorvägen genom Brennerpasset oroar denna trafikökning de boende och myndigheterna i området. Detta berättigar inte den hållning som den österrikiska regeringen och i synnerhet Nordtyrolens polis intagit, som innebär att de stoppar tunga (utländska) fordon såväl vid infarten som vid utfarten av

Brennerpasset. Kontrollen görs i form av en grundlig och utdragen teknisk besiktning av fordonets mekaniska delar, axelbelastningen, mätningar av varenda detalj, kontroll av de varor som transporteras och så vidare.

Allt detta medför avsevärda tidsförluster, ofta på flera timmar, vilket får ekonomiska konsekvenser och leder till att trafiken hindras. Dessutom leder det till omfattande föroreningar på grund av avgaser samt buller. Dessa åtgärder strider mot EU:s grundfördrag, där den fria rörligheten för varor fastställs, liksom mot Österrikes anslutningsfördrag. Den österrikiska regeringen och Tyrolen har tidigare dömts till stränga påföljder av EG-domstolen i Luxemburg för liknande kontroller och överdrivet höga avgifter. Har kommissionen för avsikt att å det snaraste ingripa för att undvika allvarliga skador genom att förbjuda denna diskriminering som strider mot fördragen?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(8 februari 2002)

Kommissionen känner till problemet med den väsentliga ökningen av kontrollerna av den tunga trafiken på den österrikiska motorvägen genom Brenner, vilket skapar hinder för trafiken.

Den undersöker om dessa åtgärder är förenliga med rådets förordning (EG) nr 2679/98 av den 7 december 1998, om den inre marknadens sätt att fungera i samband med den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna(1).

Kommissionen tänker se till att gemenskapsbestämmelserna följs på detta område.

(1) EGT L 337, 12.12.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3650/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till rådet

(15 januari 2002)

Ämne: Somalia och åtgärder mot terrorism

Inom ramen för de åtgärder som föreskrivits för att bekämpa terrorismen, har finansnätet al-Barakat blockerats såsom en åtgärd för att förhindra att den terroristiska fundamentalismen kan förfoga över stora finansiella medel för olagliga ändamål. Detta finansnät används emellertid av somaliska utvandrare för att överföra penningförsändelser till släktingar som bor i Somalia.

Kan rådet meddela om det kan uppmana de nationella regeringarna att öppna en officiell kanal genom deras nationella kreditinstitut för att göra det möjligt för somaliska politiska flyktingar och utvandrare att i enlighet med sina värdländers lagar sända pengar till släktingar som bor i Somalia?

Svar

(25/26 mars 2002)

Rådet har inte diskuterat den ärade parlamentsledamotens fråga om att öppna en officiell kanal genom vilken politiska flyktingar och utvandrare från Somalia, som är lagligt bosatta i andra länder, skall kunna sända pengar till sina släktingar i Somalia.