ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0116/99

från Hugh McMahon (PSE) till kommissionen

(22 januari 1999)

Angående: Miljökonsekvensbeskrivning (85/337/EG) och förfarande gentemot myndigheter i Förenade kungariket med anledning av överträdelser

Kan kommissionen specificera vilka förfaranden som har inletts med anledning av överträdelser mot direktiv 85/337/EG(1) i Förenade kungariket sedan 1994? Kan kommissionen ange om i synnerhet Pilmuir Quarry, Newton, Mearns och Sheephill Quarry, Milton, Dunbartonshire (båda från Skottland) har omfattats av åtgärder från kommissionen gentemot myndigheter i Förenadekungariket?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(25 februari 1999)

Kommissionen har inlett fyra överträdelseförfaranden mot Förenade kungariket enligt artikel 169 i EG-fördraget med avseende på direktiv 85/337/EEG. Förfarandena rör anläggandet av en hamnbassäng och ett avfallsupplag, genomförandet av artikel 7 och räckvidden för direktivet.

Förfarandena gällande Pilmuir Quarry inleddes enligt artikel 169 i EG-fördraget. Till följd av EG-domstolens dom i mål C-431/92 ansågs emellertid inte direktiv 85/337/EEG vara tillämpligt på detta projekt, eftersom ansökan om projekteringstillstånd hade gjorts före juli 1988. Kommissionen avslutade ärendet i juli 1997 och parlamentsledamoten underrättades skriftligen om detta beslut.

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0727/99

från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Strukturfonderna

De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskapsstöd.

För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131)(1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om.

För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga.

Vilka svenska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod?

(1) EGT C 176, 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0236/99

från Antonio Tajani (PPE) till rådet

(15 februari 1999)

Angående: Rapport från den italienska hemliga underrättelsetjänsten om att euron används för penningtvätt

Känner rådet till den rapport från SISMI, den italienska hemliga militära underrättelsetjänsten, som publicerades i dagstidningen "Il Messaggero" den 25 januari 1999, enligt vilken euron skulle kunna användas för tvätt av olagligen förvärvat kapital som ännu inte ingår i det finansiella systemet eller banksystemet?

Avser rådet att uppmana den italienska regeringen att översända SISMI-rapporten?

Vilka åtgärder avser rådet att vidta för att förhindra att viss kriminell verksamhet slutförs, bl.a. med hjälp av informationssystem och Internet?

Svar

(26 april 1999)

1. Rådet har inte fått den rapport som den ärade parlamentsledamoten hänvisar till.

2. När det gäller penningtvätt och åtgärder för att förhindra att datasystem och Internet används för brottslig verksamhet vill rådet fästa uppmärksamheten på följande åtgärder:

- den gemensamma åtgärden av den 3 december 1998 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkligande av hjälpmedel vid och vinning av brott(1),

- handlingsplanen av den 28 april 1997 för bekämpande av den organsierade brottsligheten(2),

- resolutionen av den 17 januari 1995 om krav för laglig avlyssning av telekommunikationer(3),

Rådet hänvisar även den ärade parlamentsledamoten till de diskussioner som pågår om följande frågor:

- en konvention om inbördes rättshjälp i brottmål,

- ett rådsbeslut om att Europol skall få i uppdrag att bekämpa falskmynteri och förfalskning av betalningsmedel,

- genomförande av rådets slutsatser av den 3 december 1998 om beståndsdelarna i unionens strategi mot högteknologisk brottslighet samt

- en handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och oskadligt innehåll på globala nät.

3. Det pågår även arbete i andra forum, t. ex. följande:

- Europol (harmonisering av det arbete som görs av EU:s brottsbekämpande organ för att övervaka Internet; organiserad brottslighet som är kopplad till Internet),

- Europarådet (Expertkommittén om brott i "Cyberspace"),

- OECD (kommittén för informations- och kommunikationspolitik; riktlinjer för krypteringspolicy),

- G 8 (arbetsgruppen för frågor om högteknologisk brottslighet; nätverk med kontaktpunkter; principer för att bekämpa den högteknologiska brottsligheten),

- Finansiella aktionsgruppen (rekommendationer om penningtvätt).

