ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2079/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(3 juli 2001)

Ämne: Skeppsbrott i Canale di Sicilia (sicilianska kanalen): bärgning av offer

Julen 1996 led ett fartyg med destination Europa skeppsbrott i farvattnen utanför Sicilien. Ombord fanns 283 olagliga flyktingar: indier, pakistaner och tamiler. Ingen av dem lyckades komma oskadd undan denna ohyggliga tragedi. Fiskare från Portopalo har nyligen lokaliserat vraket och kropparna till många offer.

Kan kommissionen såsom en gest av respekt för mänskligheten ingripa på något sätt för att bärga kropparna? Ingen nationell eller regional myndighet i Medelhavsområdet har velat åta sig ett sådant ofrånkomligt initiativ.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen främja för att identifiera de brottslingar som utnyttjar denna typ av tragiska resor till hoppets land för olagliga invandrare med de syditalienska kusterna som destination? Kusterna utsätts i allt högre grad för olaglig invandring från tredjeland, eftersom det inte finns förebyggande åtgärder och tvångsåtgärder som de italienska myndigheterna skulle kunna göra gällande.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(17 september 2001)

Kommissionen har inte glömt den tragiska händelsen i december 1996, då 283 illegala invandrare omkom när deras fartyg sjönk utanför Sicilien. Kommissionen saknar tyvärr möjlighet att bistå med bärgningen av olycksoffren.

De senaste fem åren har många fartyg av olika storlekar med illegala invandrare ombord drivit i land i medlemsstater vid Medelhavet. Många illegala invandrare smugglas med risk för sina liv av kriminella nätverk, som ofta är beredda att offra människoliv för att undgå gripande. Men även andra faror under resan kräver offer bland illegala invandrare.

Det är därför absolut nödvändigt att man på EU-nivå försöker förebygga och bekämpa olaglig invandring och de kriminella nätverk som är inblandade. Rådet antog i juni 2001 ett direktiv om fastställande av hjälp till olaglig inresa, rörlighet och vistelse och ett rambeslut om förstärkning av den straffrättsliga ramen för bekämpande av hjälp till olaglig inresa och olaglig vistelse. Därigenom har ett regelverk skapats som gör det möjligt att åtala dem som underlättar olaglig invandring. Vidare har rådet antagit ett direktiv om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet i syfte att ytterligare precisera transportörernas ansvar. I december 2000 antog kommissionen ett meddelande om bekämpande av människohandel och sexuell exploatering av barn och barnpornografi, som innehåller ett förslag till rådets rambeslut om åtgärder för att bekämpa människohandel.

Kommissionen anser att det är viktigt att vidta åtgärder mot olaglig invandring så snart som möjligt i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 63.3 b (tidigare artikel 73k) i EG-fördraget. Kommissionen kommer därför att ta initiativ till en djupgående debatt genom ett meddelande om den gemensamma uppgiften att förebygga och bekämpa olaglig invandring, vilket kommer att läggas fram inom de närmaste veckorna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1621/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Lotteri för att rädda det europeiska konstarvet

Det förslag som nyligen lades fram av direktören för Louvren-muséet - i samband med att han gick i pension - att skapa ett lotteri för att rädda det nationella franska konstarvet, följer en idé som sedan länge förts fram av européerna, det vill säga att skydda sitt konstarv med hjälp av ekonomiska bidrag som härrör från den här typen av hasardspel.

Man skulle i detta avseende kunna hämta inspiration från den brittiska modellen med en avgift som tas ut på lotterier för att finansiera kulturella operationer, vilket skulle bidra till att skydda vårt europeiska konstarv. Deltagarna i hasardspelen skulle därmed bidra till detta mål och skulle samtidigt kunna få ett moraliskt berättigande för sitt deltagande i hasardspel.

Avser kommissionen förelägga experter på detta område förslaget att eventuellt skapa ett europeiskt lotteri, vars vinster skulle bidra till att skydda det europeiska konstarvet från att köpas upp av rikare länder, överges eller utsättas för andra omständigheter, som skulle kunna skada detta konstarv som är stoltheten för så många européer vilka identifierar sig med den kultur som skapats under Europas historia?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(13 september 2001)

Gemenskapens insatser inom kultur har som rättslig grund artikel 151 (tidigare artikel 128) i EG-fördraget.

