ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1936/02 från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen. Georgien.



Europeiska unionens officiella tidning nr 028 E , 06/02/2003 s. 0158 - 0158



SKRIFTLIG FRÅGA P-1936/02 från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen (26 juni 2002) Ämne: Georgien I sitt svar på fråga H-0372/02(1) ställer kommissionen upp en lång lista över allvarliga problem som Georgien har att handskas med. Anser inte kommissionen att lika allvarliga situationer, eller allvarligare, skulle ha kunnat uppstå i de nuvarande kandidatländerna om de inte haft klara framtidsutsikter om en anslutning och de därav följande förhandlingarna? Anser inte kommissionen därför att dess tillrättavisningar enbart riskerar rebus sic stantibus att upplevas högtravande eller som enkla alibin och att det enda politiska svaret på den existerande situationen i Georgien, med hänsyn tagen både till Georgiens lättbegripliga intressen och unionens intressen, skulle vara att omedelbart föra upp Georgien på förteckningen över kandidatländer och att utarbeta, på grundval av ett nära samarbete mellan de georgiska myndigheterna och unionen, en tidsplan för reformer som skulle möjliggöra en så snabb anslutning som möjligt av Georgien till EU? (1) Skriftlig fråga av den 11 juni 2002. Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar (22 juli 2002) Av de skäl som angavs i svaret på muntlig fråga H-0372/02 vid frågestunden under Europaparlamentets session i juni 2002 anser kommissionen att det under nuvarande omständigheter inte är lämpligt att ens i teoretiska ordalag ta upp frågan om Georgiens eventuella medlemskap i Europeiska unionen eller status som kandidatland.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1716/02 från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen. Förteckning över tjänstemän.



Europeiska unionens officiella tidning nr 028 E , 06/02/2003 s. 0130 - 0130



SKRIFTLIG FRÅGA E-1716/02 från Carlos Coelho (PPE-DE) till kommissionen (13 juni 2002) Ämne: Förteckning över tjänstemän Som en följdfråga på min parlamentariska fråga E-3033/01(1) undrar jag om jag skulle kunna få en förteckning över det totala antalet tjänstemän som arbetar på kommissionen, och framför allt en förteckning över de som arbetar i yrkeskategori A och B, fördelade på underkategori och nationalitet? (1) EGT C 115 E, 16.5.2002, s. 216. Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (11 juli 2002) En tabell över de tjänstemän som arbetar inom kommissionen, uppdelade efter nationalitet, tjänstekategori (endast A och B) och grad, enligt definitionerna i tjänsteföreskrifterna, per den 1 juni 2002, kommer att sändas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0419/02

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Kostnaderna för konventet om institutionella reformer

Kan kommissionen redogöra för vad man vet om den beräknade totala kostnaden och de olika budgetposterna för konventet om Europas framtid samt vilka delar som kommer att finansieras av rådet, kommissionen, Europaparlamentet respektive medlemsstaterna?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0139/02, E-0337/02 och E-0419/02ingivet av Michaele Schreyer för kommissionen

(15 maj 2002)

Parlamentet, rådet och kommissionen slöt den 28 februari 2002 ett interinstitutionellt avtal om fördelningen av deras respektive ekonomiska bidrag till konventet om Europas framtid. Avtalet bygger på en beräknad budget för konventet på 4 miljoner EUR under det första budgetåret, som löper från mars till december 2002.

Beloppet kommer att överföras från EU:s allmänna budget till en särskild fond utanför gemenskapens allmänna budget och kommer att fördelas på följande sätt:

- 1 miljon EUR från avsnitt I (parlamentet),

- 0,4 miljon EUR från avsnitt II (rådet), och

- 2,6 miljoner EUR från avsnitt III (kommissionen) del A.

Dessa belopp motsvarar 0,1 procent av de administrativa utgifterna för varje institution, pensioner undantagna.

En ändringsbudget antogs den 28 februari 2002 av budgetmyndigheten, varigenom de budgetposter upprättades och anslag överfördes som krävs för att omsätta bidragen i praktiken.

Enligt de bestämmelser som de tre institutionerna kommit överens om skall konventets budget antas på förslag från konventets generalsekreterare och efter överenskommelse med parlamentet, rådet och kommissionen.