(1) EGT C 333, 9.12.1998.

(2) EGT C 251, 15.8.1997.

(3) EGT C 329, 4.11.1996.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0647/99

från Ben Fayot (PSE) till kommissionen

(16 mars 1999)

Angående: Samarbetskommittén för äldreorganisationer

Samarbetskommittén för äldre, som består av fem stora europeiska organisationer, organiseras av kommissionen och verkar föra en tynande tillvaro.

Rykten säger att kommissionen tycks vilja omorganisera kommittén genom att utvidga den till en rad sammanslutningar och göra den till ett permanent forum för äldre.

Kan kommissionen meddela huruvida detta forum kommer att bildas och i så fall enligt vilka kriterier? Det är framför allt viktigt att se till att dessa sammanslutningar blir representativa på europeisk nivå.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(29 april 1999)

Samverkansgruppen för äldre är aktiv och leds enligt de förfaranden som fastställs i kommissionens beslut 91/544/EEG av den 17 oktober 1991(1) om inrättande. Samverkansgruppen sammanträder två gånger per år och dagordningen omfattar alltid många olika frågor om de äldres intressen, inklusive social trygghet, sysselsättning och pensioner.

Diskussioner har förts med medlemmarna i samverkansgruppen när det gäller att stärka samarbetet och samordningen mellan de paneuropeiska icke-statliga organisationer som arbetar med äldrefrågor för att höja målgruppens status på europeisk nivå, särskilt under FN:s internationella äldreår.

Vid samverkansgruppens senaste möte den 8 mars 1999 röstade majoriteten av medlemmarna för att inrätta en arbetsgrupp för att undersöka möjligheten till att skapa ett europeiskt forum för äldre. Om arbetsgruppen önskar lämna in ett förslag om att inrätta en sådan struktur, kommer aspekter som t.ex. mål, uppgifter, bestämmelser och interna förordningar (inklusive frågor om graden av representativitet bland potentiella medlemmar) att behöva tas upp.

(1) EGT L 296, 26.10.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0828/99

från Eva Kjer Hansen (ELDR) till kommissionen

(22 mars 1999)

Angående: Anställning av tjänstemän utan att genomföra uttagningsprov

Det framgår av nyhetsbrevet Agence Europe av den 5 mars 1999 att rådet har för avsikt att anställa ett antal medarbetare från det så kallade Schengen-sekretariatet utan krav på att genomföra uttagningsprov eller provanställning, vilket strider mot gällande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna.

Tillämpningen av ett alternativt anställningsförfarande grundat på artikel 24 i det så kallade fusionsfördraget från 1967 innebär att rådet under särskilda förutsättningar och på grundval av ett förslag från kommissionen samt efter att ha hört Europaparlamentet kan anställa externa medarbetare som tjänstemän utan att genomföra uttagningsprov. Men detta förfarande har rådet uppenbarligen heller inte tänkt tillämpa i detta sammanhang.

Vilka åtgärder avser kommissionen - i egenskap av fördragens väktare - vidta för att motverka detta uppenbara brott mot gällande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna och det lika solklara åsidosättandet av kommissionens initiativrätt, som fastställs i artikel 24 i fusionsfördraget?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Erkki Liikanen

(8 april 1999)

Denna fråga ligger utanför kommissionens behörighet (och den kan tyvärr inte lämna de önskade upplysningarna).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0083/99

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(27 januari 1999)

Angående: Motorcyklars inverkan på miljön

Skulle kommissionen kunna göra en studie över vilken inverkan motorcyklar, jämfört med bilar, har på miljön, en studie som skulle kunna omfatta energi- och materialanvändning vid tillverkning, markanvändning (t.ex. vägar och parkeringar), trafikstockning, buller och återvinning?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(24 mars 1999)

Kommissionen har för närvarande inga planer på att genomföra en allmän jämförelse mellan alla olika aspekter av motorcyklars resp. bilars miljöinverkan.

