ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0434/98 från Leonie van Bladel (UPE) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Pressfrihet i Bosnien, Serbien och Kroatien

I Bosniens statliga massmedier förekommer det av och till kampanjer som riktas mot oberoende journalister och fått sin inspiration av vissa myndigheter.

I Serbien används genomgående de statliga massmedierna för bedrivande av propaganda för det regerande partiet och åsikter av annat slag bekämpas då utan att deras företrädare vare sig får göra sin röst hörd eller bemöta det som sagts eller skrivits om dem. Lokala TV- och radiostationer kommer allt oftare att stå under kontroll av de politiska partier som har makten i ifrågavarande kommuner och pressen drabbas regelbundet av ¨pappersbrist¨.

I Kroatien kontrolleras de flesta massmedierna, antingen de är riksomfattande eller lokala, direkt eller indirekt av det regerande partiet HDZ och används för propagandaändamål, återigen utan att andra åsikter vare sig får komma till tals eller bemöta det som sagts eller skrivits. Oberoende massmedier utsätts för hot om civilrättsliga processer som iscensätts av prominenta medlemmar av HDZ, bland vilka ofta regeringsmedlemmar ingår, och därvid utsätts massmedierna genomgående för krav på höga skadestånd ¨för förtal¨.

Kan kommissionen ge besked om vilka medel kommissionen förfogar över för att hjälpa upp situationen för massmedierna i de ifrågavarande länderna samt om vilka av dessa medel som för närvarande används och på vilka punkter det behöver utvecklas nya instrument?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (13 mars 1998)

Kommissionen instämmer med analysen av mediernas situation i Bosnien-Herzegovina, Kroatien och Förbundsrepubliken Jugoslavien och är liksom parlamentsledamoten övertygad om att pressfriheten spelar en väsentlig roll i demokratiseringsprocessen. Det är därför som kommissionen sedan 1994 har utvecklat ett biståndsprogram för de oberoende medierna i före detta Jugoslavien.

Kommissionens program omfattar, med undantag av Slovenien, alla länder i före detta Jugoslavien. De medier som under 1997 har fått bidrag tillhör den tryckta och audiovisuella pressen (tidningar, radio, TV och nyhetsbyråer).

De projekt som stöds av kommissionen avser särskilt produktionsmedel för information eller program, journalistutbildning, bättre medel för distribution och spridning samt rättsskydd för medierna.

1997 godkändes 77 projekt vilket motsvarar ett sammanlagt belopp på 11,24 miljoner ecu. Kommissionen planerar att för budgetåret 1998 bevilja en budget till sin politik för stöd till oberoende medier i före detta Jugoslavien i samma storleksordning som för räkenskapsåret 1997.

För att anpassa sig till situationen i dessa länder har kommissionen för avsikt att decentralisera förvaltningen av mindre projekt till sina delegationer. En sådan decentralisering syftar till ett mer flexibelt och snabbare genomförande av programmen för de oberoende medierna.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0327/98 från Dominique Souchet (I-EDN) till kommissionen (10 februari 1998)

Ämne: Gemenskapsstöd till försörjningen i regionerna i de yttre randområdena och deras inverkan på sysselsättningen

Gemenskapsstöden till spannmålsförsörjningen i regionerna i de yttre randområdena har kraftigt minskat under de senaste två åren. Denna situation försvagar de produktionssektorer som är beroende av dessa produkter (kvarnindustrin, djurfoderfabrikerna) och skapar ytterligare risker för sysselsättningen i dessa regioner som redan är bland de hårdast drabbade inom gemenskapen vad gäller arbetslöshet och undersysselsättning.

Kan kommissionen ange vilka åtgärder den avser vidta för att återinföra detta stöd och därmed rädda åtskilliga arbetstillfällen?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar (17 mars 1998)

Kommissionen är medveten om de nuvarande funktionsproblemen i den särskilda försörjningsordning som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 3763/91 av den 16 december 1991 om införande av särskilda åtgärder för vissa jordbruksprodukter till fördel för de franska utomeuropeiska departementen ((EGT L 356, 24.12.1991. )), genom rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter ((EGT L 173, 27.6.1992. )), samt genom rådets förordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om särskilda åtgärder för Kanarieöarna rörande vissa jordbruksprodukter (2) . Efter reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och Uruguayrundan har världspriserna och gemenskapspriserna gradvis närmat sig varandra, vilket har lett till lägre stöd för produkter från gemenskapen som levereras till yttre randområden enligt den särskilda försörjningsordningen. Kommissionen är medveten om att ekonomin i yttre randområden skadas av inbyggda funktionsproblem i den särskilda försörjningsordningen. Därför utreder kommissionen beräkningsmetoden enligt befintlig lagstiftning för att finna en lösning som kompenserar geografiskt avlägsna regioner för strukturella nackdelar och därigenom främjar produktionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0873/98 från John Cushnahan (PPE) till rådet (31 mars 1998)

