ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1825/98

från Freddy Blak (PSE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Övervakning av anställda på Internet

Den senaste trenden bland företagsledare är program som helt oskyldigt saluförs som "rapporteringsverktyg". Reellt sett är det fråga om övervakningsprogram som gör det möjligt för chefen att hålla ett öga på varje enskild sida som de anställda besökt då de surfar på Internet. Programmen gör det även möjligt att följa med deras e-post. Så länge som företaget informerar medarbetarna om att de övervakas så är övervakningen laglig - även om informationen finns gömd i en tjock personalhandbok.

Anser kommissionen inte att det behövs etiska riktlinjer för övervakning av anställda på Internet?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(16 juli 1998)

Om företag installerar rapporteringsmekanismer för bearbetning av data som kan kopplas till individuella användare ger det upphov till frågor rörande dataskydd. Om e-postmeddelanden blir lästa kan det också ge upphov till sekretessfrågor, även om sekretessen inom ett företagsnät inte är skyddad på samma sätt som användningen av det allmänt tillgängliga telenätet. Dessa frågor regleras av nationell lagstiftning i enlighet med de gällande bestämmelserna i gemenskapens direktiv om dataskydd.

Medlemsstaterna kan också beakta dessa frågor i sin lagstiftning rörande relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare.

I nuläget tycks det inte lämpligt att på europeisk nivå fastställa mer detaljerade regler om hur företag skall hantera dessa frågor. Kommissionen välkomnar emellertid om man vid de företag där dessa frågor kommer upp diskuterar praktiska lösningar med sina anställda eller deras företrädare.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FRÅGA E-1433/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) Ämne: EU:s utvecklingssamarbete inom fiskenäringen i tredje land Kan kommissionen meddela vilka samarbetsprojekt avseende fiske som GD VIII har genomfört och finansierat - och med vilka belopp - i följande länder: Sydafrika, Namibia, Gabon, Senegal, Guinea, Ekvatorialguinea, Guinea-Bissau, Elfenbenskusten, Gambia, Sierra Leone, Mauretanien, Angola, Ghana och Kamerun under de senaste fem åren?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FRÅGA E-1431/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) Ämne: EU:s utvecklingssamarbete inom fiskenäringen i tredje land Kan kommissionen informera om hur stor andel av anslagen för samarbete som Europeiska kommissionens generaldirektorat VIII använt för utveckling av fiskenäringen i länderna i Västafrika under de senaste fem åren?
SKRIFTLIG FRÅGA P-0879/98

från David Hallam (PSE) till kommissionen

(11 mars 1998)

Ämne: Förslag från Förenta staternas jordbruksdepartement om normer för biodynamiska produkter

Är kommissionen medveten om att Förenta staternas jordbruksdepartement har publicerat ett 600 sidor tjockt dokument om sina normer för biodynamisk odling?

Kan kommissionen bekräfta att förslaget från Förenta staternas jordbruksdepartement klassificerar följande som biodynamiskt:

- genetiskt framodlade spannmål

- intensiv djuruppfödning

- rutinmässig användning av antibiotika

- bestrålning av mat

- användning av kemikalier som är oacceptabla enligt europeiska normer för biodynamisk odling

- stor användning av icke biodynamiska ingredienser i bearbetad biodynamisk mat?

Kommer kommissionen att ta kontakt med Förenta staternas jordbruksdepartement för att förklara att dessa normer inte på långa vägar motsvarar den europeiska definitionen av vad som är biodynamiskt och att införandet av sådana normer skulle orsaka konsumenten mycket stor förvirring och kunna få motsatt effekt på biodynamiska produkters rykte samt skada de flesta av Europas små jordbrukare som är specialiserade på biodynamisk odling?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(24 april 1998)

Kommissionen vill först hänvisa till sitt svar på Per Gahrtons skriftliga fråga E-0325/98(1).

Kommissionen studerar just nu detaljerna i den föreslagna amerikanska lagstiftningen mot bakgrund av landets kommentarer i samband med Världshandelsorganisationens avtal om tekniska handelshinder. Inom ramen för denna undersökning har kommissionen redan konstaterat att den föreslagna amerikanska lagstiftningen på vissa punkter, däribland användning av genmodifierade organismer, bestrålning, användning av konstgödsel och bekämpningsmedel och användning av ingredienser från icke biodynamiskt jordbruk i sammansatta livsmedel, tycks vara mindre sträng än bestämmelserna i förordning (EEG) 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel(2) och förslaget(3) om ändring av förordningen till att även inbegripa animalieproduktion.

