SKRIFTLIG FRÅGA E-0959/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Liberaliseringen av energimarknaden medför ökad elproduktion från kol- och kärnkraftverk och stängning av miljövänliga kraftverk

1. Känner kommissionen till att Nederländerna som en konsekvens av liberaliseringen sedan början av 2001 importerat 30 procent av sitt behov av el från Tyskland, Frankrike och Belgien och att detta lett till att ett antal kraftverk som varit i drift för produktion av el nu har stängts?

2. Kan kommissionen styrka att denna import framför allt är en följd av att det råder en allt större skillnad i pris mellan å ena sidan stenkols-, brunkols- och kärnkraft från elexporterande stater och å andra sidan naturgas och kraftvärme i vilka man i Nederländerna gjort stora investeringar under de gångna åren för att minska koldioxidutsläppen och andra former av miljöpåverkan?

3. Hur ser kommissionen på att denna utveckling leder till att spillvärme från produktionsprocesser och anläggningar med stort energiutbyte står oanvända och att koldioxidutsläppen i Nederländerna visserligen minskar medan de växer starkare i andra medlemsstater så att Europeiska unionen som helhet tagen blir mindre kapabel att uppfylla de skyldigheter i fråga om utsläppsminskning, om vilka det överenskommit i Kyoto?

4. Kan kommissionen bekräfta att importen av el till Nederländerna kommer att öka kraftigt under de kommande åren, i takt med att kapaciteten hos det gränsöverskridande högspänningsnätet ökar?

5. Håller kommissionen med mig om att områden som blivit kraftigt beroende av el som produceras utanför områdena i fråga löper risk att - såsom det skett i den amerikanska delstaten Kalifornien - efter några år inte ha tillräcklig tillgång till el eller att de i händelse av elbrist kan köpa elkraft endast till höga pris och att detta kommer att förvärras av att de områdena som nu exporterar el kommer att bli tvungna att begränsa sin produktion för att kunna uppfylla miljökraven?

6. Vad tänker kommissionen göra för att se till att elkraft också i fortsättningen kommer att produceras och finnas att tillgå samt för att begränsa behovet av ytterligare utbyggnad av det landskapsfördärvande högspänningsnätet, motarbeta skadeverkningar på miljön och göra det möjligt för konsumenterna att säga nej till kärnkraft som de inte vill ha?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(31 maj 2001)

1. Kommissionen är medveten om att Nederländerna importerar elektricitet för att täcka en del av sitt behov. Nederländerna har alltid importerat ungefär 15 % av sin energiförbrukning från andra medlemsstater. Det är riktigt att mängden importerad elektricitet har ökat sedan liberaliseringen inleddes och nu beräknas uppgå till omkring 20 % av den holländska förbrukningen. Den fysiska sammankopplingskapaciteten med Belgien och Tyskland skulle dock inte tillåta att mer än 30 % av den holländska förbrukningen importeras. Parlamentsledamoten har rätt i att en del av den kapacitet som installerats i Nederländerna inte används för närvarande på grund av att importerad elektricitet är billigare.

2. Inrättandet av en inre marknad har resulterat i att konsumenterna försöker att dra nytta av de prisskillnader som råder mellan olika företag. Det är sant att elektricitet som producerats vid kol- och kärnkraftverk är billigare än elektricitet som kommer från gas- och kraftvärmeverk. Prisutvecklingen för elektricitet är emellertid svår att förutsäga och beror bland annat på prisutvecklingen för olja, men även på den därmed sammanhängande politiken såsom beskattning och en ökad internalisering av externa kostnader. Kommissionen ger sitt stöd till en ökad internalisering av externa kostnader för olika sorters elproduktion.

3. Marknadens liberalisering leder till den mest effektiva och ekonomiska användningen av bränslen. Erfarenheten visar en betydande minskning av utsläpp av växthusgaser i medlemsstater som har öppnat sin marknad fullständigt på grund av ett snabbt utbyte av gamla ineffektiva kraftverk. Både på gas- och elmarknaden tillhandahålls kunderna nu mer omfattande rådgivning om energiutbyte och energibesparingar än innan liberaliseringen.