Beroende på vilken miljöeffekt som betraktas kan motorcyklar vara mer eller mindre miljöfarliga än bilar. Motorcyklar förbrukar exempelvis mindre energi och vägutrymme, men släpper ut mer av vissa föroreningar och kan förorsaka bullerproblem. Buller hänger ofta i första hand samman med dåligt trafikvett hos föraren, eller med bristande underhåll, snarare än med konstruktion och design.

Vad beträffar effekterna på luftkvaliteten kommer man inom ramen för fordons- och oljeprogrammet II att undersöka vilka möjligheter det finns att ytterligare minska utsläppen från motorcyklar. I detta program jämförs potentialen i olika möjligheter för att uppnå gemenskapens luftkvalitetsmål. Kommissionen har för avsikt att lägga fram ett förslag beträffande utsläpp från motorcyklar i slutet av 1999.

Vad gäller buller finns de aktuellaste minskningskraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karaktäristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon(1).

Motorcyklar kommer även i framtiden att spela en viktig roll i gemenskapens trafiksystem, vid sidan av andra transportmedel.

(1) EGT L 226, 18.8.1997.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 370 , 21/12/1999 s. 0161



SKRIFTLIG FRÅGA E-1077/99 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (21 april 1999) Angående: Bidrag till golvbeläggningsindustrin i Europa Kan kommissionen upplysa om hur mycket bidrag som har givits till golvbeläggningsindustrin i andra medlemsstater? Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (6 maj 1999) Frågan kan tyvärr inte besvaras i brist på underlag. De flesta medlemsstaterna beviljar stöd som är förenliga med de av kommissionen godkända stödsystemen, men de är inte skyldiga att informera kommissionen om hur systemet tillämpas på varje enskilt område, såsom till exempel golvbeläggningsindustrin.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0177/99

från Dietrich Elchlepp (PSE) till kommissionen

(11 februari 1999)

Angående: Kabel för elförsörjning mellan Marocko och Spanien

1. Hur bedömer kommissionen det energipolitiska förslaget att på listan över projekt inom ramen för de transeuropeiska näten ta upp en kabel för elförsörjning från Marocko till Spanien och därifrån göra en anslutning till det europeiska elnätet i syfte att skapa en viktig förutsättning för en kostnadsmässigt fördelaktig och miljövänlig elproduktion med hjälp av storskaliga vindkraftanläggningar i det mycket blåsiga västra Sahara?

2. Skulle detta projekt kunna finansieras genom Meda-programmet?

3. Anser kommissionen det möjligt att först och efter överenskommelse med Marockos regering finansiera eller medfinansiera en genomförbarhetsstudie där alla ekonomiska, tekniska och statsrättsliga frågor undersöks?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(17 mars 1999)

1. Det projekt som frågeställaren avser har redan genomförts. Förbindelsen mellan Spaniens och Marockos respektive elnät invigdes 1998. Denna förbindelse medger en överföring på upp till 700 megawatt i båda riktningarna i tjugominutersintervaller.

2. Detta projekt har erhållit finansiellt stöd med 80 miljoner euro vilket beviljats inom ramen för Europeiska investeringsbankens lån för det sjätte finansprotokollet mellan gemenskapen och Marocko (1992-1996).

Europeiska investeringsbanken deltog med stöd av bestämmelserna om det "horisontella finansiella samarbetet", ett finansiellt instrument för den förnyade Medelhavspolitiken avsett för investeringar som är av intresse såväl för gemenskapens medlemsstater som för tredje land på Medelhavets södra kust.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0740/99

från Alessandro Danesin (PPE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: Italiens aktiva väljarkår

Den 25 juli 1998 gav det italienska parlamentet avslag på lagförslaget om möjlighet för italienska väljare att utöva sin rösträtt i parlamentsvalen utomlands.

