SKRIFTLIG FRÅGA E-2526/01

från Antonios Trakatellis (PPE-DE)och Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till kommissionen

(19 september 2001)

Ämne: Uppgifter om och övervakning av medborgerliga rättigheter och beviljande av grekiskt medborgarskap

I kommissionsledamots António Vitorinos svar på min fråga (E-1438/01(1)) om vågen av invandring till Grekland uppges det att det enligt de grekiska myndigheternas uppgifter kom 22 078 invandrare 1997och 1998 totalt 12 630 invandrare. Totalt 930 personer förvärvade grekiskt medborgarskap 1997. Siffran för 1998 var 807. De statistiska uppgifterna om invandring fanns inte tillgängliga för 1999 och 2000. Dessa uppgifter stämmer inte överens med uppgifterna från det grekiska utrikesministeriet. Enligt ministeriet har 135 000 personer av grekiskt ursprung från före detta Sovjetunionen återvänt till Grekland och fått grekiskt medborgarskap.

Den grekiska lagen 2790/2000 om invandrare med grekiskt ursprung från före detta Sovjetunionen, där det krävs att grekiskt medborgarskap skall beviljas i brådskande ordning, och lag 2910/2001 där det bestäms om utlänningars inflyttning till och vistelse i Grekland och beviljande av grekiskt medborgarskap i samband med beviljandet av de medborgerliga rättigheterna skapar en ny ram för invandringspolitiken i Grekland.

1. Vilket är det exakta antalet invandrare som kommit från före detta Sovjetunionen till Grekland och erhållit grekiskt medborgarskap?

2. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit med tanke på att den grekiska regeringen inte lämnat några uppgifter för åren 19992000 och att antalet personer som fått medborgerliga rättigheter inte stämmer överens med antalet personer av grekiskt ursprung och antalet invandrare?

3. Vad ämnar kommissionen göra för att se till att uppgifterna som berör invandring och asyl är tillräckliga och tillförlitliga, så att gemenskapens invandringspolitik kan främjas i EU:s medlemsstater?

4. Vad tänker kommissionen göra för att se till att insynen i lämnande av uppgifter om olaglig invandring och normal invandring är tillräcklig och att EU:s lagstiftning om mottagning av invandrare till Grekland följs i enlighet med Schengenbestämmelserna?

(1) EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 154.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(12 november 2001)

1. Enligt den statistik som de grekiska myndigheterna rapporterar till kommissionen fick 5 897 personer grekiskt medborgarskap under perioden 19931998. Kommissionen förfogar inte över tillräckliga uppgifter för att avgöra hur många av dessa personer som var från f.d. Sovjetunionen. Kommissionen samlar inte in uppgifter om varför dessa personer fick grekiskt medborgarskap.

När det gäller det totala antalet invandrare visar uppgifterna för 1997, som är det senaste året för vilket uppgifter finns tillgängliga, att ungefär 161 000 personer bosatta i Grekland inte har grekiskt medborgarskap.

2. Kommissionen kommer att sända ut ett frågeformulär för att begära in uppgifter om invandring under referensperioden 2000 i november 2001. Grekland har meddelat kommissionen att tekniska problem och IT-problem har hindrat landet från att lämna in uppgifter för 1999. Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med Greklands nationella statistiktjänster för att i största möjliga utsträckning få fram statistiska uppgifter.

Att få medborgarskap är en helt annan sak än att invandra. Personer som får medborgarskap är ofta sådana personer som invandrade ett antal år tidigare, eller också var det deras föräldrar som i sin tur invandrade. En skillnad i antalet invandrare (antingen av grekiskt ursprung eller inte) och det antal som får medborgarskap under en viss given period kan alltså förväntas.

3. I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandringspolitik(1) och kommissionens meddelande till Rådet och Europaparlamentet om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl(2) betonas att det behövs mer information om migrationsströmmar och -mönster in i och ut ur unionen. I maj 2001 antog rådet (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser om statistik i vilka man fastställer principer och mål för det vidare arbetet med att förbättra utbytet av statistik om asyl och invandring samt en gemensam analys. Bland annat sägs i slutsatserna att gemenskapsstatistik på området skall offentliggöras och att en årlig offentlig rapport skall utarbetas och även omfatta en statistisk analys av tendenser och indikatorer. Rådet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en övergripande och sammanhållna regler för framtida åtgärder. Dessutom skall kommissionen inrätta ett virtuellt europeiskt observationscentrum över migration, ett virtuellt nätverk som består av nationella kontaktpunkter som är kopplade till varandra och med en huvudwebbplats, som skall samla in uppgifter om migration.

4. Kommissionen har regelbundet samlat in uppgifter från medlemsstaterna om asyl och olaglig invandring men hittills har medlemsstaterna varit ovilliga att låta dessa uppgifter bli allmänt tillgängliga. Gemenskapens statistik är offentlig, utom statistik som gör att man kan identifiera individer, antingen direkt eller indirekt, då det innebär att uppgifter offentliggörs om personer som kan identifieras. Medan det i rådets slutsatser från 2001 betonas att användningen av statistik inom asyl- och invandringsområdet skall följa dessa bestämmelser, erkänner de också att tillräcklig hänsyn skall tas till påvisbar oro för känsligheten. Kommissionen rådfrågar för närvarande medlemsstaterna om tillgång till uppgifter om olaglig invandring och inresa kan anses vara ett sådant området och även fortsättningsvis bör omfattas av begränsningar om offentliggörande.

Vad det gäller åtgärder för att genomföra bestämmelser inom ramen för EU:s regelverk eller Schengenregelverket bör det påpekas att de grekiska myndigheterna har ansvar för att dessa är förenliga med befintliga gemensamma bestämmelser, särskilt vad gäller utfärdande av visering och gränskontroll. Icke desto mindre inser kommissionen att en korrekt tillämpning av befintliga bestämmelser är ett grundläggande krav inte bara för att skydda de gemensamma yttre gränserna, utan också för att beakta framtida utveckling i den gemensamma invandringspolitiken, särskilt vad gäller kampen mot den olagliga invandringen. Det är därför nödvändigt att återspegla kommande kontrollåtgärder, till exempel genom gemensamma kontroller av konsulära posteringar eller de yttre gränserna. Denna fråga bland annat kommer att behandlas i meddelandet om en gemensam politik om olaglig invandring som kommissionen kommer att lägga fram inom kort.

(1) KOM(2001) 387 slutlig.

(2) KOM(2000) 755 slutlig.