Kommissionen anser dock att följder av liberaliseringen som kan vara skadliga för miljön måste motverkas. Som betonas i grönboken om försörjningssäkerhet(1) måste kommissionen fortsätta att vidta åtgärder för att bekämpa en ökning av energiförbrukningen.

Av dessa skäl lade kommissionen under år 2000 fram ett förslag till direktiv(2) om elektricitet från förnybara energikällor som snart skall antas. Kommissionen antog den 25 april 2001 ett förslag till direktiv om byggnaders energiprestanda(3) (när det genomförts kommer gemenskapens utsläpp av växthusgaser att minska med 20 % på grund av skyldigheten att använda befintliga och kommersiellt livskraftiga tekniker). Dessutom kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om elektrisk och elektronisk utrustnings energiutbyte.

Kommissionen kommer 2002 att ge förslag till ett direktiv om kraftvärmeproduktion i syfte att främja dess användning i Europa.

4. Parlamentsledamoten har rätt i sitt påpekande att Nederländernas sammankopplingskapacitet beräknas öka med ytterligare 1 000 megawatt inom den närmaste framtiden. Detta ökar Nederländernas importmöjligheter samtidigt som även exportmöjligheterna ökar.

5. Med tanke på den överkapacitet som finns i flertalet europeiska nät är det föga troligt att det uppstår problem inom gemenskapen som liknar problemen i Kalifornien. Ett flertal andra faktorer har bidragit till elkrisen i Kalifornien, bland annat överdrivet långa planeringsförfaranden på omkring sju år och det faktum att praktiskt taget ingen ny kapacitet byggts upp under de senaste tio åren trots att efterfrågan under samma period ökat snabbt. Dessa faktorer finns inte inom gemenskapen. Dessutom kommer en ökad kapacitet till handel mellan medlemsstaterna att se till att oväntade ökningar av efterfrågan inom en enda medlemsstat kan tillmötesgås.

Kommissionen finner dock att det är viktigt att övervaka hur balansen mellan utbud och efterfrågan utvecklas. Kommissionen inför därför i sitt förslag till direktiv en skyldighet för medlemsstaterna att övervaka balansen mellan utbud och efterfrågan varje år och avlägga rapport om denna till kommissionen. Om en eventuell obalans mellan utbud och efterfrågan kan förutses är medlemsstaterna skyldiga att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att en sådan situation uppstår.

6. Förslaget till direktiv innehåller även en skyldighet för medlemsstaterna att vidta åtgärder om utvecklingen eller underhållet av gas- och elnäten inte skulle vara tillräckligt för att upprätthålla försörjningssäkerheten. Förutom dessa åtgärder kommer kommissionen inom den närmaste framtiden att lägga fram ett förslag till en europeisk plan för infrastruktur för att lösa problemen med befintliga flaskhalsar på den inre marknadens el- och gasnät. Detta skall ske genom användning av transeuropeiska nätfonder och stöd på högsta politiska nivå för dessa infrastrukturprojekt.

Slutligen föreslår kommissionen med hänsyn till konsumenternas val i sitt utkast till direktiv att leverantörerna skall vara tvungna att på sina räkningar till slutkund specificera vilka energikällor som använts för att producera den energi de säljer. På en liberaliserad marknad kan detta uppmuntra elbolagen att konkurrera om kunderna på grundval av miljömässiga fördelar. Om tillräckligt

många kunder är beredda att gripa denna möjlighet att använda sin köpkraft kommer de att kunna få till stånd en verklig förändring av balansen mellan energikällorna inom gemenskapen.

(1) KOM(2000) 769 slutlig.

(2) EGT C 311 E, 31.10.2000.

(3) KOM(2001) 226.