ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2070/97 från Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till kommissionen (19 juni 1997)

Ämne: Gemenskapens finansiella bidrag på miljöområdet

Inom ramen för budgetposten B4-3060 beviljas bidrag inom ramen för miljöskyddet. I EGT C 148, 16.5.1997, publiceras en lista över organisationer som har erhållit sådana medel.

Kan kommissionen ge mig besked om vilka projekt som inlämnats av ¨Stichting Euro Info Centrum¨?

Kan kommissionen ge mig ytterligare upplysningar om denna organisation? Kan stadgarna för den bifogas och går det att få fram en lista över dem som på senaste tiden suttit i organisationens styrelse?

Kan kommissionen ge mig besked om hur det övervakas att de pengar som denna organisation fått används rätt?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Detta projekt omfattar utbildning och anskaffning av utrustning till Euro Info Centrumen för att förbättra deras förutsättningar att höja små och medelstora företags medvetenhet om miljöprioriteringar och ställa en metod till små och medelstora företags förfogande med vars hjälp de kan göra en kritisk miljöanalys av sin verksamhet. Syftet med detta är att få små och medelstora företag att registrera sig i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning.

Stichting Euro Info Centrum är en av de aktivaste rådgivningscentralerna på miljövårdsområdet. Det finns tillräckligt med personal, centrumet fungerar effektivt och har under de senaste åren aktivt samordnat Euro Info Centrumens miljövårdsarbete. Det ligger också nära Bryssel och har därför goda förutsättningar att fungera som en förenande länk till kommissionen vid styrning av projekt. Centrumets företagsstadga och en förteckning över de nuvarande ledamöterna i förvaltningskommittén sänds direkt till ledamoten och till Europaparlamentets sekretariat.

Verksamheten pågår fortfarande och kommer inte att vara avslutad förrän i mitten av 1998. När projektet är slutfört skall projektledaren lämna in en slutrapport om verksamheten, samt sluträkenskaper som omfattar alla utgifter, tillsammans med ett bokslut. Denna information granskas av kommissionen, inbegripet finanskontroll, så att det kan säkerställas att verksamheten genomförts korrekt och att de totala utgifterna har förts upp i tillbörlig ordning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2588/97 från Hilde Hawlicek (PSE) till rådet (29 juli 1997)

Ämne: Nytt stycke i ingressen till Fördraget om Europeiska gemenskapen

Under stats- och regeringschefernas råd i Amsterdam beslutades att följande nya stycke skall införlivas i ingressen i Fördraget om Europeiska gemenskapen ¨Som är fast beslutna att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för unionens medborgare genom en bred tillgång till utbildning och dess ständiga uppdatering.¨

Hur avser rådet att uppnå detta mål om den samtidigt i praktiken skär ned medlen till de befintliga utbildningsprogrammen?

Svar (17 november 1997)

Det är inte rådets uppgift att uttala sig om den ärade parlamentsledamotens fråga i detta tidiga skede då Amsterdamsfördraget nyss har blivit undertecknat och ännu inte trätt i kraft.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2860/97 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (11 september 1997)

Ämne: Bekämpningsmedlet Lindane

Enligt direktivet om godkännande skall kommissionen inleda förfarandet för översyn av bekämpningsmedel, som är en översyn av de 600 aktiva ämnen som används i bekämpningsmedel i Europa. Den process som inleddes 1993 har uppenbarligen bromsats upp på grund av finansieringsproblem. Hur löser kommissionen detta finansieringsproblem, och när räknar den med att översynsförfarandet är avslutat?

I Förenade kungariket har det förekommit viss oro kring bekämpningsmedlet Lindane. Vissa berörda parter har hävdat att Lindane har negativ inverkan på flera olika arter och att det är en möjlig orsak till bröstcancer. Kan kommissionen redogöra för den senaste utvecklingen i den österrikiska översynen av Lindane? Kan kommissionen dessutom avslöja om den har några bevis för att Lindane faktiskt utgör en hälso- och säkerhetsrisk för både människor och djur?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (15 oktober 1997)

Direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ((EGT L 230, 19.8.1991 )) innehåller bestämmelser om granskning av aktiva substanser som redan fanns på marknaden då direktivet trädde i kraft. Den första fasen av detta granskningsprogram, som omfattar 90 viktiga aktiva substanser, har påbörjats, och inom ramen för nuvarande budgetanslag är finansieringen säkrad till februari 1999. Dessutom förbereds igångsättandet av granskningsprogrammets övriga faser. Den första fasen har emellertid visat, att utvärderingen av befintliga aktiva substanser på längre sikt erfordrar utökade tekniska och administrativa resurser såväl som nya budgetresurser i både kommissionen och medlemsstaterna. Detta för att öka arbetstakten och för att försäkra sig om att utvärderingen görs i enlighet med de höga säkerhets- och miljöskyddsföreskrifter som krävs enligt direktiv 91/414/EG. Kommissionen överväger för närvarande olika valmöjligheter för arbetets fortskridande.

Vad den aktiva substansen lindan beträffar, vilken är en av de 90 substanser som omfattas av den första fasen, kan kommissionen bekräfta att man väntar på medlemsstatsrapportören Österrikes rapport, vilken bör bli tillgänglig i mitten av 1998. När kommissionen får denna rapport kommer en intensiv vetenskaplig och teknisk undersökning med alla medlemsstater att äga rum. Först när undersökningen har avslutats kommer kommissionen att ha möjlighet att ta ställning till denna aktiva substans.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2543/97 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (24 juli 1997)

Ämne: Förorening av sjön Koronia

Koroniasjön är en av Greklands vattenbiotoper och skyddas av direktiv 92/43 ((EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. )). Men trots detta... skydd pågår en ständig nedsmutsning av sjön eftersom den får ta emot olaglig dumpning av industriavfall från Langadas med omnejder. En ekologisk katastrof kommer snart att vara ett fullbordat faktum - allt medan de behöriga grekiska myndigheterna förefaller strunta i saken.

I sitt svar (22.11.1996) på min fråga nr E-2677/96 ((EGT C 72, 7.3.1997, s. 72. )) om nedsmutsningen av sjön Koronia förklarade kommissionen att den är medveten om miljöproblemen i Koroniasjön och att den redan har vänt sig till de grekiska myndigheterna och bett dem om närmare upplysningar. I sitt svar sade kommissionen vidare att om man kan konstatera att brott mot gemenskapsbestämmelserna föreligger så kommer den att inleda ett förfarande mot de grekiska myndigheterna med stöd av artikel 169 i fördraget.

Efter de senaste uppgifterna om ytterligare ekologiska påfrestningar för Koroniasjön vill jag fråga kommissionen vilken information den fått från de grekiska myndigheterna, vilka exakta åtgärder den ämnar vidta för att få till stånd en tillämpning av gemenskapens miljölagstiftning i området ifråga och om den nu har för avsikt att inleda det förfarande som anges i artikel 169 i fördraget?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (16 oktober 1997)

Till följd av brev som riktats till olika miljöorganisationer har kommissionen vid flera tillfällen skrivit till de grekiska myndigheterna och bett om detaljerade upplysningar om vilka åtgärder de tänker vidta för att sätta stopp för de utsläpp av farliga ämnen i flytande form som olika företag i regionen Drymos gör i Koroniasjön, samt om de initiativ som myndigheterna tänker ta för att förebygga förorening av sjön, bland annat i samband med det program för föroreningsminskning som avses i artikel 7 i direktiv 76/464/EEG om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö ((EGT L 129, 18.5.1976. )).

I sina svar på dessa brev har de grekiska myndigheterna erkänt att föroreningen av sjön har nått en kritisk nivå. De har dessutom delgivit kommissionen detaljerade upplysningar om driftsvillkoren för företagen i trakten (brevväxling daterad 21 februari 1997 och 12 augusti 1997).

Av dessa svar framgår att de flesta företagen fortsätter att släppa ut sina flytande avloppsvatten i Koroniasjön. Gemenskapens finansiella stöd (strukturfonderna) har i detta sammanhang begärts i syfte att snabbt kunna vidta åtgärder för att stoppa föroreningen av sjön.

Kommissionen anser att de åtgärder som delgivits, trots de grekiska myndigheternas ansträngningar, är otillräckliga. För att förebygga föroreningen av Koroniasjön är det nödvändigt att så snart som möjligt vidta ytterligare åtgärder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2694/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Begränsning av vitamin- och mineralpreparat till det rekommenderade dagliga intaget

Kan kommissionen bekräfta huruvida Europeiska unionen har bestämt att tillgängligheten av vitamin- och mineralpreparat skall begränsas till kvantiteter som inte överstiger det rekommenderade dagliga intaget?