Lagförslaget skulle genom en författningsändring möjliggöra poströstning vilket till exempel tillåts för spanska medborgare.

Diskussioner om rösträtt för italienare utomlands har förts i 30 år utan att frågan har kunnat lösas.

I dagarna har deputeradekammaren återupptagit behandlingen av lagförslaget som vid två tillfällen måste godkännas av parlamentet. Bestämmelserna är i själva verket uppdelade i två delar: I den första anförtros ordinarie lag med att fastställa lämpliga instrument för utövandet av rösträtten; i den andra fastställs de sätt på vilka rösträtten skall utövas.

1. Är kommissionen i stånd att vidta åtgärder i denna fråga för att en lösning skall kunna finnas på dessa förhållanden som strider mot de principer om demokrati som EU:s medlemsstater borde respektera?

2. Känner kommissionen till vilka medlemsstater som tillåter sina medborgare att poströsta?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Jacques Santer

(15 april 1999)

Det ligger utanför kommissionens behörighet att behandla denna fråga, som handläggs uteslutande av berörda nationella myndigheter.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0748/99

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(29 mars 1999)

Angående: EG:s u-hjälp till länder i södra Asien

Kan kommissionen tillhandahålla en förteckning över EG:s sammanlagda u-hjälp till följande länder för vart och ett av de senaste fem åren:

Indien, Bangladesh, Pakistan, Nepal, Sri Lanka, Bhutan, Maldiverna?

Kan den också tillhandahålla en förteckning över EG:s u-hjälp per capita för samma länder för vart och ett av de senaste fem åren?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Manuel Marín

(29 april 1999)

Kommissionen sänder de efterfrågade upplysningarna direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0652/99

från Ioannis Theonas (GUE/NGL) till kommissionen

(9 mars 1999)

Angående: Avfallsproblemet på Santorini - risker för invånarnas hälsa och för ekosystemets balans

Invånarna på Santorini i Cykladerna kämpar med enorma problem i anslutning till öns vattenförsörjning, avloppssystem och avfallshantering. De här problemen accentueras i synnerhet under sommarmånaderna, eftersom befolkningstätheten på ön är hög och de många turisterna gör att mängden avloppsvatten och avfall ökar drastiskt, vilket skapar högst allvarliga problem både med tanke på invånarnas hälsa och livskvalitet, när det gäller balansen i ekosystemet (förorening av markekosystemet, grundvattnet) och vad öns osedvanliga skönhet och kulturella och arkeologiska skatter beträffar. Särskilt brännande är avfallsproblemet, eftersom det ålderdomliga sätt på vilket avfallet bränns, i områden med bebyggelse och bostäder, strider mot alla gällande säkerhetsförordningar och medför direkta risker för folkhälsan.

Dessa problem är akuta och måste lösas omedelbart. Ön Santorini ingår i ett av EU:s pilotprogram - inom ramarna för sammanhållningsfonden, som svarar för 85 % av finansieringen medan resterande 15 % kommer från den grekiska staten - och syftet med programmet är att få till stånd en integrerad avfallshantering samt att kunna täcka öns behov av vattenförsörjning och avloppssystem. Jag vill, med hänvisning till detta program, fråga kommissionen i vilket skede programmet nu befinner sig samt om de behöriga grekiska myndigheterna och ministerierna har godkänt planeringen och lokaliseringen av arbetena. Jag undrar också om kommissionen känner till vilken instans inom den privata sektorn det är som skall administrera projektet - eller vilka villkor som gäller för anbudsförfarandet och på basis av vilka premisser valet av denna instans sker. Slutligen vill jag också fråga kommissionen om det är sant att man i samband med avfallshanteringen föredrar metoden att bränna avfall, en metod som redan nu lett till protester från invånarnas sida, eftersom de är rädda för att konsekvenserna kan vara ytterst negativa med tanke på folkhälsan och balansen i ekosystemet.

