SKRIFTLIG FRÅGA E-0163/01

från Stefano Zappalà (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Carlo Fatuzzo (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) och Guido Podestà (PPE-DE) till kommissionen

(31 januari 2001)

Ämne: Galna ko-sjukan

Tidningarna sprider information om galna ko-sjukan som är ganska heltäckande på det tekniska planet men som är bristfällig på det institutionella planet.

Det förvisso allvarliga fenomenet är inte aktuellt, men det är först nu som det börjar få lämplig uppmärksamhet, på grund av de upprörda känslor som har väckts.

Den långa inkubationsperioden, riskkreaturens ålder, boskapens rörlighet och effekterna av bearbetade produkter är samtliga problem som inte är vetenskapligt klargjorda.

Kommissionen ombeds därför besvara följande frågor:

1. Vilka investeringar har den gjort i forskning sedan detta fenomen först påvisades (1985)?

2. Hur säkra är kontrollerna av kött som rör sig inom EU och från tredje land?

3. Hur säkra uppgifter finns det om antalet dödsfall under den senaste femtonårsperioden som kan sättas i samband med sjukdomen i fråga?

4. Är de säkerhetsåtgärder som medlemsstaterna vidtagit lämpliga med hänsyn till tillgänglig information?

5. Är det lämpligt att skyndsamt intensifiera den vetenskapliga forskningen i ämnet, även med användning av obegränsade medel?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(17 april 2001)

Forskningen om humant och animaliskt överförbar spongiform encephalopati (TSE) har fått stöd inom gemenskapens forskningsprogram sedan 1990. Totalt har gemenskapen bidragit med omkring 53,880 miljoner euro (2,120 miljoner euro under det andra och tredje ramprogrammet, 50,700 miljoner inom ramen för den europeiska handlingsplanen för TSE som antogs av Europaparlamentet och rådet i november 1996, och 1,060 miljoner euro inom det femte ramprogrammet). Det pågår 54 forskningsprojekt som en del av handlingsplanen för TSE och 3 projekt inom Femte ramprogrammet. Det har nyligen lämnats in 15 nya förslag som håller på att utvärderas.

Kommissionens gemensamma forskningscentrum deltar i ett omfattande utvärderingsprogram för tester efter slakt för att upptäcka BSE-infektioner och för att införa lämpliga åtgärder för kvalitetsgarantier i samband med det pågående övervakningsprogrammet. Forskningscentret deltar även i program för utvärdering av metoder för att upptäcka kött- och benmjöl i foder och för utvärderingen av värmebehandling av animaliskt kött- och benmjöl.

Bestämmelserna för produktion, saluföring och transport av färskt kött i gemenskapen finns i rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen(1). De bestämmelser om kontroller som gäller transport av kött och andra animaliska produkter inom gemenskapen och skal tillämpas vid import från tredje land fastställs i rådets direktiv 89/662/EG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden(2) och rådets direktiv 97/78/EG

av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen(3). Dessutom finns det ytterligare krav som gäller för märkning av nötkött och malet kött med uppgifter om vilken medlemsstat/tredje land köttet kommer från, och godkännandenummer för slakterier och styckningsanläggningar. Dessa krav finns i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter.

Fram till i början av november 2000 har det inkommit rapporter om sammanlagt 83 dödsfall som kan härledas till Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (81 i Storbritannien, ett på Irland och ett i Frankrike) i gemenskapen. Resultat från forskning inom mikrobiologi/molekulärbiologi under de senaste åren visar att BSE och Creutzfeldt-Jakobs sjukdom sannolikt orsakas av samma typ av (BSE) smittämne. Detta stöder hypotesen om att människor förmodligen smittats genom konsumtion av BSE-smittat material, med största sannolikhet genom oralt intag (via livsmedel).

Det finns emellertid ett antal oklara punkter och okända faktorer när det gäller överföringen från djur till människa, smittoämnets exakta beskaffenhet och inkubationstidens längd när det gäller Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (vilket förmodligen kan variera från ett par år till mer än 25 år), visar att den ytterligare forskning som pågår är nödvändig.

Medlemsstaterna genomför redan en hel del kontrollåtgärder för BSE som har införts under senare år när det gäller bortskaffandet av specificerat riskmaterial, utsmältning, foderkontroller och epidemiologisk övervakning. På grundval av rekommendationerna från Vetenskapliga styrkommittén skärps nu dessa kontroller med nya åtgärder för maskinurbenat kött, talg från idisslare och kotpelare.

I överensstämmelse med rådets (forskningsministrarna) slutsatser av den 16 november 2000 har man inrättat en expertgrupp med representanter från medlemsstaterna och det gemensamma forskningscentret för att:

- undersöka utvecklingen av TSE-forskningen i medlemsstaterna,

- uppmuntra informationsutbyte mellan forskarteamen, och

- kartlägga aktuella forskningsområden som behöver befästas ytterligare samt nya forskningsområden.

Expertgruppens arbete bör utgöra grunden för en bättre samordning samordning mellan medlemsstaternas forskningsverksamhet.

(1) EGT 121, 29.7.1964 (Svensk specialutgåva, Område 3, Volym1, s. 89).

(2) EGT L 395, 30.12.1989.

(3) EGT L 24, 30.1.1998.