ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3084/01

från Gabriele Stauner (PPE-DE) till kommissionen

(30 oktober 2001)

Ämne: Uttalanden från sakkunniga om hälsorisker med uppblandat smör

Fram till mitten av maj 2000 har medlemmar av den italienska maffian i stor omfattning förfalskat smör genom att tillsätta animaliskt och vegetabiliskt fett, som inte härstammar från mjölk, samt kemiska ämnen och därefter salufört det via belgiska, tyska, franska och italienska företag. Enligt uppgift skall 100 000 ton uppblandat smör ha använts framför allt i framställningen av konditorivaror och ostprodukter. Efter det att bedrägeriet hade upptäckts vidtog varken medlemsstaterna eller kommissionen åtgärder för att avlägsna de produkter som framställts med uppblandat smör och som fanns kvar i butikshyllorna. Man avstod från detta trots att den italienska åklagarmyndigheten redan i ett pressmeddelande av den 5 juli 2000 hade påpekat att det fanns risker för konsumenternas hälsa.

I december 2000 offentliggjorde den franska tidskriften Expansion utdrag ur polisens förhörsprotokoll som gör att slutsatsen måste dras att de som blandat upp smöret medvetet räknat med hälsorisker. Ett vittne citeras enligt följande: Till skillnad från andra blandningar stacks denna produkt när man smakade på den. Lukten påminde om glycerin. När en droppe av produkten föll på min hand minns jag att det brändes.

Enligt uppgift från den italienska åklagarmyndigheten av den 20 mars 2001 användes vid framställning av det uppblandade smöret, förutom kemiska substanser, även avsevärda mängder fett från anläggningar för destruktion av djurkroppar. Detta fett hade framställts av hjärnor, ben och inälvor av nötkreatur, dvs. av material med hög BSE-risk. Ändå påstod kommissionen i årsrapporten om bedrägeribekämpningen under 2000, som den antog den 23 maj 2001, att de sakkunniga på grundval av analyser av beslagtagna produkter hittills uteslutit alla omedelbara hälsorisker för konsumenterna.

Som svar på mitt önskemål (skriftlig fråga P-2535/01(1)) om att få uppgifter om namn och befattning för de sakkunniga som kommissionen nämnt, rekommenderar kommissionen mig att vända mig till de nationella rättsliga myndigheterna.

Skall man av detta svar dra slutsatsen att kommissionens tjänsteenheter inte känner till namnen och befattningarna för de sakkunniga som de hänvisar till?

Kan kommissionen översända kopior av de föreliggande slutsatser från de nationella myndigheterna som nämns i kommissionens svar?

(1) Se s. 27.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michaele Schreyer

(23 november 2001)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga P-2535/01.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3154/01

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(14 november 2001)

Ämne: Brott mot konkurrenslagstiftningen

I samband med att Carlsberg A/S och Ritzenhoff Cristal AG har slutit avtal om leverans av glas har konkurrerande företag meddelat kommissionen att avtalen som även omfattar samarbetspartnern J. G. Durand strider mot EU:s konkurrenslagstiftning. Dessa påståenden har underbyggts med en rad bilagor. Jag skulle i samband med detta vilja ställa följande fråga till kommissionen:

Anser kommissionen att det avtal som ingåtts mellan Carlsberg A/S och Ritzenhoff Cristal AG och de tillhörande avtalen med J. G. Durand är i överensstämmelse med EU:s konkurrenslagstiftning?

Om kommissionen anser att det rör sig om brott mot EU:s konkurrensregler hur tänker den då gå tillväga för att se till att de olagliga avtalen upphör?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 januari 2002)

Det enda kommissionen mottagit ännu så länge i ämnet frågeställaren refererar till är ett fax den 5 oktober 2001. Kommissionen har bett om ytterligare dokumentation men ännu inte fått någon. Skulle denna dokumentation innehålla bevis som pekar på ett eventuellt brott mot gemenskapens konkurrenslagstiftning kommer kommissionen, i den utsträckning det ligger i gemenskapens intresse, att inleda en undersökning för att fastställa huruvida det skett överträdelser mot denna lagstiftning. Om en överträdelse upptäcks kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att stoppa den.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2606/01

från María Rodríguez Ramos (PSE)och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(26 september 2001)

Ämne: Försäljning av mjölk i Frankrike

I media har det nyligen förekommit uppgifter om att det i Frankrike skulle finnas ett avtal mellan några varuhuskedjor och den franska producentorganisationen för mejeriprodukter, om att sälja fransk mjölk på bekostnad av mjölk från de övriga medlemsstaterna, i synnerhet Spanien.