Enligt artikel har gemenskapen behörighet när det gäller:

- att främja kultursamarbetet mellan medlemsstaterna,

- att stödja och komplettera (om nödvändigt med ekonomiska bidrag) medlemsstaternas verksamhet som gäller:

- att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia,

- att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse,

- icke-kommersiellt kulturutbyte,

- konstnärligt och litterärt skapande, även inom den audiovisuella sektorn.

Det enda gemenskapsinstrumentet inom kultur är programmet Kultur 2000 som finansieras ur gemenskapens budget. Gemenskapen har inte behörighet att utanför de befintliga programmen och initiativen agera för att bevara medlemsstaternas kulturarv.

Vad dessutom beträffar nya former för finansiering av initiativ eller program bör det noteras att finansieringen av gemenskapens budget bygger på ett system av egna medel (artikel 269 (tidigare artikel 201) i EG-fördraget)). Systemet har fastställts enhälligt av rådet på kommissionens förslag och efter att Europaparlamentet hörts. Dessa bestämmelser måste antas av medlemsstaterna i enlighet med deras egna författningsregler. Genom att man tillämpar principen om budgetens fullständighet kan dessa medel inte användas till särskilda utgifter utan måste användas allmänt till att bekosta alla gemenskapens budgetutgifter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2084/01

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(13 juli 2001)

Ämne: Fervasa-anläggningen för behandling av fast hushållsavfall i Quart de Poblet och Aldaia (Valencia, Spanien)

Fervasa-anläggningen, som behandlar fast hushållsavfall och är belägen i kommunområdet Quart de Poblet och Aldaia, har anmälts till behöriga spanska myndigheter för de allvarliga miljöproblem som den ger upphov till.

Anläggningen, som behandlar 70 procent av hela provinsen Valencias avfall, bryter mot befintlig lagstiftning på följande punkter:

- Anläggningen framkallar stank som känns inom en radie av 8 km.

- Orimliga halter lakvatten alstras eftersom komposteringsanläggningen inte är tillräckligt väl täckt eller isolerad, organiskt material blandas med avloppsslam och avfallet förvaras ytligt och inte under jorden. Lakvattnet kan dessutom förorena grundvattnet.

- Anläggningen alstrar orimligt halter luftburet avfall, p.g.a. att anläggningen inte är tillbörligt stängd och dessutom saknar schaktgrop för återvinning.

- Anläggningens särskilda beskaffenhet samt behandlingen av ovan beskrivet avfall leder till en stor ansamling råttor.

- Anläggningen bidrar till höga index för atmosfärföroreningar p.g.a. den ständiga sopbilstrafiken (240 bilar om dagen) etc.

Mest oroande är att Fervasa-anläggningen är belägen på floddalen Poyos terrasser och i direkt anslutning till Valencias skyddade akvifer (i synnerhet sankmarkerna i Albufera).

Med tanke på befintlig gemenskapslagstiftning i ämnet, framför allt rörande kontroll av föroreningar, luftföroreningar, industririsker och avfallshantering, har jag en fråga till kommissionen: Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta för att tvinga de spanska myndigheterna att följa miljölagstiftningen när det gäller Fervasa-anläggningen?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 september 2001)

Kommissionen känner inte till det problem frågeställaren tar upp.

Därför har kommissionen vänt sig till de spanska myndigheterna med en begäran om information om detta fall, för att kunna kontrollera om den tillämpliga gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1515/01

från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Interna stridigheter på Moluckerna, Indonesien

Kan kommissionen ge en uppskattning av hur många ur den kristna och den muslimska befolkningen som dödats, skadats eller jagats bort under de pågående stridigheterna? Är kommissionen övertygad om att den indonesiska regeringen gör allt i sin makt för att återställa ordningen i området, så att människor kan återvända till sina hem utan att frukta repressalier? Är kommissionen beredd att upprätta ett undersökningsteam med uppdrag att belysa orsakerna till stridigheterna skulle den indonesiska regeringen anmoda om detta? Vilka åtgärder har EU vidtagit - eller kan den vidta - i syfte att stödja ett verkningsfullt återhämtningsprogram på Moluckerna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

Kommissionen följer noga händelserna på ögruppen och delar parlamentsledamotens oro.

Det är nästan omöjligt att bedöma omfattningen av våldet på Moluckerna på grund av att det är svårt att kontrollera källorna, hur trovärdiga de än må vara. Man kan dock med säkerhet utgå ifrån att antalet döda, skadade och tvångsförflyttade är större än i Östtimor. Befolkningen på Moluckerna lider svårt i den nuvarande situationen.

