ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1053/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(28 mars 2003)

Ämne: Perugias utnyttjande av medlen från LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Perugia, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel till stöd för nyskapande åtgärder för att skydda och bevara miljön.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Perugia lagt fram projekt inom ramen för LIFE III, femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling samt åtgärder för utbildning och medvetenhet om miljöfrågor?

2. Har kommunen Perugia beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 och E-1059/03ingivna av Margot Wallström för kommissionen

(5 maj 2003)

Som svar på ovanstående frågor kan kommissionen informera parlamentsledamoten om att orterna Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena och Terni inte har lämnat in några projekt för samfinansiering under programmet LIFE III. Detta gäller även urvalsförfarandet för år 2003.

Florens lämnade in två projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2002, som inte finansierades. För år 2000 och 2003 lämnades inga förslag in.

Massa lämnade in ett projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000, som inte finansierades. För år 2002 och 2003 lämnades inga förslag in.

Prato lämnade inte några projekt för samfinansiering under LIFE III för år 2000 och 2003. Ett projekt lämnades in för år 2003. Det undersöks för närvarande och resultatet kommer att bli klart i september 2003.

Inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet planeras ingen gemenskapsfinansiering.

Under år 2000 har inga av de orter som parlamentsledamoten anger fått bidrag via gemenskapsfinansiering för miljöutbildning och kampanjer för att öka medvetenheten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0522/03

från Miet Smet (PPE-DE) till rådet

(24 februari 2003)

Ämne: Kvinnors rättigheter i Zambia

Samarbetet mellan Europeiska unionen och Zambia sker på grundval av AVSEU-partnerskapet. I Cotonouavtalet, som utgör den allmänna ramen för förbindelserna mellan EU och AVS-länderna under de kommande tjugo åren, finns flera uttryck för att båda parter förbundit sig att respektera mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Trots att Zambia skrivit under på dessa principer respekteras inte alltid kvinnors rättigheter i detta land. Enligt en rapport av den 28 januari 2003 från Human Rights Watch är fem gånger fler flickor än pojkar smittade med hiv i Zambia eftersom flickor fallit offer för utbrett sexuellt missbruk.

Har EU redan reagerat på dessa grova kränkningar av kvinnors rättigheter? Om inte, har EU för avsikt att reagera på dessa kränkningar?

Finns det en mekanism som på ett systematiskt sätt skulle kontrollera och framtvinga respekt för kvinnors rättigheter i Zambia? Och finns det möjlighet att avbryta samarbetet mellan Zambia och EU om kvinnors rättigheter, och mänskliga rättigheter i allmänhet, hela tiden kränks?

Om svaret på ovanstående två frågor är nej, kommer EU att skapa dessa två möjligheter i framtiden?

Om det finns ett system för att kontrollera och framtvinga respekt för kvinnors rättigheter och om samarbetet mellan Zambia och EU eventuellt skulle kunna avbrytas, gäller detta då för alla länder som undertecknat Cotonouavtalet?

Svar

(22 juli 2003)

Samarbetet mellan EU och Zambia äger rum inom ramen för AVSEG-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, vilket också nämns i frågan. Respekten för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är en väsentlig del av detta avtal enligt artikel 9 i avtalet. Enligt artikel 96 i Cotonouavtalet har undertecknarna av avtalet möjlighet att inleda samråd när en part har underlåtit att uppfylla en förpliktelse, som t.ex. berör respekten för de mänskliga rättigheterna. Dessa samråd äger rum om den politiska dialogen misslyckas. Om samråden avböjs eller misslyckas kan lämpliga åtgärder vidtas och däri kan ingå att avbryta ett utvecklingssamarbete.

EU är fortfarande oroat över spridningen av hiv-viruset i södra Afrika, vilket ofta beror på att förekomsten av sexuella övergrepp är utbredd.