I princip omfattar konventets budget inte resekostnader och inkvartering för konventets ledamöter (utöver presidiet), utan detta täcks av det parlament, de medlemsstater och kandidatländer som ledamöterna kommer från. Lönerna för medlemmar av konventets sekretariat (om dessa är utlånade från EU-institutioner) och vissa infrastrukturkostnader (bland annat tolkning, översättning, byggnader och personal) betalas av de tre institutioner som hyser konventets sammanträden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2015/02

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(9 juli 2002)

Ämne: Utvecklingsprogram för Gibraltar

Känner kommissionen till på vilken nivå förhandlingarna förs mellan Förenade kungariket och Spanien om Gibraltars självständighet, och hur långt man kommit i förhandlingarna?

Skulle kommissionen, om dessa förhandlingar inte lyckas, överväga att anta en utvecklingsprogram som bekostas med medel från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden?

Skulle kommissionen i så fall göra detta program för ekonomisk och social utveckling beroende av resultatet av förhandlingarna om självständighet?

Anser inte kommissionen att ett ambitiöst utvecklingsprogram för Gibraltar som åtgärdar de allvarliga bristerna är avgörande för att eliminera den misstro som de båda förhandlingsparterna hyser?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(2 augusti 2002)

Förhandlingarna mellan Förenade kungariket och Spanien om Gibraltar är en bilateral fråga mellan dessa båda medlemsstater.

Europeiska rådet i Barcelona uppmanade emellertid kommissionen att undersöka hur Europeiska unionen skulle kunna bidra till en överenskommelse, av vilket slag den än må vara. Så snart en överenskommelse kan träffas kommer kommissionen att vid lämplig tidpunkt lägga fram de förslag som anses nödvändiga.

Området El Campo de Gibraltar får redan stöd från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden under perioden 20002006.

Beträffande finansiering under mål 1 får El Campo de Gibraltar stöd för det operativa programmet Andalusien (7,8 miljarder euro). Från Sammanhållningsfonden ges stöd för att finansiera infrastruktur för avfallshantering och för upprustning av hamnen i San Roque, en av de sju kommunerna i Campo de Gibraltar.

Dessutom deltar El Campo de Gibraltar i gemenskapsinitiativet Interreg IIA inom ramen för programmet Marocko Spanien.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2068/02

från Mark Watts (PSE) till kommissionen

(12 juli 2002)

Ämne: Import av levande djur från Central- och Östeuropa

Skulle kommissionen kunna upplysa mig om hur många (i) kalvar yngre än 6 månader och (ii) lamm som importerades till EU från Central- och Östeuropa år (a) 2000 och (b) 2001? Hur många exemplar av dessa två arter importerades till varje medlemsstat under de här två åren?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(12 augusti 2002)

Kommissionen har inga uppgifter om åldern på de importerade kalvarna.

Baserat på viktkriteriet för levande nötkreatur kan följande sammanställning göras för åren 2000 och 2001 över EU-import från central- och östeuropeiska länder:

>Plats fÄHor tabell>

Importuppgifterna från central- och östeuropeiska länder för lamm är följande:

>Plats fÄHor tabell>
SKRIFTLIG FRÅGA P-2622/02

från Bert Doorn (PPE-DE) till kommissionen

(12 september 2002)

Ämne: Förstärkning av dammar i Sliedrecht, med anledning av beslut som åter igen skjutits upp samt svaret från kommissionen på den muntliga frågan H-0578/02

I sitt svar av den 3 september 2002 på min muntliga fråga H-0578/02(1) om dammarna i Sliedrecht anger kommissionen inte ett enda rimligt skäl för den mycket långdragna behandlingen av detta ärende.

Kommissionen upprepar endast att den för närvarande fortfarande studerar det detaljerade svar på kommissionens motiverade yttrande av den 26 juli 2001 som den nederländska regeringen har överlämnat. Detta svar fick kommissionen, märk väl, redan den 11 oktober förra året.

Är kommissionen medveten om att det här handlar om en beslutsprocess angående en dammförstärkning, vilken redan flera gånger har skjutits upp p.g.a. kommissionens inblandning?

Är kommissionen medveten om att ytterligare fördröjning av beslutsprocessen angående dammförstärkningen kan leda till en farlig situation?

Är kommissionen medveten om att förtroendet hos medborgarna, som hade ställt sitt hopp till en aktiv intervention från kommissionens sida, allvarligt har skadats genom förhalandet av detta ärende?

(1) Skriftligt svar den 3 september 2002.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(10 oktober 2002)

Kommissionen var ursprungligen tveksam till huruvida den nederländska lagstiftningen lämpade sig för att avgöra behovet av en miljökonsekvensbeskrivning för dammprojekt i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1). Medan överträdelseförfarandet pågick, antog Nederländerna ny lagstiftning på området. Kommissionen anser att man med den nya lagstiftningen bättre kan bedöma behovet av en miljökonsekvensbeskrivning för dammprojekt.