Om detta stämmer, varför inleder kommissionen inte genast ett förfarande om överträdelse av artikel 81 i fördraget?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 november 2001)

Kommissionen har för närvarande inga belägg för att det skulle finnas ett avtal mellan de franska mjölkproducenterna och detaljhandeln för att främja försäljningen av fransk mjölk.

Kommissionen följer dock uppmärksamt utvecklingen på mjölkmarknaden och kommer att vidta lämpliga åtgärder om det visar sig att den relevanta gemenskapslagstiftningen överträtts.

Om parlamentsledamöterna har närmare upplysningar om detta avtal att skicka till kommissionen kommer den att granska dem uppmärksamt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2747/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till rådet

(10 oktober 2001)

Ämne: Hål i Schengenkontrollen

Södermalmspolisen i Stockholm rapporterar att sommaren 2001 greps flera som kommit in i Schengenområdet via Paris, men som saknat inresestämplar i sina pass. En polisman tog som ett exempel två personer från Chile som flög från Santiago via Paris till Arlanda med Air France. De hade bara utresestämplar från Santiago. En av personerna var Schengenspärrad. På Arlanda gränskontroll har man också haft fall där amerikanska medborgare via Paris rest in i Sverige utan föregående kontroll på Charles de Gaulleflygplatsen.

Enligt uppgift till Stockholmspolisen saknade Paris och Milano både personal, utrustning och rutiner för att kunna följa Schengenavtalet. Det är inte osannolikt att den internationella brottsligheten redan har uppmärksammat och utnyttjat detta faktum.

Vad gör rådet för att åtgärda sådana problem?

Svar

(12 februari 2002)

Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten om att åtgärder för att effektivisera medlemsstaternas kontroll av yttre gränser främst har utarbetats inom ramen för Schengensamarbetet, vilket sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft har införlivats i gemenskapslagstiftningen. Åtgärderna vidtas av medlemsstaterna själva, men rådet övervakar det faktiska genomförandet genom sina relevanta organ.

Schengenregelverket, som en del av gemenskapslagstiftningen, innehåller bestämmelser om kontroll av yttre gränser. Dessa bestämmelser finns i Gemensamma handboken för gränskontroll. Den innehåller dock inga bestämmelser om personalens storlek eller vilken typ av utrustning som krävs för en effektiv gränskontroll vilket faller under medlemsstaternas behörighet.

Rådet kan emellertid övervaka medlemsstaternas genomförande av Schengenregelverket via Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen

som inrättades genom ett beslut i före detta Verkställande kommittén (Schengen) den 16 september 1998. En av denna kommittés uppgifter är att säkerställa att Schengenregelverket tillämpas korrekt av alla medlemsstater vid genomförandet av Schengenkonventionen. Kommittén kommer att göra en utvärdering av Schengenregelverket i Frankrike i början av 2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2465/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(11 september 2001)

Ämne: Den interna politiska utvidgningen av unionen

Kommer ordförandeskapet, inom ramen för arbetet kring rådets möte i Laeken, samt med hänsyn till konferensen år 2004 och unionens konstitution, att ta upp frågan om den framtida ställningen för statslösa nationer? Är det logiskt att t.ex. Skottland, Wales, Galicien, Katalonien eller Baskien, inom ramen för en helt politisk union, inte har den representation och de politiska befogenheter inom de europeiska institutionerna som beviljats medlemsstater av samma kulturella och befolkningsmässiga betydelse, medlemsstater som dessutom ofta är av mindre geografisk storlek?

Svar

(12 februari 2002)

Den ärade parlamentsledamoten torde förstå att det inte är rådets sak att yttra sig om den interna organisationen i Europeiska unionens medlemsstater. De frågor som avser unionens framtid ställs inom ramen för en offentlig debatt som inleddes i mars förra året. Denna debatt markerade upptakten till förberedelserna inför en regeringskonferens år 2004, enligt den förklaring om unionens framtid som antogs i Nice i december förra året. Ordförandeskapet i samarbete med kommissionen och Europaparlamentet kommer att uppmuntra till en bred debatt som engagerar alla berörda parter och som aktivt måste föras under kommande år.

