ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1660/03

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(19 maj 2003)

Ämne: Uttorkning av Kalmthoutse Heide

Kommunen Woensdrecht har givit Delta Nutsbedrijven tillstånd att gräva två nya brunnar för att tappa av grundvatten för dricksvattenförsörjningen. Platsen för brunnarna ligger i utkanten av Grenspark De Zoom/Kalmthoutse Heide som är en del av området Brabantse Wal, som är skyddat enligt fågeldirektivet.

Tidigare vattentäkt är orsaken till att sjöarna De Grote Meer och De Kleine Meer i gränsparken torkat ut. Detta är den slutsats som forskningsinstitutet TNO kommit fram till.

Uttorkningen är ett hot mot vattenberoende och vattenälskande flora och fauna i området och kan leda till att de försvinner.

Tycker kommissionen som jag att verksamhet av ovan angivna slag inte hör hemma i detta livsmiljöområde, med tanke på de synbart negativa följderna för flora och fauna?

Tycker kommissionen som jag att man primärt borde använda sig av olika alternativ, såsom att utarbeta vattenreduceringsplaner, ha en andra vattenkrets (gråvatten) och ta vatten i Biesbosch?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(27 juni 2003)

Enligt artikel 6.3 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1), som enligt artikel 7 även är tillämpligt på särskilda skyddsområden som klassificeras i rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(2), skall alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller är nödvändiga för förvaltningen av ett område, men kan påverka området på ett betydande sätt, på lämpligt sätt bedömas med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området.

En ökad tappning av grundvatten i de närmaste omgivningarna till det särskilda skyddsområdet Brabantse Wal kan få negativa konsekvenser för bibehållandet av populationen i området och för de fågelarter som lett till att området klassificerats som ett särskilt skyddsområde. De upplysningar som ledamoten gett är emellertid otillräckliga för att avgöra om konsekvenserna kan bli avsevärda. Därför bör denna kärnfråga klargöras innan det avgörs huruvida bestämmelserna om fullständigt bevarande enligt artikel 6.3 och 6.4 i direktiv 92/43/EEG är tillämpliga på projektet. Kommissionen kommer att fråga de nederländska myndigheterna om en bedömning gjorts av projektets eventuella konsekvenser för det särskilda skyddsområdet Brabantse Wal, och vilket resultatet av utvärderingen i så fall varit. Ovan nämnda bestämmelser om bevarande omfattar bland annat behovet av en lämplig bedömning av inverkan på området i förhållande till målsättningen för bevarandet av området. Om en sådan bedömning visar att konsekvenserna skulle vara avsevärda kan projektet endast genomföras om det saknas alternativa lösningar och det är motiverat av tvingande orsaker som ett väsentligt allmänintresse. Det är uppenbart att man bör göra en grundlig bedömning av huruvida det finns alternativa genomförbara lösningar innan man fattar ett beslut.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1193/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Florens utnyttjande av medlen från stödprogrammet Idrott för handikappade

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Florens, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att integrerera handikappade genom idrotten.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Florens lagt fram projekt inom ramen för stödprogrammet Idrott för handikappade?

2. Har kommunen Florens beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 och E-1203/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(23 april 2003)

Kommissionen är fullt medveten om sportens stora betydelse för integrering av funktionshindrade, men den har inget särskilt program på detta område.

När det gäller en eventuell samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden av den italienska kommun som nämns av parlamentsledamoten hänvisas denne till kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) E-1124/03 och E-1125/03(4).

(1) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 96.

(2) Se s. 160.

(3) EGT C 268 E, 7.11.2003, s. 172.

(4) EGT C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1185/03

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Gemenskapsstöd

Arbetstagarna på Decobook, Lda, med huvudkontor i Braga i Portugal, (som är en del av det multinationella företaget Visualis med huvudkontor i Burges i Frankrike) fann den 12 februari 2003 företaget stängt på obestämd tid, vilket enligt information från företagsledningen berodde på en tillfällig arbetsbrist. Arbetstagarna har inte getts något officiellt dokument om deras arbetssituation i förhållande till det berörda företaget, såsom ett meddelande om att arbetet upphört utan löneförlust, en uppsägning eller en förklaring som ger arbetstagaren möjlighet att ansöka om arbetslöshetsunderstöd fram tills arbetet återupptas.