Enligt kommissionens uppfattning måste man i fråga om de påtalade dammarna i Sliedrecht ta hänsyn till denna lagändring. Kommissionen hoppas inom kort kunna göra ett slutligt utlåtande dammprojektet i fråga.

(1) EGT L 175, 5.7.1985, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1013/02

från Hans-Peter Martin (PSE) till kommissionen

(5 april 2002)

Ämne: Sammanslagningar av företag som granskats av kommissionen 2001

Europeiska kommissionen granskar varje år sammanslagningen av företag i Europa. Antalet sådana sammanslagningar ökar uppenbarligen för varje år. 1999 understeg antalet fortfarande 300, men år 2000 hade det blivit betydligt fler än 300.

Skulle kommissionen vilja vara vänlig att förse mig med en översikt över de sammanslagningar av företag som granskats av kommissionen under de senaste åren, såväl över antalet sammanslagningar som över de sammanslagningar som godkänts, och en detaljerad sammanställning över de olika bolag som granskats?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(17 maj 2002)

Efter sju år av snabb ökning av antalet företagssammanslagningar har det antal sammanslagningar som anmälts till kommissionen minskat något under 2001, dvs. till 335 från 345 under 2000. Under 1999 gjordes 292 anmälningar.

Under 2001 fattade kommissionen 332 beslut om de föreslagna koncentrationernas förenlighet med den gemensamma marknaden, 20 av dem efter grundliga undersökningar (fem förbud, fem godkännanden utan förbehåll och 10 villkorade beslut om godkännande) varav 13 var godkännanden med förbehåll vid slutet av den preliminära undersökningen (fas 1). Kommissionen godkände 312 ärenden i fas 1. Det fattades 140 beslut i enlighet med de förenklade förfaranden som infördes i september 2000, vilket motsvarar 45 % av besluten om godkännande i fas 1. Utöver dessa 332 beslut fattade kommissionen sju beslut om hänskjutande i enlighet med artikel 9 i koncentrationsförordningen(1) och därmed hänskjöts bedömningen av ärendena till de enskilda medlemsstaternas behöriga myndigheter. Kommissionen inledde grundliga undersökningar i 22 ärenden, av vilka tre var ouppklarade vid utgången av året.

En förteckning över alla de ärenden som under 2001 godkändes med förbehåll i fas 1, tillsammans med de ärenden där kommissionen inlett grundliga undersökningar, sänds direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat. Ytterligare analyser av dessa ärenden kommer att läggas fram för parlamentet när kommissionen lägger fram sin årliga rapport för 2001.

(1) Rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer, EGT L 395, 30.12.1989 hela texten offentligjordes i EGT L 257, 21.9.1990.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2406/02

från Jean Lambert (Verts/ALE) till kommissionen

(7 augusti 2002)

Ämne: Landsförvisning av 13 palestinska militanter från Västbanken

I maj 2002 utvisades 13 palestinska militanter från Västbanken efter att har belägrat Födelsekyrkan i Bethlehem. Dessa män har nu spridits ut till Cypern, Italien, Grekland, Spanien, Irland, Portugal och Belgien.

Kan kommissionen upplysa mig om följande:

- Under vilka omständigheter hålls dessa män?

- Hålls de fängslade på de olika platserna i Europa?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Kommissionen tackar parlamentsledamoten för hans fråga om omständigheterna under vilka militanta palestinier från Västbanken hålls frihetsberövade i några medlemsstater och på Cypern som en följd av belägringen av Födelsekyrkan i Betlehem.

Eftersom kommissionen inte har någon behörighet i ärendet, förfogar den inte över sådan information som gör det möjligt att besvara denna fråga.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1406/02

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till rådet

(13 maj 2002)

Ämne: Konflikten om spanska clementiner

Kan rådet ange om den pågående konflikten mellan Förenta staterna och Spanien om spanska clementiner dryftades under det senaste mötet mellan rådets ordförande José María Aznar och Förenta staternas president George Bush föregående vecka (29 april5 maj 2002)?

Om denna fråga faktiskt diskuterades, kan rådet redogöra för resultatet av diskussionen?

Svar

(30 september 2002)

I december upphävde USA:s jordbruksministerium importen av spanska klementiner med hänvisning till växtskyddsargument. Trots ett gott tekniskt samarbete mellan båda parter har det hittills inte gått att nå en lösning på problemet.