Om så är fallet, vilket är resonemanget bakom en sådan begränsning i en fråga där det väl ändå är upp till konsumenten själv att välja?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (29 september 1997)

Det finns för närvarande inte någon gemenskapslagstiftning om tillverkning och saluföring av de preparat som parlamentsledamoten syftar på.

En mycket stor majoritet av medlemsstaterna samt ett stort antal företrädare för arbetsmarknadens parter har flera gånger påpekat för kommissionen att de anser att det är nödvändigt och brådskande att gemenskapslagstiftning upprättas inom detta område.

Eftersom det är oumbärligt med ett brett samråd med berörda personer och organ inom denna sektor, utarbetades ett diskussionsunderlag som har skickats ut till alla berörda parter. Kommentarer till detta underlag förväntas senast i slutet av september 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3271/97 från Marjo Matikainen-Kallström (PPE) till kommissionen (20 oktober 1997)

Ämne: Följderna av att tax free-försäljningen avskaffas

Varför motsätter sig kommissionen en opartisk undersökning om hur avskaffandet av tax free-försäljningen inverkar på t.ex. sysselsättningen?

Eftersom kommissionen inte anser det motiverat att utföra en sådan undersökning, undrar jag om den enbart baserar sin uppskattning av följderna av att tax free-försäljningen avskaffas på egna antaganden?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (17 november 1997)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på Raimo Ilaskivis ((Se s. 65. )) skriftliga fråga E-2777/97 och Jan Anderssons och Mary Banottis muntliga frågor H-552/97 respektive H-0409/97 under frågestunden i samband med parlamentets sessioner i juni 1997 och juli 1997 ((Parlamentets debatter (juni och juli 1997). )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2963/97 från Leoluca Orlando (V) till kommissionen (10 september 1997)

Ämne: Sicilcassas införlivande i Banco di Sicilia

Det finns långt framskridna planer på en sammanslagning av Sicilcassa och Banco di Sicilia.

Detta innebär att ungefär 500 bankkontor i en och samma region, Sicilien, eller en tredjedel av det totala antalet bankkontor i regionen (1 500), helt och hållet kommer att koncentreras i statlig ägo.

Sammanslagningen genomförs utan någon som helst inblandning av privat kapital.

Den italienska regeringen har meddelat att den har tänkt slutföra sammanslagningen under den här veckan.

1. Har den italienska regeringen i förväg informerat gemenskapens organ om planerna och har den fått erforderligt samtycke?

2. Om inte, tänker Europeiska kommissionen vidta några snabba åtgärder gentemot den italienska regeringen för att kunna bedöma huruvida sammanslagningen är förenlig med skyddet för den fria konkurrensen?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (7 oktober 1997)

Eftersom planen att Banco di Sicilia skall ta över Sicilcassa skulle kunna innebära statligt stöd enligt artiklarna 92 och 93 i fördraget, bad kommissionen nyligen de italienska myndigheterna att lämna all information som krävs för att kunna bedöma förekomsten av statligt stöd och utvärdera dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

Vad gäller en eventuell tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (¨koncentrationsförordningen¨) om kontroll av företagskoncentrationer ((EGT L 395, 30.12.1989. )) på denna sammanslagning, skulle den här transaktionen inte omfattas av förordningens tillämpningsområde eftersom både Sicilcassa och Banco di Sicilia har mer än två tredjedelar av sin omsättning i en och samma medlemsstat (Italien). Därför behöver inte denna transaktion anmälas till kommissionen enligt dessa bestämmelser. Enligt systemet med uppdelad behörighet för koncentrationskontroll i gemenskapen, har de nationella italienska myndigheterna full behörighet att inleda en konkurrensbedömning av en nationell koncentration som inte har en gemenskapsdimension.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2804/97 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Dokument om godkänd säkerhetsorganisation

Hur många företag i varje medlemsstat har vägrats ISM-dokument om godkänd säkerhetsorganisation?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2804/97 och E-2805/97 ingivna av Neil Kinnock för kommissionen (7 oktober 1997)

Kommissionen antar att parlamentsledamoten hänvisar till genomförandet av rådets förordning (EG) nr 3051/95 om säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) ((EGT L 320, 30.12.1995. )).