Kan kommissionen mot denna bakgrund ange om det ovannämnda multinationella företaget erhållit gemenskapsstöd, antingen i Portugal eller i Frankrike, och ange vilka åtgärder den tänker vidta för att försvara arbetstagarnas rättigheter?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1184/03 och E-1185/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(22 maj 2003)

Enligt den information som kommissionen har tillgång till och som bekräftats av de portugisiska myndigheterna, mottog företaget Fabolin 1989 ett gemenskapsstöd på 18 139 000 escudos inom ramen för samfinansiering från ERUF. Däremot har inget stöd beviljats företaget Decobook Lda. Det kommer an på medlemsstaten att vidta nödvändiga juridiska åtgärder för att få tillbaka det här stödet om det inte har använts i enlighet med vad som avtalades mellan medlemsstaten och företaget när stödet beviljades.

I fråga om de anställdas rättigheter kommer det också an på medlemsstaten att se till att gällande nationell lagstiftning följs under det att hänsyn tas till relevanta gemenskapsdirektiv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0441/03

från Teresa Almeida Garrett (PPE-DE) till kommissionen

(18 februari 2003)

Ämne: Nedläggning av skofabriken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal

Det multinationella företaget C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i kommunen Castelo de Paiva, Portugal, meddelade den 10 januari 2003 att den kommer att lägga ner verksamheten. Fabrikens 588 anställda blir därmed arbetslösa.

Enligt ett pressmeddelande från företaget daterat den 10 januari 2003 är skälet till nedläggningen att man kommer att importera ovanläder från Indien och Rumänien för att kunna hålla en konkurrenskraftig prisstruktur.

Clark började tillverkningen i Castelo de Paiva 1988 och mottog då såväl nationellt stöd som gemenskapsstöd. År 2000 skrev företaget på ett protokoll med kommunfullmäktige enligt vilket företaget skulle motta omfattande kommunala investeringar mot att det åtog sig att hålla verksamheten igång tills åtminstone 2007.

Castelo de Paiva är en kommun i Portugals inland med mycket svag ekonomi, och nedläggningen av denna verksamhet kommer därför att få mycket svåra ekonomiska följder.

Nedläggningsbeslutet går stick i stäv mot principen om företagens sociala ansvar. Mot denna bakgrund ombes därför kommissionen svara på följande frågor:

- Hur stora belopp har betalats ur gemenskapsfonderna till C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, och när?

- Vilka villkor ställdes på företaget när man beviljade ovannämnda medel ur gemenskapsfonderna?

- Om det visar sig att företaget är i färd med att frångå de åtaganden som medföljer mottagande av gemenskapsstöd, hur tänker kommissionen agera för att förhindra att verksamheten nedläggs och se till att tillverkningen, och därmed arbetsplatserna, blir kvar i Castelo de Paiva?

- Slutligen, vilka politiska åtgärder tänker kommissionen vidta för att förekomma och i sista instans bestraffa företag som etablerar sig på EU:s territorium, där de åtnjuter stöd ur gemenskapsfonderna, och som efter att de har förbrukat alla de fördelar och resurser som erbjuds, inte minst i form av humankapital, flyttar sin verksamhet?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 och E-0441/03ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(12 mars 2003)

Parlamentsledamöterna hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan P-0089/03 från Regina Bastos(1).

(1) Se s. 67.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1766/03

från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(28 maj 2003)

Ämne: Försenat undertecknande av koncessionskontrakt för vägen Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni

Den grekiska regeringen har kungjort att anläggandet av åtta delsträckor av motorvägen från Patras via Athen och Thessaloniki till Evzoni skall göras på grundval av koncessionskontrakt. Många av de förberedande studierna har finansierats via den andra gemenskapsstödramen. Än så länge dröjer det med undertecknandet av dessa kontrakt. Till exempel gjordes det första urvalet av de fyra konsortier som skall tävla om sträckan Evangelismos-Skotina på 25 km, där två parallella tunnlar om 11 km ingår, i september 2002, men direkt därefter inlämnades protester från de företag som inte kommit med. För närvarande beräknar departementet för miljö, fysisk planering och offentliga arbeten att koncessionskontrakten skall kunna undertecknas i början av 2004 och arbetena avslutas senast 2008. Liknande förseningar förekommer också för andra delsträckor som skall byggas enligt koncessionskontrakt.

Jag vill fråga kommissionen:

1. Har det uppstått några juridiska hinder under behandlingen av anbuden för vägsträckan Evangelismos-Skotina, och om så är fallet, vilka är dessa hinder?