Europeiska unionen har inte försummat att ta upp frågan flera gånger vid bilaterala möten med USA:s myndigheter och att understryka, särskilt vid det senaste toppmötet EUUSA, nödvändigheten av en tillfredsställande lösning så att exporten kan återupptas till nästa försäljningssäsong.

Samråd pågår mellan båda parter i detta syfte.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0573/02

från Carlo Fatuzzo (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2002)

Ämne: Den dramatiska situationen för Bukarests hundar

Rumänien har ansökt om medlemskap i EU, som grundar sig på folkens rättigheter och medborgarkänsla.

De herrelösa hundarna i Bukarest behandlas oerhört grymt. Varje dag fångas hundar in och förs, om de överlever transporten, till de stora kommunala hundgårdarna där en injektion med magnesiumsulfat väntar dem, som brutalt gör slut på deras liv.

Basescu-administrationens metoder för att undanröja hundarna är dessutom ineffektiva, eftersom de inte angriper grundorsakerna till problemet med de kringströvande hundarna. Administrationen fångar in och avlivar omedelbart de herrelösa hundar som lever i staden och har frångått den tidigare antagna steriliseringsplanen. En omfattande steriliseringskampanj skulle lösa problemet, eller åtminstone hejda det.

Basescu-administrationen bryter inte mot någon rumänsk lag, men har antagit en metod som är etiskt oacceptabel. Med tanke på den kommande anslutningen borde Rumänien följa EU:s djurskyddslagstiftning.

Har EU inte för avsikt att kontrollera om Bukarest-administrationens metoder och den rumänska lagstiftningen är i enlighet med gemenskapens regelverk, som Rumänien i egenskap av kandidatland inom kort måste rätta sig efter?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(3 april 2002)

Europeiska unionen har tagit ställning för höga djurskyddsnormer. I Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen ingår ett protokoll om djurskydd, och det finns gemenskapslagstiftning om skydd av vilda djur och av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål samt om djurskydd på jordbruksföretagen, under transport och på slakterierna.

I den utsträckning gemenskapslagstiftning är tillämplig måste Rumänien naturligtvis fullgöra sin skyldighet att anta gemenskapens regelverk i samband med anslutningsförberedelserna. Många andra frågor, såsom kontrollen av herrelösa djur, faller dock inom medlemsstaternas exklusiva behörighet, och kommissionen kan därför inte ta upp denna fråga med de rumänska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2273/02

från María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) till kommissionen

(24 juli 2002)

Ämne: Ärende 2000/5137

Ärende nr 2000/5137 har inlämnats vid generaldirektoratet för den inre marknaden till följd av överträdelse av gemenskapslagstiftningen i samband med offentlig upphandling.

Kan kommissionen ange hur långt man har kommit i behandlingen av detta ärende?

Kan kommissionen ange om den har fått något svar från de spanska möjligheterna med anledning av denna stämning?

Vilka åtgärder avser kommissionen konkret att vidta för att lösa denna fråga och därmed garantera att gemenskapslagstiftningen följs?

Svar avgivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 september 2002)

Kommissionen beslöt den 17 juli 2002 att till Spanien rikta ett motiverat yttrande (artikel 226 i EG-fördraget), i vilket hävdas att denna medlemsstat åsidosatt de åligganden som enligt gemenskapslagstiftningen åvilar den med anledning av det avtal som ingåtts för arbeten i samband med anläggande, underhåll och drift av två anslutningar till motorväg A-6 till Segovia och Ávila samt underhåll och drift av sträckan Villalba-Adanero på samma motorväg.

Kommissionen konstaterade att avtalet innehöll nya viktiga delar som varken förekom i anbudsutlysningen eller i kravspecifikationerna och som följaktligen ej blivit korrekt offentliggjorda. De arbeten som ursprungligen ej förutsetts gällde bl. a. att bygga en ny väg för trafik i båda riktningarna (inkl. en ny tunnel) mellan San Rafael och El Valle de los Caidos, nya vägar på två andra sträckor, varav en avgiftsfri, en ny plats för inbetalning av vägavgifter samt utföra andra arbeten.

Med hänsyn till det ovannämnda konstaterar kommissionen att förfarandet vid tilldelningen av avtalet i fråga ej genomförts med beaktande av de principer för insyn och likabehandling som föreskrivs i EG-fördraget och som preciseras i bestämmelserna i gemenskapsdirektiven om offentlig upphandling.