Europeiska rådet kommer vid sitt möte i Laeken i december i år att anta en förklaring som innehåller lämpliga alternativ för fortsättningen av denna process, däribland på vilket sätt den förberedande fasen för IGC 2004 skall struktureras. Denna process skall bland annat handla om de fyra frågor som uttryckligen angavs i den tidigare nämnda förklaringen från Nice frågor som syftar till att förbättra och kontinuerligt säkerställa den demokratiska legitimiteten och öppenheten i unionen och dess institutioner, i avsikt att föra dem närmare medborgarna i medlemsstaterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3401/01

från Anneli Hulthén (PSE) till kommissionen

(21 december 2001)

Ämne: Forskning för framställande av barnläkemedel

De läkemedel som idag forskas fram och godkänns är nästan undantagslöst avsedda för vuxna inte för barnpatienter. Ofta när barn blir sjuka får de samma läkemedelsbehandling som de vuxna, bara i lägre dos. Dessa läkemedel har emellertid inte prövats på barn. Skälet till detta är att barn är en relativt liten patientgrupp och kliniska prövningar av läkemedel är mycket dyra.

Läkemedel som fungerar bra på vuxna behöver inte fungera lika bra för barn. För barn är kroppen i tillväxt, barn har snabbare ämnesomsättning än vuxna och barn är känsligare för verksamma substanser i läkemedel.

I december 2000 markerade EU:s ministerråd i en resolution att skapandet av incitament är en tänkbar väg att gå i Europa för att skapa fler läkemedel för barn.

Hur pågår arbetet i kommissionen med att utarbeta åtgärder för att främja klinisk forskning som leder till bättre läkemedel för barn?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(28 januari 2002)

Kommissionen är medveten om svårigheterna när det gäller utvecklingen av läkemedel som är särskilt anpassade för barn.

I sitt svar på rådets resolution från december 2000 uttryckte kommission tydligt att den var medveten om problemet och att den var beredd att med hänsyn till sina resurser och prioriteringar vidta åtgärder.

Kommissionen har förbundit sig att utarbeta ett nytt lagförslag under 2002. Ett möte med medlemsstaterna anordnades i november 2001 och ett samrådsdokument håller för närvarande på att utarbetas, i syfte att uppmuntra alla berörda parter att lämna sitt bidrag till diskussionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2730/01

från Patricia McKenna (Verts/ALE) till kommissionen

(5 oktober 2001)

Ämne: Nya satsningar på förångningsanläggning i Mugardos

När det gäller de tidigare frågorna E-1310/01, E-1359/01 och E-1379/01(1) skulle vi vilja tillägga att den stora sociala oro som väckts inför den planerade förångningsanläggningen för gas i Mugardos, har fört samman alla medborgarorganisationer som motsätter sig projektet i den så kallade Comité Ciudadano de Emergencia para la Ría del Ferrol (ung. Medborgarkommittén för att rädda Ferrols havsvik). Som hedersordförande för kommittén har José Gabeiras Montero, general i reserven, utnämnts.

General Gabeiras, expert på den militära vapenarsenalen i Ferrol, har till behöriga organ anmält det faktum att anläggningen är planerad att ligga 800 meter från marinens vapenarsenal, och att en olycka i en gastanker vid denna placering skulle kunna framkalla en explosion med tusentals döda som resultat om den militära vapenarsenalen exploderar.

Det naturliga försvaret och det som den spanska flottans militärbas utgör, ger Ferrols hamn ett strategiskt värde för den spanska flottan och Natobasen, hävdar general Gabeiras, men den sårbarhet hela försvarssystemet skulle utsättas för med en förångningsanläggning och med gastankar, skulle helt upphäva platsens strategiska värde.

Skulle kommissionen kunna trycka på de spanska myndigheterna i frågan om de risker som på ett avgörande sätt påverkar säkerheten för staden Ferrol?

(1) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 117.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(21 november 2001)

I samband med behandlingen av detta ärende har kommissionen nyligen fått in ett svar från de spanska myndigheterna. Detta svar granskas för närvarande.

Kommissionen har varit i kontakt med de spanska myndigheterna för att göra dem uppmärksamma på riskerna med att lägga en förångningsanläggning för gas nära en vapenarsenal, och för att begära upplysningar om vilka åtgärder som planeras eller vidtagits för att undvika olyckor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3093/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(13 november 2001)

Ämne: Utnyttjandet av medel ur gemenskapsfonden för forskning och information om tobak

Såsom framgår av uppgifter i den tjugonionde rapporten från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket har anslagen som reserverats för gemenskapens fond för forskning och information om tobak utnyttjats i mycket liten mån. Rent konkret framgår det att 11 896 872 euro av de 48 717 941 euro som reserverats för ändamålet kommit till användning.