2. Vilken är den ursprungliga tidsramen för fördelningen av kontrakten för övriga delar av denna väg och hur långt har man hunnit i förfarandet?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(23 juli 2003)

Kommissionen känner inte till att det skulle finnas några rättsliga hinder när det gäller anbudsförfarandet rörande slutförandet av vägsträckan som förbinder Patras, Aten och Thessaloniki.

Enligt det operativa programmet rörande huvudleder, hamnar och stadsutveckling för perioden 20002006 kommer stöd till detta projekt att tillhandahållas genom Europeiska regionala utvecklingsfonden till ett belopp av 125 miljoner euro samtidigt som de sammanlagda offentliga utgifterna uppgår till 250 miljoner euro. De grekiska myndigheterna förväntas bevilja koncessionskontrakt före 2006. Det offentliga bidraget i form av statligt stöd och gemenskapsstöd skall vara betalt till stödmottagarna, i detta fall koncessionshavarna, före utgången av 2008.

Utbetalningen av det offentliga stöd som genom det ovan nämnda operativa programmet tillhandahålls för PATHE kommer att kunna ske i slutet av 2008.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0875/03

från Giovanni Pittella (PSE) till kommissionen

(20 mars 2003)

Ämne: Nationell fond för bergsregioner

Med beaktande av:

- Den italienska lagen som medför nya regler för bergsregioner (31 januari 1994, nummer 97) instiftar i artikel 2 en nationell fond för bergsregioner och fastställer i stycke 5 i samma artikel att kriterierna för fördelningen mellan regioner och provinser skall fastställas av CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, italienskt regeringsorgan som arbetar med ekonomisk planering).

- I CIPE:s beslut från den 2 augusti 2002 definieras fördelningskriterierna och procentsatserna för den nationella fonden för bergsregioner.

- Som en följd av ett dekret av den 29 november 2002 från italienska finansministeriet har den italienska statskasseförvaltningen försvårat tillgången till ifrågavarande medel.

- Genom ett dekret från den 12 december 2002 från generaldirektören för myndigheten för utvecklings- och förvaltningspolitik, har fonden skurits ned och regionernas och provinsernas rättmätiga anslag minskats. Man har emellertid följt de av CIPE fastställda fördelningskvoterna.

- Detta dekret tvingar således regionerna att revidera sina budgetar till nackdel för bergskommunerna, vilka redan är missgynnade och hotas av avfolkning.

Vilka initiativ avser kommissionen att ta för att bergskommunerna skall få de medel som bestämdes 2002, det internationella året för världens berg, utan att servicen till allmänheten försämras?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(24 april 2003)

Den lag av den 31 januari 1994 som parlamentsledamoten hänvisar till är en italiensk lag. Kommissionen har därför inga befogenheter att inverka på tillämpningen av denna lag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1442/03

från Caroline Jackson (PPE-DE) till kommissionen

(24 april 2003)

Ämne: Ändring av batteridirektivet 91/157/EEG

En riktad riskbedömning om kadmium (oxid) som används i batterier håller på att utarbetas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93(1) om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen.

Samtidigt håller kommissionen på att utarbeta en utvidgad konsekvensanalys av vissa utvalda politiska alternativ när det gäller ändringen av batteridirektivet 91/157/EEG(2).

Kan kommissionen ange när resultaten av den riktade riskbedömningen förväntas vara officiellt tillgängliga?

Resultaten av den riktade riskbedömningen utgör en viktig faktor för den utvidgade konsekvensanalysen av ändringen av batteridirektivet. Kommer kommissionen mot bakgrund av detta att se till att dessa resultat verkligen beaktas fullt ut vid utarbetandet av den utvidgade konsekvensanalysen?

Finns det riktade riskbedömningar tillgängliga eller under utarbetande när det gäller andra metaller som används i batterier, till exempel bly, nickel, kobolt och zink?

(1) EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.

(2) EGT L 78, 26.3.1991, s. 38.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(19 maj 2003)

Kommissionen väntar för närvarande på resultaten från den riktade riskbedömningen om kadmium (-oxid) som används i batterier. Riskbedömningen genomförs av Belgien och skall offentliggöras före hösten.

Hittills har den belgiska rapportören för den riktade riskbedömningen om kadmium (-oxid) som används i batterier skickat ut flera utkast till rapporter. Kommissionen har för avsikt att beakta de preliminära resultaten från dessa utkast till rapporter vid utarbetandet av den utvidgade konsekvensanalysen.