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(21 april 1999)

Kommissionen har vid ett flertal tillfällen haft möjlighet att diskutera pilotprojektet om en integrerad förvaltning av vattenförsörjningen, avloppssystemet och avfallshanteringen på ön Santorini, med såväl de nationella ministerierna för ekonomi, miljö och Egeiska havet som öns lokala myndigheter.

Hittills har det dock inte inkommit någon officiell begäran från de grekiska myndigheterna om finansiering från Sammanhållningsfonden av projektet i fråga. På grund av detta kan kommissionen inte svara på parlamentsledamotens frågor.

Kommissionen vill klarlägga att beslut om samfinansiering från gemenskapens fonder endast fattas om projekten i fråga uppfyller villkoren i gemenskapslagstiftningen, även på miljöområdet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0476/99

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(5 mars 1999)

Angående: Direktiv 64/433/EEG om färskt kött och direktiv 71/118/EEG om fjäderfäkött

Hur övervakar kommissionen genomförandet av direktiv 64/433/EEG(1) om färskt kött och direktiv 71/118/EEG(2) om fjäderfäkött i medlemsstaterna?

Vilka problem har medlemsstaterna stött på när det gäller genomförandet av dessa direktiv?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(21 april 1999)

Kommissionen kontrollerar och inspekterar medlemsstaterna i enlighet med reglerna i kommissionens beslut 98/139/EG av den 4 februari 1998 om fastställande av vissa regler angående kontroller på plats inom veterinärområdet som utförs av kommissionens experter i medlemsstaterna(3).

Beträffande färskt kött håller kommissionen just nu på att genomföra en allmän undersökning av om medlemsstaterna har genomfört rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött inom gemenskapen på ett korrekt sätt. Undersökningen väntas vara färdig i slutet av maj 1999. En rapport om vilka resultat man kommit fram till kommer förmodligen att publiceras och därefter göras tillgänglig på kommissionens webbplats (http://europa.eu.int/comm/dg24/) senare i år. Rapporterna om de enskilda kontrollerna i medlemsstaterna görs tillgängliga på webbplatsen efter hand som de färdigställs.

Beträffande fjäderfäkött genomförde kommissionen en allmän undersökning under 1994-1995 som påvisade en del problem när det gällde genomförandet av rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä. Mot bakgrund av undersökningen diskuterades frågan i en arbetsgrupp med deltagare från medlemsstaterna för att undersöka om det var nödvändigt att ändra lagstiftningen. Denna arbetsgrupp kom inte fram till slutsatsen att direktivet eventuellt borde ändras.

Kommissionen påbörjade en ny rad besök i medlemsstaterna tidigare i år för att kontrollera att gemenskapens lagstiftning rörande produktion av fjäderfäkött genomförts och tillämpas på ett korrekt sätt. Rapporterna om de enskilda kontrollerna kommer att läggas ut på kommissionens webbplats så snart de föreligger. Ett sammandrag av den totala utvärderingen kommer också att offentliggöras när den föreligger.

(1) EGT 121, 29.7.1963, s. 2012.

(2) EGT L 55, 8.3.1971, s. 23.

(3) EGT L 38, 12.2.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0358/99

från Paul Rübig (PPE) till kommissionen

(1 mars 1999)

Angående: Undersökning av brottsligheten i de europeiska städerna

Av en färsk undersökning över den grova brottsligheten i Österrike, Tyskland och Schweiz framgår det att antalet brott i den österrikiska förbundshuvudstaden Wien är klart lägre än i de tyska och schweiziska städerna. Till exempel begicks det 1997 3,9 mord per 100 000 invånare i Wien. På samma sätt förhåller det sig med antalet rånöverfall, där Wien med 82 rån per 100 000 invånare ligger klart efter de andra storstäderna.