Liksom flertalet i det internationella samfundet, anser kommissionen att konflikten på Moluckerna i första hand är en intern indonesisk angelägenhet och att det först och främst är den indonesiska regeringen samt det civila samhällets organisationer, de religiösa samfunden och andra institutioner som bör försöka att lösa den. Flera religiösa ledare har inlett en social försoningsprocess.

Från konfliktens början har endast humanitärt bistånd varit tillåtet från utlandet. Sedan 1999 har Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) verkat på Moluckerna, i den utsträckning som den riskabla säkerhetssituationen medgivit, i syfte att minska de mänskliga lidandena genom att via icke-statliga organisationer tillhandahålla stöd till konfliktens offer, inbegripet personer som förflyttats inom landet. En ny aktion planeras för närvarande.

Kommissionen har inte blivit ombedd av den indonesiska regeringen att tillhandahålla någon undersökningsgrupp för att belysa orsakerna till konflikten. Kommissionen har emellertid deltagit i två undersökningsuppdrag (i slutet av 2000 och i början av 2001) i området.

Möjligheten till stöd för den sociala utvecklingen på längre sikt på Moluckerna och i andra målområden i syfte att bidra till en förbättring av den svåra situationen kommer att undersökas i samband med att kommissionen förbereder en stödstrategi för Indonesien.

Unionen har i sin politiska dialog med Indonesien uttryckt sin oro över situationen, och uppmuntrat de indonesiska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar att återupprätta säkerhet, förhindra ytterligare våld och lösa regionala tvister genom dialog i stället för genom våld (jfr. uttalanden från ordförandeskapet för unionen av den 28 november 2000 och den 8 mars 2001).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1916/01

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Förfarande mot soptippen i Torreblanca i den spanska kommunen Fuengirola

Enligt det spanska miljöministeriet känner man inte till att Europeiska kommissionen har inlett ett förfarande mot soptippen i Torreblanca, i den spanska kommunen Fuengirola.

Misstankarna ökade när den lokala pressen nyligen publicerade en notis om att Europeiska kommissionen förelagt EG-domstolen den undersökning som hade inletts 1997 av denna soptipp i Torreblanca på grund av att soptippen inte uppfyllde EG-direktivet om avfall.

Kan kommissionen uppge hur situationen i frågan ser ut i dagens läge, så att man får klarhet i huruvida det förfarande som inleddes på kommissionens initiativ fortfarande pågår eller om kommissionen anser att frågan är färdigbehandlad efter att soptippen stängts?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(3 september 2001)

Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot flera olagliga soptippar i Spanien. En av dessa är den som ligger i Torreblanca (Malaga). Efter att ha granskat den rättsliga situationen för dessa soptippar har kommissionen beslutat att anhängiggöra ärendet vid domstolen.

Soptippen i fråga har, enligt de senaste uppgifterna från de spanska myndigheterna, stängts. En del av det stängda området används emellertid ibland vid överföringen av fast hushållsavfall till avfallsanläggningen i Casares.

Kommissionen har inte informerats om att soptippen inte längre ibland används. Mot bakgrund av detta, och i brist på nya uppgifter från de spanska myndigheterna, anser kommissionen att det fortfarande finns avfall på en del av den stängda soptippen, även om slutdestinationen för avfallet är avfallsanläggningen i Casares.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1217/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(24 april 2001)

Ämne: Åldersdiskriminering vid tillgång till sysselsättning

Enligt uppgifter som jag fått av frilanstolkar som under flera år arbetat vid Europaparlamentet har parlamentet börjat använda åldern som ett kriterium då tolkar skall anställas.

För närvarande har Europaparlamentet upphört att sluta kontrakt med frilanstolkar som är 65 år eller äldre och tar inte hänsyn till objektiva kriterier för om de kan fortsätta att utöva sitt yrke.

Mot bakgrund av artikel 13 i fördraget skulle jag vilja fråga kommissionen vad den anser om detta och om den anser att det är acceptabelt att en av de europeiska institutionerna bryter mot gemenskapsprinciper och gemenskapslagstiftning som den själv godkänt.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(1 augusti 2001)

Parlamentsledamotens fråga gäller kontrakt för frilanstolkar som anlitas av parlamentet och det är därför lämpligast att parlamentsledamoten vänder sig till parlamentets generalsekretariat för svar.

Om det allmänna rättsläget kan kommissionen säga följande.