Andra generella riskbedömningar avseende metaller har redan genomförts, eller håller på att genomföras, för prioriterade ämnen som identifierats i enlighet med artikel 8.1 i rådets förordning (EEG) 793/93 av den 23 mars 2003. Där ingår nickel (dansk rapportör) och zink (nederländsk rapportör). För bly pågår en frivillig riskbedömning, varvid samma bedömningsförfaranden används. Den riskbedömningen genomförs dock utan någon formell rapportör från medlemsstaterna. En fullständig lista över de prioriterade ämnen som identifierats för riskbedömningar, samt en sammanfattning av de slutligen fastställda riskbedömningsrapporterna, återfinns på följande webbsida: http://ecb.jrc.it/existing-chemicals/
SKRIFTLIG FRÅGA E-1184/03

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Gemenskapsstöd

Ledningen i vissa företag som ingår i gruppen Fabolin Linhas, Cetins e Têxteis Lar, Ltd (Fabolin, Rustilinho och Nobrylinho), med huvudkontor i Vila Verde i Bragadistriktet i Portugal, avskedar på olagligt sätt en rad arbetstagare, bland annat fyra gravida kvinnor. Det bör uppmärksammas att företaget redan har rykte om sig att utnyttja olaglig arbetskraft och barnarbete.

Arbetstagarna menar att företaget har mottagit gemenskapsstöd till uppförandet av den nya byggnaden liksom anställningsstöd, särskilt under perioden 19901995.

Kan kommissionen redogöra för vad den vet om ett eventuellt gemenskapsstöd till det berörda företaget och vilka åtgärder den tänker vidta för att försvara arbetstagarnas rättigheter?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1184/03 och E-1185/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(22 maj 2003)

Enligt den information som kommissionen har tillgång till och som bekräftats av de portugisiska myndigheterna, mottog företaget Fabolin 1989 ett gemenskapsstöd på 18 139 000 escudos inom ramen för samfinansiering från ERUF. Däremot har inget stöd beviljats företaget Decobook Lda. Det kommer an på medlemsstaten att vidta nödvändiga juridiska åtgärder för att få tillbaka det här stödet om det inte har använts i enlighet med vad som avtalades mellan medlemsstaten och företaget när stödet beviljades.

I fråga om de anställdas rättigheter kommer det också an på medlemsstaten att se till att gällande nationell lagstiftning följs under det att hänsyn tas till relevanta gemenskapsdirektiv.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1376/03

från Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen

(7 april 2003)

Ämne: Förskott forskningsprojekt inom ramen för Mål 1

Hur tolkar kommissionen artikel 32 i förordning (EG) nr 1260/99(1) och vilket är kommissionens slutliga ställningstagande beträffande utbetalningen av förskott och huruvida de skall räknas med eller inte för regel N+2 när det gäller forskningsprojekt som samfinansieras av strukturfonderna inom ramen för det operativa programmet I+D för Mål 1 i Spanien under åren 2000, 2001, 2002 och 2003?

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(16 maj 2003)

I artikel 32.1 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna fastslås att mellanliggande betalningar och slutbetalningar skall gälla utgifter som faktiskt betalats, vilka skall motsvara de betalningar som de slutliga stödmottagarna har gjort och skall styrkas av kvitterade fakturor eller redovisningsdokument med likvärdigt bevisvärde.

I kommissionens förordning (EG) nr 1685/2000 av den 28 juli 2000(1) om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 avseende stödberättigande utgifter, preciseras begreppet utgifter som faktiskt betalats. För att klargöra begreppet skickade kommissionen ett tolkningsmeddelande till medlemsländerna i september 2001, där det understryks att förskott som de slutliga stödmottagarna har lagt ut inte kan inkluderas i de utgifter som redovisas för kommissionen.

För att i vissa fall inkludera förskotten i de bidragsberättigande utgifterna, beslöt kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av förordningen (EG) nr 1685/2000. Eftersom förslaget förkastades av en majoritet av medlemsländerna meddelade kommissionen den 19 februari 2003 att den inte skulle lägga fram några nya förslag.

På grund av de berättigade förväntningar som kunnat uppstå under diskussionerna anses de förskott som beviljats av medlemsländerna före den 19 februari 2003, liksom de förskott som beviljats genom en inbjudan att inkomma med förslag före den 19 februari 2003, vara bidragsberättigande.