Enligt artikel 226 i EG-fördraget åligger det Spanien att svara inom två månader efter det att det motiverade yttrandet mottagits. Vid uteblivet eller otillfredsställande svar kan kommissionen besluta att hänskjuta frågan till EG-domstolen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0615/02

från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen

(5 mars 2002)

Ämne: Diskriminering av officiella språk

De sista åren, det vill säga under den nuvarande kommissionens mandatperiod, har de olika officiella språken behandlats på ett ojämlikt sätt till fördel för det engelska språket. Om man rent konkret ser till kommissionen är det osäkert om kommissionens kollegium fattat ett beslut som gynnar engelskan i förhållande till de övriga språken.

Denna nya situation, där ett enda språk används till övervägande del, strider mot integrationspolitiken och ligger till hinder för målet att uppnå en harmonisk och balanserad union för Europas befolkningar. Inom kommissionen innebär det en klar nackdel för de icke-engelskspråkiga tjänstemännen. Inom vissa avdelningar är det också någon, osäkert vem det är, som beslutat att endast använda engelskan i sitt arbete.

Inom vilka av kommissionens avdelningar används endast engelskan i arbetet? Vem har fattat detta beslut? Vilken rättslig grund har beslutet? Vilka typer av dokument och material har kommissionen beslutat att endast utarbeta och distribuera på engelska?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(26 april 2002)

Kommissionen har inte fattat något beslut om att gynna engelska framför andra officiella språk. Inga direktiv har utfärdats av vare sig kommissionen eller förvaltningen om att tjänsteavdelningarna enbart skall använda engelska vid utarbetandet och spridningen av dokument och annat skriftligt material. Det finns ingen tjänsteavdelning som enbart arbetar på engelska.

Kommissionen vill erinra om sin praxis i detta avseende:

- Handlingar för externt bruk läggs fram på alla gemenskapens officiella språk om det rör sig om rättsakter med allmän räckvidd, och i övriga fall på adressaternas språk.

- Handlingar för internt bruk skrivs på de språk som motsvarar kommissionens och dess tjänsteavdelningars praktiska behov och de krav som ställs på en effektiv verksamhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1110/02

från Christos Zacharakis (PPE-DE)och Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(18 april 2002)

Ämne: Garanterat skydd för de mänskliga rättigheterna i Algeriet

Det begås omfattande brott mot respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna i Algeriet. Samtidigt finns det en ny ram för samarbetet mellan EU och medelhavsländerna som enligt EU:s beslut skall grunda sig på principerna om mänskliga rättigheter. Hur tänker kommissionen mot bakgrund av detta se till att situationen för de mänskliga rättigheterna i Algeriet blir en särskild diskussionsfråga vid alla möten som kommer att äga rum inom ramen för associeringsrådet EU-Algeriet, under genomförandet av processen för samarbetet mellan EU och Algeriet (Barcelonaprocessen)?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(27 maj 2002)

I artikel 2 i det associeringsavtal som undertecknades i Valencia den 22 april 2002 fastställs att respekten för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna skall vara vägledande för parternas inrikes- och utrikespolitik och utgöra en väsentlig beståndsdel av avtalet.

Hur de båda parterna respekterar detta åtagande kommer att undersökas inom ramen för den politiska dialog som kommer att inrättas så snart som avtalet trätt i kraft. Denna politiska dialog kommer att föras på olika nivåer: på ministernivå, huvudsakligen inom associeringsrådet, på hög tjänstemannanivå inom associeringskommittén, på diplomatisk väg och på alla andra möjliga sätt. Kommissionen har för avsikt att till fullo utnyttja dessa olika medel för att främja målsättningarna i artikel 2 i avtalet.

I avvaktan på att avtalet skall träda i kraft förs en politisk dialog av provisorisk karaktär regelbundet mellan EU:s trojka och Algeriets regering. Vid dessa möten diskuteras systematiskt frågan om de mänskliga rättigheterna. Så kommer även att ske vid nästa sammanträde, som snart kommer att äga rum i Alger inom ramen för den politiska dialogen.

Kommissionen har för övrigt för avsikt att i Algeriet utarbeta åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna.

Kommissionen antog i december 2001 ett programplaneringsdokument (20022004) för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, som omfattar samtliga tredjeländer, även i Medelhavsområdet. Algeriet återfinns bland de 29 länder som valts ut som målländer. De främsta mottagarna inom detta initiativ är icke-statliga organisationer och internationella organisationer. De åtgärder som skall finansieras i Algeriet håller på att planeras.

Inom Medaprogrammet, där Algeriet är mottagare, planeras slutligen ett samarbete rörande rättsstaten och gott styre, bl.a. en reform av rättsväsendet.