Ämne: Mänskliga rättigheter i Mexiko

Är rådet medvetet om att grupper som arbetar för mänskliga rättigheter uppger att 45 obeväpnade personer från ursprungsbefolkningen i delstaten Chiapas i Mexiko dödades i december 1997 av paramilitära anhängare till regeringspartiet PRI?

Har rådet informerats närmare om denna händelse och vilka åtgärder planerar rådet att vidta mot bakgrund av den klausul om respekt för mänskliga rättigheter och demokrati som ingår i handelsavtalet som nyligen slutits mellan EU och Mexiko?

Svar (8 juni 1998)

På grundval av de informationer som omedelbart sändes av media och som de mexikanska myndigheterna själva bekräftade gjorde ordförandeskapet, på Europeiska unionens vägnar, den 24 december 1997 följande uttalande som å det kraftfullaste fördömde den massaker på trotzilindianer som paramilitära grupper genomförde den 23 december 1997 i den mexikanska delstaten Chiapas och som ledde till 46 civilpersoners död:

¨Europeiska unionens ordförandeskap uppmanar regeringen i Mexikos förenta stater att se till att en utredning utan dröjsmål genomförs för att bringa full klarhet i massakern och för att förövarna skall kunna ställas inför rätta. Det har noterat president Zedillos åtagande i denna riktning och kräver att detta åtagande skall åtföljas av åtgärder.

Europeiska unionens ordförandeskap uttrycker sin oro över situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i denna del av Mexiko.

Det uppmanar de mexikanska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera civilbefolkningens säkerhet i delstaten Chiapas.

I detta sammanhang erinrar det om att Europeiska unionen och Mexikos förenta stater nyligen undertecknat ett samarbetstavtal enligt vilket de båda parterna åtar sig att utan förbehåll respektera de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna samt rättsstatsprincipen.¨

Rådet fortsätter att noggrant följa utvecklingen i Chiapas, även genom sina beskickningschefer i Mexiko. I samband med ett informellt möte på ministernivå mellan Europeiska unionens trojka och Mexiko, som hölls i Panama den 12 februari 1998, tog den mexikanska ministern tillfället i akt att informera om de åtgärder som vidtagits av den mexikanska regeringen efter de tragiska händelserna i Chiapas. EU:s ministrar noterade den försäkran som gavs av den mexikanska ministern, att den mexikanska regeringen fäster stor vikt vid att nå en fredlig lösning av konflikten i Chiapas. I detta sammanhang upprepade den mexikanska ministern att respekten för de grundläggande mänskliga rättigheterna, för de demokratiska principerna och politisk pluralism utgör grundvalen för förbindelserna mellan EU och Mexiko, och EU:s ministrar instämde i detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0576/98 från Gérard Caudron (PSE) till rådet (3 mars 1998)

Ämne: Dubbelbeskattning av arbetstagare som bor i ett land men arbetar i ett annat

Kommissionen och Europaparlamentet har redan vid flera tillfällen uttalat sig om dubbelbeskattning som drabbar vissa arbetstagare som bor i ett land men arbetar i ett annat (gränspendlar).

Det lagstiftningsarbete som ledamot Van Lancker bedrivit blir allt tydligare och borde innebära betydande framsteg för att lösa dessa missförhållanden vid tidpunkten för den inre marknaden och då euron införs.

Vissa arbetstagare som gränspendlar kommer dock att drabbas av retroaktiva skattekrav som hotar deras familjers betalningsförmåga.

Kan rådet uppge om det avser att vidta brådskande åtgärder mot dessa förhållanden, särskilt genom att frysa de utestående skatteskulderna i avvaktan på slutet av lagstiftningsförfarandet i denna fråga?

Kan rådet uppge om det har för avsikt att tvinga medlemsstaterna att tillämpa denna nya lagstiftning så snart som den godkänts av Europaparlamentet?