I fråga om tillämpning av regel n+2 kommer hänsyn att tas till de ansökningar om utbetalningar som avser de förskott som betalats ut i god tro. För övrigt gäller förtydligandet beträffande de förskott som inte är bidragsberättigande eftersom de utförts efter den 19 februari 2003 endast de förskott som inte rörts av den slutliga stödmottagaren. Detta ändrar inget i bidragsberättigandet för de ansökningar om utbetalningar när den slutliga stödmottagaren faktiskt har använt förskotten. I fråga om det operativa programmet Investigación, Desarrollo e Innovación Objetivo 1 (200006), som kommissionen godkände i ett beslut av den 26 februari 2001, är första förfallodag för en eventuell tillämpning av regeln N+2 den 31 december 2003.

(1) EGT L 193, 29.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0588/03

från Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) till rådet

(28 februari 2003)

Ämne: Föreningsfrihet i Rumänien

Efter kommissionens svar av den 27 juni 2002 på min fråga E-1377/02(1), där man förklarar att föreningsfriheten ingår i Köpenhamnskriterierna, har nya händelser inträffat i Rumänen. Appellationsdomstolen i Bukarest har just bekräftat beslutet att vägra låta registrera det första regionala partiet i Rumänien, Liga Transilvania-Banat. Domstolen förklarar bland annat att regionalism och subsidiaritet är principer som strider mot den rumänska statens enhetliga och odelbara karaktär.

Är förbud av ett demokratiskt politiskt parti i överensstämmelse med andan i de anslutningskriterier som fastställdes i Köpenhamn? Har rådet för avsikt att begära en förklaring från de rumänska myndigheternas sida?

(1) EUT C 28 E, 6.2.2003, s. 100.

Svar

(22 juli 2003)

Rådet erinrar den ärade parlamentsledamoten om att det i artikel 49 i EU-fördraget föreskrivs att varje europeisk stat som respekterar principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen kan ansöka om att bli medlem av Europeiska unionen. Rådet fäster därför största vikt vid att kandidatländerna respekterar principen om demokrati, rättstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Beträffande Rumänien noterar rådet att det i kommissionens årligen återkommande rapport för 2002 om Rumäniens framsteg i riktning mot anslutning konstateras att Rumänien på det stora hela taget alltjämt uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna. I rapporten sägs också mer specifikt att Den rumänska konstitutionen föreskriver föreningsfrihet och mötesfrihet. Båda dessa rättigheter respekteras i praktiken.

Rådet har inte för avsikt att kommentera ett enskilt utslag i en rumänsk domstol, som enligt tillgänglig information kan överklagas såväl på andra nivåer i det nationella rättssystemet som i relevanta internationella fora såsom Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Om det visar sig att det har förekommit brott mot ovannämnda grundläggande principer kommer Europeiska unionen, särskilt mot bakgrund av Köpenhamnskriterierna för anslutning, att på lämpligt sätt påpeka detta för de rumänska myndigheterna, i synnerhet genom de organ som har upprättats genom Europaavtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0919/03

från Antonio Tajani (PPE-DE) och Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) till rådet

(24 mars 2003)

Ämne: De nederländska myndigheternas frigivning av mulla Krekar

Känner rådet till att de nederländska myndigheterna frigivit mulla Krekar, ledare för den internationella islamiska gruppen Ansar al-Islam?

Känner rådet till att mulla Krekar, som arresterades på Amsterdams flygplats sedan han utvisats från Iran, nu befinner sig i Norge där han fått politisk asyl?

Känner rådet till att den terroristorganisation som mulla Krekar leder lär ha framställt och experimenterat med kemiska och biologiska vapen, bland annat risin, ett dödligt kemiskt ämne som det inte finns något vaccin mot?

Vilka initiativ tänker rådet ta för att motarbeta mulla Krekar och förhindra att han reser in i Europeiska unionen så att han inte sedan skall kunna resa runt obehindrat i unionen så som var fallet under åren före hans arrestering?

Vilka initiativ tänker rådet ta gentemot Norge för att se till att detta land övervakar mulla Krekar och hans organisation vilken tycks samla många av Bin Ladens anhängare som flytt från Afghanistan?

Svar

(22 juli 2003)

De frågor som den ärade parlamentsledamoten väckt har inte hänskjutits till rådet.