Medlemsstaterna hade fram till den 1 juli 1997 möjlighet att undanta färjor och företag som enbart bedriver verksamhet i inre vattenvägar från att uppfylla ¨international standards method¨ (ISM). Kommissionen beklagar att den för tillfället inte har tillräckligt med information för att ge ett fullständigt svar på frågan. Kommissionen kommer att be medlemsstaterna om uppdaterad information och ta kontakt med parlamentsledamoten när den är tillgänglig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2227/97 från Frode Kristoffersen (PPE) till rådet (18 juli 1997)

Ämne: Sextrakasserier på arbetet

Anser rådet att kommissionens aviserade planer på att föreslå EU-lagstiftning om graden och omfattningen av sextrakasserier på arbetet i de enskilda EU-staterna stämmer överens med subsidiaritetsprincipen?

Svar (10 november 1997)

Den 19 mars 1997 översände kommissionen till arbetsmarknadens parter en text om sexuella trakasserier på arbetsplatsen för ett andra samråd. Detta innebär att kommissionen ännu inte på detta stadium har förelagt rådet något förslag.

Det är självklart att rådet kommer att granska alla lagstiftningsförslag i denna fråga med beaktande av artikel 3b i EG-fördraget som rör principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt bestämmelserna i avtalet om socialpolitik, särskilt artikel 2.1 i detta, där jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling på arbetsplatsen är ett av de behörighetsområden som behandlas.

Det finns slutligen anledning att erinra om att avtalet om socialpolitik genom Amsterdamfördraget kommer att integreras i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2383/97 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (10 juli 1997)

Ämne: En järnvägens Via Egnatia

Som bekant är Grekland en av de medlemsstater som har mycket svåra terrängförhållanden samtidigt som landet dessutom har att hantera problemen med avståndet och avsaknaden av gemensamma gränser till de övriga länderna inom unionen. Följaktligen bör man lägga stor vikt vid att skapa en god transportinfrastruktur i detta land för att så mycket som möjligt eliminera dess isolering.

Hur ställer sig Europeiska kommissionen till att eventuellt stödja byggandet av en järnvägens Via Egnatia, från hamnen i Igoumenitsa till den grekisk-turkiska gränsen, något som dessutom skulle göra transporter från och till Mellanöstern möjliga genom hamnen i Volos, men även ge ny kraft till handeln på Balkan, vilket definitivt tjänar EU:s vidare intressen i området?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (23 september 1997)

De investeringar i järnvägsinfrastruktur i Grekland som samfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och av Sammanhållningsfonden under perioden 1994-1999 rör i huvudsak elektrifiering av järnvägslinjen Aten-Saloniki samt utbyggnad av den till dubbelspårig järnväg. Även moderniseringsarbeten på sträckan Saloniki-Alexandroúpolis samfinansieras.

Vad gäller det eventuella byggandet av en ny linje till Igoumenitsa för att skapa en ¨järnvägens Via Egnatia¨ bör frågan i princip behandlas och analyseras gemensamt med de grekiska myndigheterna i samband med utarbetandet av underlag för de investeringar i infrastruktur som skall samfinansieras under perioden 2000-2006.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2480/97 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: Normer för humana fångstmetoder mellan EG, Ryssland och Kanada samt miljömärkning

Anser kommissionen att det, eftersom normer för humana fångstmetoder håller på att utvecklas, skulle kunna finnas argument för att utveckla en europeisk märkning som anger att produkten inte framställts med hjälp av djurförsök?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (24 september 1997)

Kommissionen önskar uppmärksamma parlamentsledamoten på att det inte går att direkt koppla det faktum att det finns normer för humana fångstmetoder, vilka fastställdes genom avtalet mellan gemenskapen, Kanada och Ryska federationen och antogs av rådet den 22 juli 1997, till möjligheten att använda en märkning som påvisar att vissa produkter inte har blivit testade på djur. Det handlar snarare om två olika problemställningar: den första avser endast fångst av djur, den andra avser djurförsök i vetenskapliga syften.