Svar (18 maj 1998)

Varje åtgärd av det slag som den som efterfrågas av den ärade parlamentsledamoten kan vidtas av rådet endast på grundval av ett förslag från kommissionen.

Rådet har emellertid inte förelagts något förslag i detta avseende.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 304 , 02/10/1998 s. 0045



SKRIFTLIG FRÅGA E-0179/98 från Mark Watts (PSE) till kommissionen (5 februari 1998) Ämne: Utsläpp av kloakvatten och avloppsvatten I samband med mål 2-programmet för Thanethalvön; är förslaget om att anlägga ett stort reningsverk högst upp på klipporna vid Foreness point, i ett av de sista områdena i distriktet där allmänheten har tillgång till ett öppet landskap som dessutom är erkänt som ett naturskönt område, förenligt med den politik som syftar till att regenerera ekonomin genom att bland annat skydda och förbättra miljön, inte minst längs kusten? Kan kommissionären försäkra mig att inga EU-medel kommer att anslås till ett dylikt projekt? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (13 mars 1998) Enligt uppgift finns planer på att bygga ett reningsverk vid Foreness Point och planeringstillstånd har beviljats. Även om anläggningen kommer att ligga i det område som omfattas av det samlade programplaneringsdokumentet Thanet under mål-2 för perioden 1997-1999 kommer projektet inte att vara berättigat till stöd från detta program.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0366/98 från Stefano De Luca (ELDR) till kommissionen (24 februari 1998)

Ämne: Gemenskapsstöd för restaurering av Teatro Petruzzelli

Den 27 oktober 1991 förstördes Teatro Petruzzelli i Bari av en stor eldsvåda. Teatern, som är den enda i privat ägo i Europa, byggdes mellan 1898 och 1903.

1996 totalförstördes en annan ansedd italiensk teater, nämligen La Fenicie i Venedig.

Medan återuppbyggnaden av La Fenicie har kunnat få omfattande stöd från gemenskapen, har däremot endast 80 000 ecu beviljats för att delvis restaurera foajén i Teatro Petruzzelli i Bari.

1. Anser kommissionen att denna snedvridna situation beror på att Teatro Petruzzelli till skillnad från de andra europeiska teatrarna är i privat ägo?

2. Anser kommissionen inte med beaktande av Teatro Petruzzellis historiska och konstnärliga betydelse att restaureringen bör slutföras med ytterligare gemenskapsmedel? Familjen Messeni Nemenga, som äger teatern, har inte de medel till sitt förfogande som ännu behövs för att slutföra restaureringsarbetena.

Svar avgivet av Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (8 april 1998)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-4189/97 från herr Viceconte och herr Parodi ((EGT C 196, 22.6.1998, s. 96. )).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0492/98 från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (2 mars 1998)

Ämne: Subventionering av illegala odlingar med gemenskapsmedel

Enligt uppgifter i europeisk press stormar det kring Europeiska kommissionen med anledning av att misstankar framförts om att en del av stöden för odling av medicinalväxter och aromatiska växter går till odling av till exempel marijuana. Enligt samma uppgifter i europeisk press är det de nationella regeringarnas otillräckliga kontroller av hur och till vad stöden används som fött dessa misstankar.

Det här är en fråga som antar enorma moraliska proportioner, eftersom det nu ser ut som om de europeiska medborgarnas pengar går till stöd av illegala odlingar, och detta samtidigt som EU försöker skydda ungdomarna på vår kontinent från att använda narkotika.

Jag ber Europeiska kommissionen informera mig om allt den känner till om subventionering av odling av indisk cannabis inom EU, och om vilka åtgärder den tänker vidta för att säkerställa att gemenskapsbudgetens resurser används på ett korrekt sätt.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (26 mars 1998)

När det gäller villkoren för beviljande av stöd till hampodling innehåller gemenskapslagstiftningen stränga krav i olika avseenden. Bland annat är stödet faktiskt begränsat till att omfatta certifierat utsäde av sorter där halten av tetrahydrocannabinol inte överstiger 0,3 %. I detta syfte har en gemenskapsförteckning upprättats över de sorter som uppfyller detta kriterium och där detta kan påvisas genom gemenskapens metod för kemisk kvantifiering. Dessutom krävs det att man skickar in de officiella etiketterna för det utsäde som har använts och att skörden har skett efter fröbildningen.

