SKRIFTLIG FRÅGA E-0229/03

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(3 februari 2003)

Ämne: Kommissionens initiativ för patienters rörlighet inom EU

Vid sammanträdet i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) redogjorde kommissionen för patienternas rörlighet mellan medlemsstaterna.

Har kommissionen genomfört någon utredning i syfte att bygga upp en organisation för detta? Finns det några planer på att lägga fram några konkreta förslag för att främja rörligheten för patienter?

Finns det någon bedömning av de tänkbara konsekvenserna för medlemsstaternas statsfinanser av en liberalisering av patienternas rörlighet?

Har kommissionen för avsikt att utvidga de positiva erfarenheterna av Netlink-projektet? Projektet har bedrivits i några europeiska städer med syftet att skapa en elektronisk patientbricka som, med fullt integritetsskydd, kan göra alla EU-medborgares hälsouppgifter direkt åtkomliga på alla sjukhus inom EU.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(26 februari 2003)

Vid mötet i rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 2 och 3 december 2002 presenterade kommissionen förberedelserna inför det högnivåarbete om patientrörlighet som hälso- och sjukvårdsministrarna och nyckelaktörer medverkar i. Arbetet, som leds gemensamt av kommissionsledamöterna med ansvar för hälsa och konsumentskydd respektive sysselsättning och socialpolitik i nära samarbete med kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden, inleddes den 3 februari 2003. Ett av syftena kommer att vara att fastställa områden för samarbete medlemsstaterna emellan i de frågor som frågeställaren tar upp.

Visst förberedande arbete, bl.a. kartläggningen av patientflöden, kommer att beviljas stöd under gemenskapens program för åtgärder på folkhälsoområdet.

Samtidigt har kommissionen inlett ett samrådsförfarande med medlemsstaterna för att skaffa sig en översikt över medlemsstaternas uppföljning av EG-domstolens domar om ersättning för vårdkostnader som uppkommit i en annan medlemsstat än den där patienten är sjukförsäkrad(1). Denna blir utgångspunkten för en konstruktiv dialog med medlemsstaterna för att säkerställa en samordnad och konsekvent uppföljning.

Vad gäller Europeiska rådets beslut i Barcelona (mars 2002) att skapa ett europeiskt sjukförsäkringskort kommer kommissionen att anta ett meddelande om införande av ett europeiskt sjukförsäkringskort före Europeiska rådets möte i Bryssel i mars 2003. I meddelandet föreslår kommissionen en tidsplan för att successivt ersätta de nuvarande pappersblanketterna, som inom ramen för samordningen av de nationella sociala trygghetssystemen som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen(2) krävs för att erhålla sjukvård i en annan medlemsstat. Inledningsvis kommer de uppgifter som behövs för att ge vård och återbetala kostnader för vård som ges i en annan medlemsstat än den där personen är försäkrad att vara direkt synliga på det europeiska sjukförsäkringskortet. Under den tredje och sista fasen skall man övergå till elektroniskt format för blanketterna. Tidsplanen för denna sista fas beror bl.a. på resultatet från pågående pilotprojekt, såsom Netcards och Netlink. Enligt handlingsplanen eEurope 2005, som godkändes av Europeiska rådet i Sevilla (juni 2002), skall man stödja sig på det europeiska sjukförsäkringskortet för att främja en gemensam strategi för patientidentifikation och utveckla nya funktioner, som t.ex. tillgång till medicinska uppgifter för akutvård.

(1) Kohll (C-158/96), Decker (C-120/95), Smits och Peerbooms (C-157/99) och Vanbraeckel (C-368/98).

(2) EGT L 149, 5.7.1971.