Vad gäller den sistnämnda problemställningen består gemenskapens bestämmelser huvudsakligen av direktiv 86/609/CEE om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål ((EGT L 358, 18.12.1986. )) och, beträffande kosmetika, direktiv 76/768/CEE om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter ((EGT L 262, 27.9.1976. )).
SKRIFTLIG FRÅGA P-2880/97 från Eva Kjer Hansen (ELDR) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Krav beträffande synen vid utfärdande av körkort

Den 29 juli 1991 antog rådet direktiv 91/439/EEG ((EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. )) om körkort, i vilket det fastställs ett antal krav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon, medräknat ett antal nya krav beträffande synen. För utfärdande eller förnyande av körkort i grupp 2 erfordras enligt de nya bestämmelserna att den sökande skall ha en synskärpa på minst 0,8 på det bättre ögat och minst 0,5 på det sämre. Flera bilskollärare befinner sig nu i den situationen att de inte uppfyller de nya, strängare kraven och kan därför inte fortsätta utöva det yrke som de hittills utövat utan några problem.

Kan kommissionen säkerställa att det införs en övergångsordning som ger möjlighet till dispens för personer som då de valde yrke inte kunde ta hänsyn till dessa bestämmelser, och som eventuellt endast har några år kvar i arbetslivet?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (26 september 1997)

I direktiv 91/439/EEG ((EGT L 237, 24.8.1991. )) fastställs minimikraven för fysisk och psykisk hälsa för körning av motorfordon. Avsikten med dessa krav är att säkerställa vägsäkerheten och förbättra det ömsesidiga erkännandet av körkort inom gemenskapen. Kraven på synskärpa hos förare i grupp 2 för kategorierna C och D (till exempel lastbilar och bussar) fastställs i bilagans punkt 6.3. Dessa krav fastställdes i samarbete med de nationella myndigheterna och godkändes av alla medlemsstater när direktivet antogs 1991. En nyligen genomförd översyn påverkade inte kraven på synskärpa (0.8 och 0.5).

I direktivet krävs att alla förare uppfyller minimikraven och tillåter inte övergångsperioder eller undantag från dessa krav. Däremot kan medlemsstaterna införa strängare krav om de vill.

Även om kommissionen har föreslagit att tillhandahålla en klausul som tillåter medlemsstaterna att förnya körkort enligt samma mediciniska krav som de som gällde när körkortet först utfärdades. Detta förslag godkändes emellertid inte av rådet när det antog direktivet. Kommissionen kommer således inte att lägga fram parlamentsledamotens förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3096/97 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (2 oktober 1997)

Ämne: De olympiska spelen och den andra gemenskapsstödramen (EGSR)

Kan kommissionen försäkra att det i samband med Athens åtagande att hålla de olympiska spelen inte kommer att ske några omfördelningar av de anslag som tilldelats under den andra eller den därpå följande gemenskapsstödramen, till nackdel för de projekt som pågår i denna grekiska region?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (28 oktober 1997)

Enligt bestämmelserna för strukturfonderna skall gemenskapens stödramar revideras på grundval av övervakningen, utvärderingen och ny relevant information efter halva löptiden.

Gemenskapens stödram för Grekland under perioden 1994*1999 håller på att revideras. Enligt kommissionens yttrande finns det ingen anledning till att denna revidering skulle hota de grundläggande målen.

När det gäller perioden från och med år 2000, är det säkert att gemenskapens strukturpolitik genom sitt ändamål kommer att stödja de minst gynnade regionerna, t.ex. i Greklands randområden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2116/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - tillstånd för sorter

1. Är det riktigt att alla de växtprodukter som erhållit ett tillstånd för sorter inte behöver anmälas eller genomgå det förenklade tillståndsförfarandet i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Om denna fråga kan besvaras jakande: behöver förädlade produkter som utvunnits ur de ovannämnda produkterna ett godkännande i enlighet med förordningen om nya livsmedel?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 och E-2142/97 (31 oktober 1997)

De villkor som skall tillämpas enligt direktiven 70/457/EEG ((EGT L 225, 12.10.1970, s. 1. )) och 70/458/EEG ((EGT L 225, 12.10.1970, s. 7. )) och förordning nr 258/97 ((EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. )) om nya livsmedel och livsmedelsingredienser, antagen av Europaparlamentet och rådet enligt förfarandet i artikel 189b av fördraget, i synnerhet när det gäller förfaranden för tillstånd och märkning, återfinns i artikel 3.2 av denna förordning.