Särskilda samråd med Zambia enligt artikel 96 har emellertid inte övervägts i denna fråga. Frågan om respekt för de mänskliga rättigheterna, vari även ingår kvinnors rättigheter, utgör en del av dialogen med Zambias regering och EU kommer att fortsätta att använda sin politiska dialog med Zambia för att utöva påtryckningar för ytterligare framsteg i denna fråga. Unionen uppmanar de zambiska myndigheterna att respektera de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten i alla avseenden, särskilt när det gäller kvinnor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0778/03

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Kommittéförfarandet

I artikel 7.4 i rådets beslut 1999/468/EG(1) av den 28 juli 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter föreskrivs att kommissionen inom sex månader efter den tidpunkt när detta beslut träder i kraft (vilket skedde den 18 juli 1999) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggöra en förteckning över alla kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter. Detta gjorde kommissionen först ett år senare(2). Skulle kommissionen kunna ange orsaken till denna försening?

I artikel 7.5 fastställs följande: Hänvisningar till alla handlingar som sänts till Europaparlamentet [] skall offentliggöras av kommissionen i ett register. I kommissionens senaste rapport om kommittéernas arbete under 2001(3) uppger kommissionen att detta register kommer att vara i funktion i början av 2003. Kan kommissionen också ange skälen till denna försening på två år för att sätta registret i funktion?

(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(2) EGT C 225, 8.8.2000.

(3) KOM(2002) 733.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

Kommissionen är medveten om de förseningar som uppkommit vid upprättandet av förteckningen över kommittéer som bistår kommissionen i fullgörandet av dess genomförandebefogenheter(1) och registret över vilka handlingar som översänts till parlamentet.

Parlamentsledamoten har uppmärksammat det faktum att dessa två skyldigheter inte omnämns i kommissionens förslag till rådets beslut om närmare villkor för utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(2), men att de på särskild begäran från medlemsstaternas delegationer har infogats i den slutliga versionen av rådets beslut 1999/468/EG. Vid förhandlingarna godtog kommissionen dessa skyldigheter under förutsättning att det finns tillräckligt med personal och budgetmedel, vilket ännu inte är fallet. Detta nämns för övrigt också uttryckligen i det ensidiga åtagande som kommissionen gjort för att förstärka registret med en offentlig internetbaserad samling för de handlingar som översänts till parlamentet.

Naturligtvis tar kommissionen de skyldigheter som enligt rådets beslut 1999/468/EG(3) åligger den på största allvar och den ger dem högsta prioritet inom de begränsade resurser som står till dess förfogande.

Förteckningen över kommittéer offentliggjordes sommaren år 2000. Planeringen av registret och samlingen inleddes 2001 och förberedelsearbetet genomfördes 2002. Kommissionen planerar att båda två skall kunna tas i bruk inom de närmaste månaderna.

(1) Offentliggjor i EGT C 225, 8.8.2000.

(2) EGT C 279, 8.9.1998.

(3) Rådets beslut 1999/468/EC av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, EGT L 184, 17.7.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1229/03

från Freddy Blak (GUE/NGL) till rådet

(2 april 2003)

Ämne: Förstärkt rättsligt samarbete

Efter besök hos en dansk medborgare som sitter i fängelse i Spanien har jag märkt att det europeiska rättsliga samarbetet lämnar mycket övrigt att önska. Vederbörande har suttit häktad sedan den 28 november 2001, misstänkt för mord. Den 14 januari 2002 sände den häktades försvarsadvokat en begäran om internationell rättshjälp till det spanska justitiedepartementet, som skulle vidarebefordra begäran till det danska justitiedepartementet för att ett vittne skulle kallas till vittnesförhör. Denna begäran om internationell rättshjälp har, över ett år senare, ännu inte lämnat det spanska justitiedepartementet.

Det är upprörande att dessa utdragna förfaranden kan försena och förlänga processer. I nuläget föreligger fortfarande inget åtal mot den häktade.