(1) EGT C 310, 9.10.1998, s. 50.

(2) EGT L 198, 22.7.1991.

(3) KOM(97) 747 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0994/98

från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen

(2 april 1998)

Ämne: Läkemedel

Kan kommissionen ange en lista över vilka som deltar i rundabordssamtalen om fullbordandet av den inre marknaden för läkemedel, förda för att utröna vilka åtgärder som krävs för att harmonisera priserna på läkemedel?

Kan kommissionen dessutom ange om några riktlinjer eller förfaranden fastlagts för att underlätta parallellhandeln med läkemedelsprodukter?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(8 maj 1998)

Den andra omgången av rundabordssamtalen om fullbordandet av den inre marknaden för läkemedel genomfördes i Frankfurt den 8 december 1997. Där gick man igenom möjliga åtgärder för att fullborda den inre marknaden för denna sektor. En deltagarförteckning kommer att skickas direkt till frågeställaren och till parlamentets sekretariat.

Det finns en rad utslag från domstolen som rör tillståndsgivningen för och hanteringen av parallellhandeln med läkemedel. Vidare har kommissionen utfärdat ett meddelande om parallellimport av sådana farmaceutiska specialiteter för vilka godkännande för försäljning redan lämnats(1).

(1) KOM(81) 803 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0958/98

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen

(30 mars 1998)

Ämne: Jordbruksstöd

Kan kommissionen ange hur mycket som betalas ut i direkt och indirekt stöd till de italienska yrkesorganisationerna för jordbrukare; Confederazione Agricoltori Italiani (sammanslutningen för italienska jordbrukare), Confederazione Coltivatori Diretti (jordbrukarsammanslutningen) och Confederazione Italiana Coltivatori (italienska jordbrukarsammanslutningen)?

Kan kommissionen ange vilken budgetpost som belastats för ovannämnda stöd och vilka verksamheter som erhållit stöd under innevarande år och under de senaste tre åren?

Kan kommissionen ange om de tre ovannämnda yrkesorganisationerna för jordbrukare har deltagit i några särskilda projekt, i synnerhet projekt som avser yrkesutbildning?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 april 1998)

Direktfinansiering av italienska branschorganisationer inom jordbruket:

Confederazione Agricoltori Italiani

1997 - Regione Veneto "Programma SOS Mondo rural": 102 500 ecu

1996 - Studieresa: 8 000 ecu

Confederazione Coltivatori Diretti

1997 - Seminarium - Corso per futuri dirigenti "Sviluppo delle capâcità festrionali": 15 000 ecu

1996 - Progetto formativo per Operatrici di pari opportunità in ambiente agricolo rurale: 36 711 ecu

1996 - Studieresa: 8 000 ecu

1995 - Studieresa: 10 000 ecu

Confederazione Italiana Coltivatori: ingen ansökan

Dessa stöd betalades ut år 1995 och 1996 inom ramen för budgetpost B2/514 och inom ramen för den ändrade budgetposten B2/5122 år 1997. Denna post avser utbildning och information om den gemensamma jordbrukspolitiken samt åtgärder för att väcka allmänhetens intresse för denna politik.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1109/98 från Luigi Florio (PPE) till kommissionen (30 mars 1998)

Ämne: Skydd av europeiska viner

Är kommissionen medveten om att det i USA finns vinproducenter vars vin saluförs med namn som tillhör några av de mest kända europeiska, i synnerhet italienska, vinerna med kontrollerad ursprungsbeteckning?

Detta är möjligt på grund av att det saknas instrument för rättsligt skydd av viner med kontrollerad ursprungsbeteckning i de länder utanför EU som inte har undertecknat Lissabonavtalet inom ramen för GATT-avtalen.

Anser kommissionen inte att den bör ta initiativ för att motverka detta fenomen, som riskerar att påverka den europeiska vinodlingen mycket negativt, genom att våra finaste viner får dåligt rykte och sämre chanser på den inre och den internationella marknaden?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (30 april 1998)

Kommissionen känner till de förhållanden som ledamoten beskriver.

Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om inslag i äganderätten som berör handel (ADPIC) vilket gemenskapen undertecknade 1994, ålägger WTO:s medlemmar en skyldighet att skydda övriga medlemmars geografiska beteckningar. Avtalet innehåller dock undantag, och särskilt i artikel 24.4 som ger WTO-medlemmar möjlighet att på samma sätt fortsätta använda en annan medlems specifika geografiska beteckning för vin eller spritdrycker när det gäller personer bosatta på dess territorium som kontinuerligt har använt dessa geografiska beteckningar, antingen under minst 10 år före den 15 april 1994 eller i god tro.

Samtidigt som kommissionen bevakar att dess rättigheter enligt WTO beaktas, prioriterar den inom vinodlingssektorn genomförande av bilaterala avtal som syftar till att enligt artikel 24.1 i nämnda avtal höja skyddet av geografiska beteckningar.

När det gäller det fall som parlamentsledamoten särskilt nämner, vidtar kommissionen alla nödvändiga åtgärder för att en förhandling skall kunna genomföras med Förenta staterna i denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1772/98

från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) till kommissionen

(5 juni 1998)

Ämne: Icke-konventionell medicin

I sitt tal inför Europaparlamentet om harmonisering av utövandet av icke-konventionell medicin i medlemsstaterna påpekade kommissionsledamot Flynn att det generella systemet med erkännande av examensbevis, som varit i kraft under flera år, redan nu garanterar fri rörlighet för yrkesutövare på det medicinska området i de medlemsstater där icke-konventionell medicin har erkänts som en självständig vetenskap vid sidan av den traditionella läkekonsten. Därför uppmanar vi nu kommissionen att lägga fram följande:

1. En uttömmande förteckning över de medlemsstater som erkänner icke-konventionell medicin som en självständig vetenskap vid sidan av den traditionella läkekonsten.

2. Förteckningar över, beteckning och/eller i förekommande fall beskrivning på examensbevis inom icke-konventionell medicin som erkänns i EU:s medlemsstater och som i enlighet med systemet om erkännande av examensbevis garanterar fri rörlighet för innehavarna av berörda examensbevis.

3. Lagstiftningen gällande icke-konventionell medicin i medlemsstater där dessa medicinska grenar har erkänts.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti

(29 juli 1998)

Kommissionen konstaterar att denna fråga är densamma som skriftlig fråga E-1743/98 som ställts av ledamoten.

Kommissionen hänvisar således ledamoten till det svar som redan lämnats(1) på denna fråga.

(1) Se s. 156.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1804/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (11 juni 1998)

Ämne: Utnyttjande av gemenskapsmedel för regeringspropaganda

Den grekiska regeringen använder gemenskapsmedel ur det andra Delorspaketet (vilka överskrider 1,5 miljarder drachmer) för att bedriva ren partipolitisk propaganda. Detta sker genom ensidiga televisionsprogram och reklam i de elektroniska massmedierna, vilket leder till att den information som når de grekiska medborgarna inte är allsidig utan utvald. Regeringens syfte med denna verksamhet är att få äran för arbeten och projekt som utförs med bidrag som uteslutande kommer från EU.

Jag vill fråga Europeiska kommissionen om den känner till denna reklam- och propagandakampanj, om den har någon åsikt om denna kampanjs objektivitet, samt på vilket sätt den tänker ingripa för att få ett slut på denna hjärntvättning av de grekiska medborgarna som syftar till att lyfta fram den grekiska regeringens så kallade bedrifter - detta i en situation då det knappast finns ett enda större projekt som förverkligas i Grekland utan bidrag från EU:s strukturfonder.

Svar avgivet av Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (30 juni 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sina svar på muntliga frågor nr H-542/98 ställd av Giorgios Anastassapoulos och H-543/98 ställd av Konstantinos Hatzidakis under frågetiden vid parlamentets möte i juni 1998 ((Parlamentsdebatter (Juni 1998). )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1152/98 från José Apolinário (PSE) till kommissionen (24 april 1998)

Ämne: Regional statistik över bruttonationalprodukten

I förra veckan offentliggjorde Eurostat resultaten av fördelningen av bruttonationalprodukten per region, där det underströks att dessa referenstal inte representerar den rikedom som i själva verket finns i varje region. Detta stämmer överens med svaret på min skriftliga fråga nr P-2010/97 ((EGT C 45, 10.2.1998, s. 142. )), där det fastställs att de nationella bruttonationalprodukterna fördelas per region för varje medlemsstat med utgångspunkt i den allra nyaste regionala strukturen för det ökade bruttovärdet.