1. Hur ser färskare uppgifter om utnyttjandet av anslagen i gemenskapsfonden för forskning och information om tobak ut?

2. Har några nya projekt godkänts, utöver de som kommissionen nämnde i sitt svar på min tidigare fråga (E-0247/00(1))? Finns det några projekt som berör Grekland?

(1) EGT C 26 E, 26.1.2001, s. 23.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 december 2001)

När det gäller det sammanlagda belopp i avdrag som gjorts till förmån för fonden, bör det påpekas att det inte rör sig om en verklig fond dit intäkterna från avdragen betalas in varje år och för att sedan tas ut för att finansiera insatser. I praktiken går det till så att kommissionen startar projekt som sedan finansieras under en ad hoc-budgetpost med titeln Gemenskapsfonden för forskning och upplysning (B1-175). Anslagen under denna rubrik motsvarar uppskattningen av de verkliga kostnaderna under det berörda budgetåret. Kommissionen ser till att åtaganden/betalningar under denna rubrik inte överskrider intäkterna från avdragen.

Det belopp som anslagits i gemenskapens budget (budgetrubrik B1-175) för år 2001 uppgår till 15 000 000 euro, varav 7 500 000 euro tilldelats för forskningsprojekt och 7 500 000 euro för upplysningsprojekt.

Utnyttjandet av anslagen för 2000 ligger på 3 073 000 euro. Underutnyttjandet av anslagen beror dels på avsaknaden av nya projekt, dels på det faktum att utbetalningarna verkställs allt eftersom projekten fortskrider och kontrolleras.

(a) När det gäller forskningsprojekten kan det konstateras att det för närvarande inte finns några nya sådana. I anslutning till kommissionens aktuella förslag om en reform av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak är det meningen att det skall ske en omvärdering av målen för fondens verksamhet.

(b) När det gäller upplysningsprojekten utlyste kommissionen den 13 juni 2001 en anbudsinfordran för en informationskampanj för att motverka rökning hos ungdomar. Den 9 november 2001 möttes Vetenskapliga och tekniska kommittén för gemenskapens fond för tobak för att hjälpa kommissionen att välja ut det bästa anbudet bland de som lämnats in.

Samtliga projekt, både de som redan avslutats och de som är under genomförande, berör Grekland.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2798/01

från Theresa Zabell (PPE-DE) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Flygsäkerheten

Efter den senaste tidens händelser i USA har man vidtagit ett stort antal säkerhetsåtgärder på flygplatserna, vilka har lett till att det numera är omöjligt att ha med sig något som helst spetsigt föremål. Handbagaget genomsöks också ofta.

Den 12 september 2001 fanns emellertid till försäljning en mängd knivar i olika storlekar i de affärer på Bryssels flygplats Zaventem, där passagerarna gör sina inköp efter att ha passerat säkerhetskontrollerna. Vad anser kommissionen om värdet av de ovannämnda säkerhetsåtgärderna mot bakgrund av detta faktum?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(16 november 2001)

Kommissionen fördömer förbehållslöst sådan försäljning och har rekommenderat att försäljningen av sådana farliga föremål bör stoppas.

Den 10 oktober 2001 föreslog kommissionen att man skulle anta och genomföra gemensamma säkerhetsbestämmelser för civilflyget i gemenskapen, i forma av en förordning från Europaparlamentet och rådet(1). Om dessa bestämmelser införs i gemenskapslagstiftningen kommer de att kunna tillämpas effektivt, och detta kommer därigenom också att kunna underkastats ständig kontroll.

De gemensamma bestämmelserna skall grundas på de regler som ingår i Europeiska civila luftfartskonferensens (European Civil Aviation Conference ECAC) dokument 30, och skall syfta till ökad kontroll av både internationella och inrikes flygningar.

Bestämmelserna kommer främst att beröra följande:

- Kontroll av tillträde till känsliga delar av flygplatser och luftfarkoster.

- Kontroll av passagerare och handbagage.

- Kontroll och övervakning av incheckat bagage.

- Kontroll av lastgods och post.

- Utbildning av markpersonal.

- Fastställande av specifikationer för utrustningen för genomförandet av ovan nämnda kontroller.

- Klassificering av vapen och andra föremål som är förbjudna ombord på luftfarkoster och inom flygplatsens känsliga områden.