Jag undrar därför: Vilka åtgärder ämnar rådet vidta för att stärka det europeiska samarbetet på detta område?

Svar

(22 juli 2003)

Rådet kan inte ha synpunkter på ärenden som håller på att avgöras inför nationella myndigheter.

Bestämmelser för att påskynda förfarandena för inbördes rättshjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater återges i 1990 års Schengenkonvention (artikel 53) och i den konvention som antogs den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater(1) (artikel 6 som så småningom kommer att ersätta artikel 53 i 1990 års Schengenkonvention).

Det europeiska rättsliga nätverket, infört genom gemensam åtgärd 98/428/RIF av den 29 juni 1998 har till uppgift att för de lokala rättsliga myndigheterna i olika medlemsstater upprätta de lämpligaste direkta kontakterna och att göra det möjligt för de lokala rättsliga myndigheterna att utarbeta effektiva framställningar om rättsligt samarbete.

Det har för närvarande inte lagts fram något ytterligare förslag eller initiativ för rådet som behandlar de förfaranden som den ärade parlamentsledamoten beskriver i sin fråga.

(1) EGT C 197, 12.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1598/03

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(12 maj 2003)

Ämne: Direktivet om djurtransporter

I anledning av min fråga H-0180/03(1): när kommer samrådet om förslaget till skydd av djur under transporter att inledas med de olika tjänstegrenarna?

Hur länge kommer enligt kommissionens erfarenhet ett sådant samråd att ta?

(1) Skriftligt svar av den 8 april 2003.

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 juni 2003)

Kommissionen har inlett samrådet med de olika avdelningarna.

Den normala tiden för ett samråd med de olika avdelningarna är 15 dagar för ett dokument av denna storlek. Efter detta kan det behövas ytterligare tid för att bearbeta texten så att alla relevanta synpunkter beaktas och alla berörda avdelningar därigenom kan godkänna den.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0236/03

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(4 februari 2003)

Ämne: Behandling av unionens yttersta randområden vid reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag på grundval av Europeiska rådets möte i Berlin om att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Denna reform skulle innebära en liten revolution inom jordbruket på halvlång sikt och omfatta EU:s olika regioner.

Dessutom har de särskilda programmen för unionens yttersta randområden nyligen reviderats. Enligt kommissionens utvecklingsstrategi för dessa regioner och artikel 299.2 i EG-fördraget skall dessa regioner särbehandlas vid tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna, rent konkret inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Är kommissionen beredd att särbehandla de yttersta randområdena vid genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och vilka åtgärder skulle i sådana fall vidtas?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(10 april 2003)

Vid utarbetandet av de förordningar som kommissionen har föreslagit för att ge Europeiska unionen ett långsiktigt perspektiv för hållbart jordbruk har kommissionen skyddat och fullt ut tagit hänsyn till de särskilda egenskaperna hos gemenskapens stöd för jordbruksproduktionen i de yttersta randområdena.

Frikopplingen av stöden kommer i dessa regioner endast att beröra ett begränsat antal stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och extra stöd kommer att beviljas inom Posei-programmen. Integreringen av dessa stöd i ett särskilt anslag möjliggör en avsevärd förenkling av administrationen.

I samband med engångsutbetalningarna föreslår kommissionen också att medlemsstaterna får större frihet på nationell nivå när det gäller att genomföra bestämmelserna. Den bestämmelsen kan visa sig vara särskilt användbar när det gäller att få de berörda medlemsstaterna att ta hänsyn till den särskilda situationen i dessa regioner.

Kommissionen skulle också vilja påpeka att ett av syftena med dess förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken är att gradvis minska direktstödet och att använda de frigjorda medlen till landsbygdens utveckling. Detta kommer sannolikt också att gynna de yttersta randområdena.