- Artikel 13 i Amsterdamfördraget innehåller ett förbud mot diskriminering, bland annat på grund av ålder. I rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 628/2000 av den 20 mars 2000 om att ändra förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i gemenskaperna(1) föreskrivs att samma rekryterings- och lönevillkor skall gälla för extraanställda konferenstolkar oavsett om de anlitas av kommissionen eller parlamentet. Därigenom säkras likabehandling.

- Som en följd av att förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 628/2000 antagits, omfattar avdelning III i anställningsvillkoren alla extraanställda tolkar som arbetar för gemenskaperna. Enligt artikel 74 i den avdelningen är pensionsåldern för extraanställd personal 65 år. Motsvarande bestämmelser finns för offentliganställda i medlemsstaterna. I den gemenskapslagstiftning som lägger

fast de allmänna reglerna för likabehandling i anställningsförhållanden anges också uttryckligen att de skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om pensionsålder. Genom att artikel 74 tillämpas lika på alla extraanställda, inklusive extraanställda konferenstolkar, sker ingen särbehandling inom denna personalkategori.

- Tjänstemän i Europeiska gemenskaperna vid samtliga EU-institutioner omfattas av rekryterings-, anställnings- och pensionsvillkoren i tjänsteföreskrifterna.

(1) EGT L 76, 25.3.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1576/01

från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen

(1 juni 2001)

Ämne: Relationerna EU-Turkiet, barnarbetskraft i Turkiet

Är kommissionen medveten om att det existerar barnarbetskraft i Turkiet och att 80 procent av de underåriga som arbetar inte erhåller lön i någon form? Hur beaktas detta i EU:s kontakter med Turkiet?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(24 juli 2001)

Kommissionen är till fullo medveten om frågan om barnarbete i Turkiet och har ett flertal gånger tagit upp detta ämne i de återkommande rapporterna om Turkiet.

Frågan diskuterades nyligen under ett av de underkommittémöten som avhölls i samband med mötet i Ankara i associeringskommittén mellan gemenskapen och Turkiet. Den turkiska sidan visade förståelse för problemet och tillkännagav vissa åtgärder för att förbättra situationen. De åtgärder som planeras är ratificering av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 182, utveckling av ytterligare projekt för att göra folk mer medvetna om problemet och utarbetande, genom en särskild kommittés försorg, av en handlingsplan. Dessutom håller ett lagförslag om definiering av lättare arbete för barn och ungdomar på att tas fram. Kommissionen har erbjudit sig att bistå Turkiet vid utarbetandet av lagen.

Den turkiska sidan nämnde för övrigt att man kan förvänta sig positiva verkningar av förlängningen av den obligatoriska utbildningen i Turkiet.

Kommissionen har på basis av dessa uppgifter uppmuntrat den turkiska sidan att på alla sätt anstränga sig för att genomföra de olika initiativen.

Kommissionen kommer att göra en ny bedömning av situationen i 2001 års återkommande rapport, som avges i november 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1900/01

från Brian Simpson (PSE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Planer inför framtida utbrott av sjukdomar som mul- och klövsjuka

Vilka planer har kommissionen, i händelse av framtida utbrott av sjukdomar som mul- och klövsjuka, för att isolera sjukdomen, genomföra slakt samt omhänderta infekterade och eventuellt infekterade djur? Detta med tanke på att befolkningen starkt ogillar nedgrävning och förbränning av djurkroppar, vilket skulle kunna leda till ett totalförbud.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(31 juli 2001)

I händelse av förekomst av vissa djursjukdomar, exempelvis mul- och klövsjuka, föreskrivs det i gemenskapslagstiftningen flera kontrollåtgärder, inbegripet:

- utarbetande och genomförande av beredskapsplaner i varje medlemsstat, så att alla nödvändiga åtgärder för sjukdomsbekämpning kan vidtas snabbt och på rätt sätt,

- slakt och destruktion av djur på infekterade och, om så är nödvändigt, på misstänkta gårdar, eftersom dessa djur mycket lätt kan sprida infektionen till friska djur på andra gårdar,

- begränsning av förflyttningen av djur inom de infekterade områdena, eftersom dessa djur kan vara smittade,

- användning av vaccin, om det bedöms att ovannämnda åtgärder inte är tillräckliga för att förhindra utbrottet.