Finns det en belysande undersökning om alla storstäder i EU av vilken det skulle framgå i vilka agglomerationsområden det i synnerhet skulle vara nödvändigt att vidta åtgärder för att göra dessa till säkra områden för unionens medborgare? Om så inte är fallet, när har kommissionen för avsikt att låta göra en sådan undersökning?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(19 april 1999)

Kommissionen har hittills inte genomfört någon undersökning av den typ som parlamentsledamoten efterfrågar. Medlemsstaterna har ju bestämt att EU skall koncentrera sig på att bekämpa organiserad brottslighet och därför har kartläggningen av brottsligheten begränsat sig till detta område. Bland annat utarbetar rådet en årlig rapport om organiserad brottslighet i Europa som lämnas till parlamentet.

En av svårigheterna vid jämförelse av statistiska uppgifter om brott i medlemsstaterna är att det saknas enhetliga kriterier för att mäta brottslighet. Det krävs definitivt en insats på detta område. En sådan insats skulle kunna kompletteras med undersökningar av hur vissa former av brottslighet påverkas av olikheter i den socio-kulturella miljön. Undersökningar av denna typ skulle kunna erhålla ekonomiskt stöd från kommissionen.

Kommissionen är fullt medveten om behovet av redskap för jämförande statistik om brottslighet. Ett förslag till flerårigt program för att främja samarbete mellan experter på brottsstatistik kommer att läggas fram före sommaren. Ett av huvudsyftena med programmet kommer att vara att utarbeta statistik över brottsligheten i Europa.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0283/99

från Claude Desama (PSE) till kommissionen

(5 februari 1999)

Angående: Europeiskt identitetskort

Bör inte alla unionsmedborgare i brist på europeiskt identitetskort kunna använda alla andra giltiga dokument, såsom uppehållstillstånd, eftersom det i artikel 17 i Amsterdamfördragets andra del om unionsmedborgarskap föreskrivs att ett unionsmedborgarskap skall införas, att varje unionsmedborgare har rätt att röra sig och uppehålla sig fritt inom medlemsstaternas territorier samt att medborgaren skall ha rösträtt och vara valbar vid kommunala val i den medlemsstat där han är bosatt? Bör inte kommissionen ändra förordning (EEG) 1612/68(1) i denna riktning?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(22 mars 1999)

I enlighet med reglerna i folkrätten föreskrivs i gällande gemenskapsrätt endast två handlingar som i tillräckligt hög grad uppfyller de rättsliga beviskraven för unionsmedborgarnas nationalitet i samband med resor och utövande av rätten till fri rörlighet, nämligen ID-kort och pass.

I samband med den rättsliga omarbetningen av reglerna för rätten till bosättning kommer kommissionen dock att granska parlamentsledamotens förslag.

(1) EGT L 257, 19.10.1968, s. 2.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0852/99

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(26 mars 1999)

Angående: Ekonomisk bedömning av parallellimport

Är kommissionen nöjd med den undersökning av parallellimportens ekonomiska konsekvenser som utförts av NERA (National Economic Research Associates)?

Är kommissionen medveten om att NERA:s kontrakt med den europeiska organisationen för varumärkesinnehavare (European Brand Owners' Association) kan leda till intressekonflikter och kan kommissionen tänka sig att begära en andra undersökning?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(29 april 1999)

Kommissionen anser att NERA-utredningen är välgjord och att den utgör en synnerligen användbar grund för vidare behandling av frågan. Emellertid har vi fått reda på att vissa intressegrupper under utredningens gång av olika anledningar inte bereddes tillfälle att ge synpunkter på konsumtion av varumärkesrätt. Den 28 april 1999 anordnade vi en hearing för att alla berörda kretsar skulle få komma till tals i denna viktiga fråga.

Vidare anser kommissionen att utredningen innehåller en komplett analys av de olika aspekterna av konsumtion av varumärkesrätt. Det finns därför ingen anledning att tro att någon koppling mellan NERA-institutet och en viss intressegrupp har påverkat utredningens resultat. Det finns inga planer på att låta utföra en andra utredning.