I enlighet med artikel 299.2 i EG-fördraget kommer kommissionen även fortsättningsvis att se till att åtgärder till förmån för de yttersta randområdena bevaras och att full hänsyn tas till dessa regioners särskilda behov. Vid behov förbehåller den sig rätten att föreslå de ändringar som kan krävas.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0776/03

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till rådet

(12 mars 2003)

Ämne: Kommittéförfarandet

Kommittéerna som inrättats i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG(1) av den 28 juli 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, skall utgöras av en företrädare för varje medlemsstat, förutom kommissionen som fungerar som ordförande.

Skulle rådet kunna ange om det finns något hinder för medlemsstaterna att utse företrädare för regionala regeringar till ledamöter i dessa kommittéer? Skulle rådet i förekommande fall kunna ange hur många regionala företrädare som för närvarande är ledamöter i dessa kommittéer?

(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Svar

(21 juli 2003)

Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten att det åligger kommissionen att ange det antal regionala företrädare som för närvarande är ledamöter i de kommittéer som inrättats i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG. Vidare ankommer det på varje medlemsstat att fastställa vilken sammansättning dess delegation skall ha i dessa kommittéer.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0292/03

från Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) till kommissionen

(3 februari 2003)

Ämne: Uttalande av Tony Blair om Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna i samband med artikel 6 och 7 i EU-fördraget

Den 26 januari antydde Tony Blair via medierna att han, för att få ned antalet asylsökande i Förenade kungariket, ser det som en seriös möjlighet att inte längre efterkomma de förpliktelser som följer av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (särskilt art. 3 i denna konvention) eller att säga upp konventionen.

I artikel 6.1 i det nya EU-fördraget som snart träder i kraft, sägs att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen. Enligt artikel 6.2 skall unionen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

I artikel 7.1 ges kommissionen befogenhet att inför rådet lägga fram ett förslag vari slås fast att en medlemsstat hotar att kränka de principer som anges i artikel 6.1.

Anser kommissionen att det innebär en kränkning av principerna i artikel 6.1 om en medlemsstat inte längre efterkommer de förpliktelser som följer av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna eller säger upp konventionen?

Om Förenade kungariket inte längre skulle efterkomma de förpliktelser som följer av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (särskilt art. 3 i denna konvention) eller säga upp konventionen skulle det utgöra en anledning för kommissionen att inför rådet lägga fram ett förslag enligt artikel 7.1?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(3 mars 2003)

Kommissionen har noterat den brittiske premiärministerns uttalanden.

Kommissionen medger att parlamentsledamotens fråga är relevant mot bakgrund av den särskilda roll som artikel 6 i EU-fördraget och domstolens rättspraxis ger Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna inom EU:s ordning för skydd av de grundläggande rättigheterna.

Kommissionen vill dock forsätta sina överväganden mot bakgrund av en eventuell utveckling innan den tar ställning i frågan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0833/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(18 mars 2003)

Ämne: Frosinones kommuns utnyttjande av medel från programmet Leonardo da Vinci

I september 2002 presenterade det italienska ekonomiministeriets tillsynsmyndighet en utgiftsredovisning för de medel som ställts till förfogande av Europeiska unionen.

Av denna studie framgår även på ett mycket oroväckande sätt hur långsamt och ineffektivt vissa lokala myndigheter handlägger tilldelningen av projekt.

Även Europeiska kommissionen har vid ett flertal tillfällen framfört liknande varningar om att de lokala myndigheterna inte har utnyttjat de europeiska medlen i tillräcklig omfattning.

Mot bakgrund av att särskilt vissa lokala myndigheter, till exempel Frosinones kommun, är i stort behov av att utnyttja europeiska medel för att utveckla kvaliteten, nyskapandet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningen, önskar jag att kommissionen lämnar upplysningar om följande:

1. Har Frosinones kommun inkommit med förslag till projekt inom ramen för programmet Leonardo da Vinci?

2. Har man mottagit finansiering för sådana projekt?

3. Har dessa medel utnyttjats?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1067/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Massas utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Massa, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Massa lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Massa beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.