Anser inte kommissionen att det skulle vara nödvändigt att granska kriterierna för de regionala beräkningarna?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (2 juni 1998)

Varje år utarbetar kommissionen regionalräkenskaper indelade efter näringsgren på grundval av uppgifter från de nationella statistikorganen. Dessa räkenskaper upprättas enligt en harmoniserad metod där man följer principerna i Europasystemet för integrerad ekonomisk redovisning (ENS). Uppgifterna rör bl.a. bruttoförädlingsvärde, löner, fasta bruttoinvesteringar och sysselsättning. Med dessa uppgifter som grund går det även att göra en uppskattning av bruttonationalprodukten per region (BNPR).

Såsom parlamentsledamoten mycket riktigt påpekar beräknas denna indikator med utgångspunkt i hela landets BNP. Detta värde fördelas på de olika regionerna i varje medlemsstat på grundval av den senaste fördelningen av bruttoförädlingsvärdet. Denna metod har beslutats efter samråd med de nationella statistikorganen. Med metoden får man fram resultat som kan jämföras från en medlemsstat till en annan och kommissionen har inga planer på att inom den närmaste framtiden ändra den.

BNP per region är en helhetsindikator på produktionsverksamheten i en region. Den är alltså väl lämpad som mått på den ekonomiska utvecklingsnivån i regionerna. Emellertid säger den ingenting om de disponibla inkomsterna i hushållen i regionerna. I syfte att råda bot på informationsbristen på gemenskapsnivå i detta avseende tog kommissionen därför itu med uppgiften att fastställa erforderliga metodprinciper för framtagning av regionalräkenskaper för hushållen. Detta arbete skedde i samband med 1995 års översyn av ENS. Även de nationella statistikorganen medverkade och arbetet slutfördes 1996. Resultatet är att år 2000 kommer de första uppgifterna beträffande hushållens disponibla bruttoinkomster på regional nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1754/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (5 juni 1998)

Ämne: Biharifolket i Bangladesh

Kommer kommissionen, mot bakgrund av att man nu nått en överenskommelse i Islamabad om att inleda återanpassningen av Bihariflyktingar från Bangladesh, att bidra till den beräknade kostnaden på USD 250 miljoner för bostäder och andra arrangemang i samband med deras återförflyttning och anpassning?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar (22 juni 1998)

Kommissionen har välkomnat det avtal om en lösning på problemet med de 238 000 Bihariflyktingarna som ingicks av Pakistans och Bangladeshs premiärministrar under det ekonomiska tre-nations-toppmötet den 15 februari 1998.

Kommissionen har också med gillande noterat att Pakistan åtagit sig att repatriera alla biharier från Bangladesh. Kommissionen är också medveten om den ekonomiska ansträngning som Pakistan har gjort för att förverkliga detta mål. Pakistans regering uppmanade alla medborgare att bidra för att samla ihop de 227 miljoner ecu som krävs för omflyttningen av Bihariflyktingarna.

Pakistans regering har hitintills inte anhållit om finansiellt stöd från internationella organisationer och har inte heller tagit kontakt med kommissionen angående ekonomiskt bidrag till dess ansträngningar. Det bör påpekas att inte heller Bangladesh har vänt sig till det internationella samfundet angående stöd.

Kommissionen följer uppmärksamt situationen genom sina delegationer i Islamabad och Dhaka.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Möjligheter för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico att tillträda tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA

Spanjoren Vicente Alonso Martínez innehar titeln Ingeniero Técnico, och anmälde sig som sökande till det allmänna uttagningsprovet KOM/A/1047 (EGT C 145 A, 13 maj 1997). Hur kommer det sig att kommissionen på honom ställde ett krav som inte nämnts i meddelandet om anordnande av uttagningsprovet, nämligen en examen från en längre utbildning (magisterexamen eller motsvarande)?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0727/98 från Iñigo Méndez de Vigo (PPE) till kommissionen (18 mars 1998)

Ämne: Möjligheter för personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Técnico att tillträda tjänster inom EU:s tjänstekategori A/LA

Varför antas ansökningarna från personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppnås efter tre års studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Técnico inte godkänns som sökande?