(1) KOM(2001) 575 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3190/01

från Christel Fiebiger (GUE/NGL) till kommissionen

(20 november 2001)

Ämne: Biogeografiskt möte om kontinentalregionen (Natura 2000)

Av Europeiska kommissionens generaldirektorat för miljö (direktorat D) meddelades föreningen för skydd av Kahle Schmücke (en kalkstensås i Thüringen)

i samband med det nedlagda förfarandet beträffande klagomål 1998/5119 av den 28.3.2001 att enligt planeringen skulle det biogeografiska mötet om kontinentalregionen genomföras under hösten 2001, och att kommissionen vid eventuella brister vad gäller att utse ett skyddsområde i enlighet med direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter skulle kommissionen ta egna initiativ.

Med anledning av ovanstående ställs följande frågor till kommissionen:

1. Har det biogeografiska mötet om kontinentalregionen genomförts? (Om detta är fallet, vad blev då resultatet? Om inte, av vilken anledning?)

2. Har det från kommissionens sida framkommit nya synpunkter i samband med bedömningen vad gäller att utse Kahle Schmücke till skyddsområde i enlighet med direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter?

3. När kommer man att slugiltigt ha bekräftat att Kahle Schmücke utsetts till skyddsområde i enlighet med direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 januari 2002)

1. Det andra biogeografiska mötet om kontinentalregionen har ännu inte ägt rum. Förseningen beror bland annat på att anmälan av de föreslagna områdena av gemenskapsintresse varit sen och bristfällig. Det andra biogeografiska mötet om kontinentalregionen planeras nu för oktober 2002.

2. För närvarande har det, så vitt kommissionen känner till, inte framkommit nya synpunkter i samband med bedömningen av det föreslagna området av gemenskapsintresse Kahle Schmücke.

3. Den slutgiltiga bekräftelsen av vilka av de områden som medlemsstaterna föreslagit som utses som områden av gemenskapsintresse för kontinentalregionen kommer att äga rum inom ramen för upprättandet av förteckningen över områden av gemenskapsintresse enligt artikel 4.2 i direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1). Denna förteckning kommer att upprättas när den vetenskapliga bedömningen inom ramen för ovan nämnda biogeografiska mötet har slutförts.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2928/01

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(24 oktober 2001)

Ämne: Brott mot livsmiljödirektivet och naturskyddsdirektivet genom utbyggnad av Donua i Thundorf och mellan Staubing och Vilshofen

Om det skulle byggas en eller flera dammar i Donau mellan Staubing och Vilshofen skulle detta medföra bl. a. omfattande skador på det i hela Europa unika våtmarkslandskapet i området kring floden Isars mynning. Detta område är skyddat område i den bemärkelse som avses i gemenskapens direktiv om naturskydd. De tilltänkta dammbyggena i området Thurndorf (naturskyddsområdet Staatshaufen vid kilometer 2 278,2 utmed Donaus lopp) skulle likaså utgöra en fara för grundvattnet i landet runt omkring.

1. Känner kommissionen till att Förbundsrepubliken Tysklands naturvårdsverk och förbundsregeringens miljövårdsverk hittills inte varit inkopplade på den ekologiska bedömningen av de olika dammbyggnadsalternativen, trots vad som påståtts från delstaten Bayerns miljöministeriums sida? Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att en fullständig rapport om våtmarksekosystemen mellan Staubing och Vilshofen omedelbart skall tillställas?

2. I samband med de aktuella dammbyggnadsåtgärderna gjordes det ingen miljökonsekvensbedömning enligt artikel 6 i livsmiljödirektivet? Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att en förbättring omedelbart skall fås till stånd på denna punkt?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(19 december 2001)

1. Den 28 augusti 2001 anmälde den tyska regeringen, utöver andra områden som redan tidigare anmälts, Donau-ängarna mellan Straubing och Vilshofen som områden som skall skyddas enligt direktiven om livsmiljöer och om skydd av fåglar(1).

2. Bestämmelserna i artikel 6.3 och 6.4 i direktivet om livsmiljöer omfattar både de pågående och de planerade utvecklingsåtgärderna. Kommissionen kommer att uppmana den tyska regeringen att lämna alla nödvändiga uppgifter för att kommissionen skall kunna undersöka hur dessa bestämmelser efterlevts.

(1) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206, 22.7.1992 och Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar, EGT L 103, 25.4.1979.