Kommissionen undersöker möjligheten att göra villkoren för beviljande av stöd ännu hårdare än de för närvarande är, genom ett system med obligatoriska avtal mellan producenterna och bearbetningsindustrin.

Kommissionen känner inte till något fall med arealer där hampa odlas och för vilka gemenskapsstöd betalas, där det har visat sig att hampa har producerats för drogtillverkning. Kommissionen fortsätter dock att arbeta med kontrollproblemet. Om det visar sig vara omöjligt att lösa, förbehåller sig kommissionen rätten att föreslå att stödsystemet inom denna sektor avskaffas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0274/98 från Peter Liese (PPE) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Pesticider i livsmedel för spädbarn och små barn

Hur långt har man kommit i det förfarande som inletts mot Tyskland när det gäller att fastställa gränsvärdet för pesticider i livsmedel för spädbarn och små barn?

Har det gjorts nya vetenskapliga rön/yttranden i denna fråga?

Om detta är fallet, vilka gränsvärden förespråkas i de aktuella vetenskapliga studierna?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (6 mars 1998)

Kommissionen undersöker för närvarande följderna av ett nyligen avgivet yttrande från vetenskapliga livsmedelskommittén om högsta tillåtna rester av lindan i barnmat.

Vetenskapliga livsmedelskommittén (SCF) tillfrågades om lindan 1994 till följd av de tyska myndigheternas vägran att tillåta import från Spanien av barnmat som innehöll rester av lindan med halter upp till 0,4 milligram per kilogram (godkänd halt i Spanien) eftersom den tyska gränsen var och är fortfarande 0,01 milligram per kilogram. Kommittén konstaterade i sin slutsats den 23 september 1994 att det inte fanns skäl att tro att en halt på 0,4 milligram lindan per kilogram barnmat skulle utgöra någon orsak till oro. Yttrandet grundade sig på att det godkända dagliga intaget (ADI) för lindan är 0*0,008 milligram per kilogram kroppsvikt, enligt ett utlåtande från det gemensamma möte (JMPR) som FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor (FAO) och FN:s världshälsoorganisation (WHO) höll om bekämpningsmedelsrester.

Den 19 september 1997 avgav SCF, på begäran av kommissionen, sin åsikt med ett yttrande om att ADI kan överskridas av spädbarn och småbarn när det gäller bekämpningsmedel med ett ADI-värde på 0*0,0005 milligram per kilogram kroppsvikt eller lägre, om bekämpningsmedelhalten inte överskrider en maximalgräns för restinnehåll (MRL) på 0,01 milligram per kilogram.

I november 1997 bad kommissionen SCF bekräfta huruvida yttrandet om lindan från 1994 fortfarande var i kraft. Vid sitt möte den 10 november 1997 informerades SCF muntligt om att JMPR hade omvärderat lindan vid sitt möte den 22 september till den 1 oktober 1997 och följden var en avsevärd sänkning av ADI för lindan. Kommittén var överens om att dess tidigare yttrande om lindan inte längre kunde anses vara i kraft men kunde inte ge ett nytt yttrande eftersom den information som stod som grund för ADI-sänkningen inte fanns tillgänglig. Efter novembermötet informerades SCF:s sekretariat om att JMPR hade bestämt en tillfällig ADI på 0*0,001 milligram per kilogram kroppsvikt och att JMPR:s yttrande om lindan publiceras i februari eller mars 1998.

I januari 1998 begärde kommissionen ett nytt yttrande om lindan. SCF fastställde den 15 januari 1998 att en maximigräns för restinnehållet av lindan som är 0,02 milligram per kilogram i livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn kan anses acceptabel med tanke på den allmänna hälsan.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0276/98 från Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) till kommissionen (5 februari 1998)

Ämne: Europeiska unionens kortsiktiga exportpolitik skadar allvarligt export av jordbruksprodukter, i synnerhet ostexport

Europeiska unionens sätt att förvalta exporten av jordbruksprodukter till länder utanför unionen har inte bäddat för en långsiktig exportverksamhet. Den kortsiktiga exportpolitiken och ovissheten om erhållandet av exportcertifikat slår lätt tillbaka i form av handelssvårigheter och sjunkande exportpriser. Detta är speciellt ett problem för sådana produkter som inte förbättras av lagring. En långsiktig politik för export av ost, som är en viktig exportprodukt för EU, försvåras alldeles för mycket av bl.a. Gattbestämmelserna. Exportpolitiken för ostprodukter är som ett ekorrhjul. När beviljandet av exportcertifikat avbryts, ökar lagren och sålunda tilltar exportbehovet allt mer. Detta kan för sin del leda till sänkta exportpriser, något som inte ligger i unionens intresse.