Kommissionen kommer att genomföra en grundlig översyn av gemenskapens politik rörande mul- och klövsjuka när det nuvarande utbrottet upphört. I det sammanhanget kommer även användningen av vaccin mot mul- och klövsjuka att undersökas på nytt, varvid hänsyn kommer att tas till de senaste kunskaperna och erfarenheterna samt till utvecklingen av nya diagnostikverktyg.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2365/01

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Revision av ramavtal

I punkt 1 i sitt beslut av den 4 april 2001 om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av EU:s budget för budgetåret 1999, har Europaparlamentet begärt en revision av ramavtalet med kommissionen där följande principer framhålls:

a) bekräftelse av varje parlamentsledamots rätt att begära och erhålla konfidentiell information, enligt EG-fördraget artikel 197

b) oinskränkt tillämpning av bestämmelserna i arbetsordningen bilaga VII om behandling av konfidentiella dokument, vilket innefattar varje utskottsmedlems rätt att handha de konfidentiella dokumentet

c) överlämnande av fullständiga originaldokument utan ändringar eller strykningar.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas för att uppfylla denna begäran?

Är kommissionen beredd att redan nu följa de av parlamentet formulerade principerna, till dess att en formell revision av ramavtalet genomförts? Om inte, varför?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(13 september 2001)

1. Artikel 4 i bilaga III i ramavtalet innehåller ett specifikt förfarande som skall följas för att se revidera det. Närmare bestämt föreskrivs i artikel 4 i bilaga III att mot bakgrund av vunnen erfarenhet, får ordföranden för de båda institutionerna föreslå att tillägg eller ändringar görs i denna bilaga.

2. Proceduren för ansvarsfrihet för 1999 var den första som det ramavtal som ingicks den 5 juli 2000 tillämpades på. Kommissionen avser att även fortsättningsvis tillämpa detta avtal fullt ut och lojalt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1620/01

från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen

(12 juni 2001)

Ämne: Status för en Europeisk stiftelse

Flera institutioner, organ och fysiska och juridiska personer från olika medlemsstater i EU undrar när de skall kunna förfoga över ett rättsligt instrument liknande det som utgörs av stiftelserna i medlemsstaterna.

Det finns många olika verksamheter som bedrivs utan vinstbringande syfte. Det krävs gemensamma ansträngningar och en gemensam vilja från medborgarna i olika medlemsstater i EU för att sådan verksamhet, med altruistiska mål och utan ekonomiska vinstsyften, skall kunna fullföljas.

Därför skulle en europeisk stiftelse kunna utgöra det juridiska instrument som behövs för att denna kulturella mecenatverksamhet, eller verksamhet av alla annan natur, skall kunna fullföljas i det allmännas intresse och utan vinstsyfte.

Kan kommissionen ange i vilket skede förslaget att skapa en europeisk stiftelse befinner sig? På vilket sätt anser kommissionen att en sådan stiftelse till fullo skall kunna fungera i förbindelse med ovannämnda mål, inom en snar framtid?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(25 juli 2001)

Kommissionen lade 1992 fram tre förslag om stadgar för europeiska kooperativ, europeiska ömsesidiga bolag och europeiska föreningar(1). Förslagen ändrades 1993 mot bakgrund av Europaparlamentets och Ekonomiska och sociala kommitténs yttranden(2). Reglerna för

struktur, befogenheter och skyldigheter följer till stora delar stadgan för Europabolag(3). Hänsyn tas emellertid till dessa organisationsformers särskilda karaktär. Stiftelser är en av de organisationsformer som kommer att kunna dra nytta av förslaget till stadga för europeiska föreningar.

Kommissionen tror att stadgan för europeiska föreningar kommer att möta behovet av en rättsakt för ideella organisationer som bedriver icke-kommersiell och social verksamhet i det allmännas intresse.

En politisk överenskommelse om stadgan för Europabolag nåddes i rådet i december 2000(4), vilket innebär att förhandlingarna om de andra stadgarna kan tas upp igen i rådet. Stadgan för europeiska kooperativ diskuteras nu. Kommissionen kommer göra sitt bästa för att se till att stadgan för europeiska föreningar skall vara klar att tas upp till diskussion så snart medlemsstaterna har enats om stadgan för europeiska kooperativ.

(1) Ursprungliga förslag EGT C 99, 21.4.1992.

(2) Ändrat förslag EGT C 236, 31.8.1993.

(3) Ändrat förslag EGT C 176, 8.7.1991.

(4) Pressmeddelande: 489, nr 14671/00.