Anser kommissionen att de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering ger högre kompetens än titeln Ingeniero Técnico? Varför?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 och E-0728/98 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (21 april 1998)

Kommissionen anser att de upplysningar som parlamentsledamoten efterfrågar till största delen framgår av kommissionens svar på skriftliga frågorna E-2749/97 från Ludivina García Arias ((EGT C 82, 17.3.1998. )) och E-4186/97 från Bárbara Dührkop Dührkop ((EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till dessa svar där kommissionen uttömmande beskrivit sin inställning till examina som ger tillträde till A/LA-tjänster vid gemenskapens institutioner, och i synnerhet vad gäller spanska tekniska ingenjörs-examina.

Den tyska motsvarigheten till diploma universitario är abgeschlossenes Hochschulstudium och detta uttryck används i meddelandet om uttagningsprov KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), offentliggjort i EGT. Vad beträffar uttagningsproven KOM/A/720 och KOM/A/721 hänvisas till förstainstansrättens dom av den 3 mars 1994 i mål T-82/92 (Cortes Jiménez mot kommissionen).

Kommissionen vill påpeka att sökanden till uttagningsprov KOM/A/104 har överklagat till förstainstansrätten. Ärendet registrerades vid rättens kansli den 1 december 1997 med målnummer T-299/97. Eftersom ett rättsligt förfarande pågår kan kommissionen kan inte besvara frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0817/98 från Giuseppe Rauti (NI) till kommissionen (26 mars 1998)

Ämne: Skandalöst låga löner i Östeuropa

Är kommissionen tillräckligt uppmärksam på den bojkott som det norska träindustriarbetarförbundet (NTIF) ämnar genomföra i alla nordeuropeiska länder mot IKEA:s produkter? Den svenska möbeljätten har hundratals filialer i Europeiska unionen. NTIF inledde åtgärder (jfr. Le Monde av den 25 februari 1998, s. 28) efter att Sunday Times den 22 februari 1998 hade publicerat en undersökning av arbetsvillkoren och lönerna för IKEA:s leverantörer i Rumänien. Av undersökningen framgår det bland annat att IKEA:s 900 anställda i Rumänien får 2,25 FRF per timme (ca 3 SEK), medan de anställda inom samma sektor i Sverige har en timlön som motsvarar över 80 FRF. En rumänsk anställd kostar således IKEA 35 gånger mindre än en svensk (eller norsk, finländsk eller europeisk i allmänhet). Detta förklarar varför även IKEA håller på att ¨utlokalisera¨ sin produktion med den påföljden att arbetslösheten ökar. IKEA säljer emellertid de rumänska produkterna i Europa till priser som inte motsvarar den oerhörda skillnaden i kostnader och gör därför enorma vinster.

Ämnar kommissionen ingripa eller åtminstone vidta åtgärder mot situationer av denna typ, t.ex. genom att föreslå en ¨socialavgift¨ för import från tredje länder, där arbetskostnaderna är lägre än i Europa, i syfte att stävja det arbetslöshetsproblem som en dylik ¨otyglad kapitalism¨ medför och förvärrar för varje dag?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (28 april 1998)

Handelsförbindelserna mellan Rumänien och gemenskapen styrs av bestämmelserna i Europaavtalet av den 1 februari 1995, å ena sidan, och i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT), å andra sidan. Rumänien är också medlem av Världshandelsorganisationen (WTO). Enligt dessa bestämmelser är det inte möjligt att införa sociala utjämningsavgifter på import med ursprung i Rumänien.

Rent allmänt utgör den omständighet att det är olika lönenivåer i ett samarbetsland och inom gemenskapen inte på något sett något berättigande för protektionistiska åtgärder. Utvecklingen av handeln och sammanflätningen av våra ekonomier genom direktinvesteringar bidrar snarare till den ekonomiska utvecklingen på båda sidor. Detta är särskilt välkommet i fråga om ett kandidatland som Rumänien som förbereder sig för anslutningens utmaningar och integrationen i gemenskapsmarknaden - och gemenskapen stöder landet i dessa ansträngningar.