SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/378

(2004/C 78 E/0400)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1647/03

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(16 maj 2003)

Ämne: Användning och förvaltning av EU-medel för integrering av och förbättring av levnadsvillkor för romer i Bulgarien

1. Känner kommissionen till att betänkligheter uppstått när det gäller sättet på vilket Phare-pengar används för den romska befolkningsgruppen, särskilt arbetssätten vid EU-delegationen i Sofia i samband med inrättandet av icke-statliga organisationer och hur medel används i den största romska koncentrationen i staden Plovdiv, bland annat de 40 000 invånarna i stadsdelen Stolipinovo?

2. Följande projekt stöds med EU-medel: — Phare BG9907.01.01 ”Tillgång till utbildning”: 200 000 euro, — Phare BG9907.01.02 ”Urbanisering av romska bostadsområden”: 257 000 euro, — Phare BG0104.01.01 ”Integrering av den romska befolkningen”: 765 000 euro, — Phare BG0104.01.02 ”Integrering av den romska befolkningen”: 1 350 000 euro, — Phare BG0104.01.03 ”Integrering av den romska befolkningen”: 210 000 euro, — Phare BG0102.06 ”Social integrering av romer”: 2 299 000 euro, — Phare BG0104.02 ”Romers tillgång till hälsovård”: 1 000 000 euro, — Phare 2001 ”Studie av den romska befolkningens bostadsförhållanden”: 160 000 euro. Kan kommissionen med kvantitativa och kvalitativa indikatorer för vart och ett av dessa projekt visa på vilket sätt medlen faktiskt bidragit till att förbättra förhållandena för romerna?

3. Hur garanteras öppenhet och insyn i samband med dessa och framtida projekt för integrering av romer?

4. Hur säkerställs att romerna själva deltar i dessa projekt och hur kan det undvikas att mycket bestäms över huvudet på dem?

5. Vad bör man enligt kommissionens uppfattning göra för att förbättra hanteringen så att resultaten blir bättre än vad de hittills varit?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(16 juni 2003)

Kommissionen har alltsedan 1999 understött projekt som riktar sig till den romska folkgruppen i Bulgarien. Bl.a. har staden Plovdiv och Stolipinovoområdet i denna kommit i åtnjutande av stöd, eftersom den romska befolkningen där är tämligen stor. Inom ramen för vissa projekt (s.k. mikroprojekt, inom Accessprogrammet) har det tillhandahållits medel till romska icke-statliga organisationer i Stolipinovoområdet. Syftet med dessa projekt var att försöka integrera individer och grupper som riskerar att marginaliseras ekonomiskt, socialt eller politiskt i omvandlingsprocessen. Kommissionen har inte inrättat någon av dessa icke-statliga organisationer.

Vad beträffar de Phareprojekt som nämns i den skriftliga frågan har endast ett av dessa slutförts hittills. Goda resultat har uppnåtts i det projektet (BG 9907 ”Promotion of Integration of Roma” (Främjande av integrering av romer)). Inom ramen för programkomponenten ”Access to education and training for Roma representatives to work in public administration and police structures” (Tillgång till utbildning för företrädare för den romska folkgruppen, för arbeten i den offentliga förvaltningen och i polisstrukturer) har romer genomgått polisutbildning och har en praktisk guide om det romska språket och två grundläggande läroböcker (omfattande lärarhandledningar) om romernas kultur och historia publicerats. Läroböckerna har distribuerats till ett antal skolor och lärare har instruerats i hur de bör användas. Inom ramen för programkomponenten ”Urbanisation of Roma neighbourhoods” (Urbanisering av romska bostadsområden) har infrastrukturen i stadsdelar där romer bor förbättrats. Övriga Phareprojekt pågår och det är på detta stadium för tidigt att bedöma deras verkningar.

De till den romska folkgruppen riktade Phareprojekten genomförs som regel i nära samarbete med företrädare för denna folkgrupp. En nationell styrkommitté bestående av det nationella rådet för etniska och demografiska frågor (National Council on Ethnic and Demographic Issues) och 35 romska icke-statliga organisationer har ansvaret för den allmänna samordningen. Kommissionens delegation sänder observatörer till mötena i styrkommittén. Öppenhet och insyn tryggas genom mediabevakningen och genom att alla projekt och strategier måste offentliggöras på de berörda ministeriernas och det nationella rådets webbplatser.

För att projekten skall lyckas är det nödvändigt att romerna och deras intresseorganisationer involveras på lämpligt sätt i samband med fastställandet av behoven och utformningen och genomförandet av projekten. Därför konsulteras i så stor utsträckning som möjligt romska rådgivare i de nationella förvaltningarna samt förvaltningsstrukturer som handhar frågor som rör romer och andra minoriteter regelbundet under programplaneringsprocessen. Kommissionen och det nationella rådet för etniska och demografiska frågor tar i samband med sina täta kontakter upp finansieringsprioriteterna till diskussion. Det nationella rådet har i uppdrag att samordna Bulgariens politik och program för etniska frågor och de finansiella medlen för detta samt att främja dialog och interaktion mellan etniska minoriteter, staten och det civila samhället i Bulgarien. Detta råd består av företrädare för ett antal ministerier och andra förvaltningsinstitutioner och för 35 icke-statliga organisationer för etniska minoriteter. Prioriteterna ligger i linje med det ramprogram för integrering av romer som antagits av de två senaste regeringarna och 150 romska icke-statliga organisationer. Rådgivande organ i vilka icke-statliga organisationer deltar har inrättats för att behandla olika aspekter av ramprogrammet.

Den socioekonomiska situationen och levnadsförhållandena för romerna är trots dessa insatser fortfarande svåra. De utsätts ofta för diskriminering. Integreringen av romerna i samhället bör utgöra huvudprioriteten, även om det är svårt att uppnå synliga resultat på kort sikt. Denna prioritet bör beaktas i den nationella politiken på alla viktiga områden, såsom utbildning, bostäder, folkhälsa och sysselsättning, och de erforderliga budgetmedlen bör ställas till förfogande. Genom utveckling av en adekvat rättslig ram för hantering av minoritetsfrågor kommer hållbarheten hos ett antal projekt att kunna förstärkas ytterligare. Antagande av vittfamnande antidiskrimineringslagstiftning skulle t.ex. vara ett viktigt steg framåt i detta sammanhang. En annan mycket viktig aspekt är att ytterligare decentralisera politiken avseende romerna, på regional och nationell nivå, i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har uppmanat Bulgarien att ta itu med dessa frågor inom ramen för det nyligen reviderade anslutningspartnerskapet.