Tre olika kategorier utnyttjas vid utbetalning av exportstöd: Ryssland och övriga Östeuropa, Förenta staterna samt den övriga världen. Europeiska unionen borde utveckla exportpolitiken för sina jordbruksprodukter på ett mera långsiktigt sätt, så att unionens export skulle vara mer flexibel och så att man inom exporten skulle uppnå bästa möjliga pris, något som unionen även skulle ha ekonomisk nytta av.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att förbättra flexibiliteten och främja långsiktiga principer vid export av jordbruksprodukter - i synnerhet ost - i syfte att inom denna export uppnå bästa möjliga prisnivå?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (3 mars 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till det svar som gavs på V. Violas skriftliga fråga E-2836/96 ((EGT C 91, 20.3.1997. )) i vilket kommissionen redogjorde i detalj för de olika krav som följer av det Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) och samtidigt angav vilka instrument den har till sitt förfogande dels för att uppfylla sina avtalsmässiga förpliktelser, dels för att i största möjliga utsträckning säkerställa gemenskapens export av mjölkprodukter på den internationella marknaden. Vidare anges vilka kriterier som måste gälla vid differentiering och eventuell indragning av exportbidrag till vissa bestämmelsezoner. Till slut bör nämnas att mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts har exportbidraget för ost differentierats på tre områden för att i största möjliga utsträckning begränsa effekterna av de åtgärder som krävs av GATT.

Sedan den geografiska differentieringen infördes den 1 oktober 1997 har inga nya åtgärder varit nödvändiga. Kommissionen konstaterar därför med tillfredsställelse att den sistnämnda åtgärden på ett avgörande sätt bidragit till att åstadkomma den stabilitet av exportbidraget för ost som parlamentsledamoten efterlyser.

När det gäller framtidsperspektiv på längre sikt hänvisas parlamentsledamoten till meddelandet om ¨Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 slutlig. )) och till de förslag som kommer att härröra från detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0334/98 från Thomas Megahy (PSE) till kommissionen (17 februari 1998)

Ämne: De amerikanska myndigheternas kränkning av de rättigheter som garanteras genom Wienkonventionen om konsulära förbindelser

I USA finns det för närvarande mellan 60 och 100 utländska medborgare som dömts till döden och som väntar på att avrättas. Bland dem är minst åtta EU-medborgare. Enligt artikel 36 i Wienkonventionen om konsulära förbindelser, som USA undertecknat, skall alla utländska medborgare i detta fall få möjlighet att kontakta sitt konsulat. Bara ett fåtal av de dömda fångarna har beviljats denna möjlighet.

Kommissionen är skyldig att ta upp ämnet mänskliga rättigheter vid handelsförhandlingar och vid andra lämpliga tillfällen. Kommer så att ske nu i samband med detta uppenbara brott både mot mänskliga rättigheter och civiliserat uppträdande?

Svar avgivet av Sir Leon Brittan på kommissionens vägnar (27 mars 1998)

Kommissionen har inlett en detaljerad undersökning av det problem som påtalas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0034/98 från Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen (29 januari 1998)

Ämne: Ekonomiskt stöd till svensk organisation för biologisk antropologi, eugenik och beteendestudier

Kan kommissionen bekräfta de uppgifter som publicerats i den tyska veckotidskriften ¨Die Woche¨, enligt vilka kommissionen i oktober 1996 skall ha betalat ut 225 000 DEM till en svensk organisation för biologisk antropologi, eugenik och beteendestudier för dess verksamhet inom ekologiskt jordbruk?

Om så är fallet är frågan om kommissionen på förhand gjort någon undersökning om organisationens ledning och om kommissionen visste att organisationens ledare varit medlem i en grupp av nynazistiska föreningar?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0034/98 och E-0035/98 ingivna av Franz Fischler för kommissionen (18 februari 1998)

Kommissionen hänvisar ledamöterna till svar på skriftlig fråga P-4231/97 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz ((EGT C 187, 16.6.1998, s. 138. )).