ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0061



SKRIFTLIG FRÅGA E-3303/98 från Kenneth Coates (GUE/NGL) till rådet (10 november 1998) Angående: Uppförandekod för vapenexport Kommer uppförandekoden för vapenexport att förbjuda vapenproduktion på licens, vilket skall särskiljas från vapenexport, när dessa vapen kan användas i situationer som täcks av reglerna i uppförandekoden? Om så inte är fallet, hur skall detta problem lösas?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 182 , 28/06/1999 s. 0062



SKRIFTLIG FRÅGA E-3306/98 från Kenneth Coates (GUE/NGL) till rådet (10 november 1998) Angående: Uppförandekod för vapenexport Hur kommer vapenhandlare som t.ex. Sandline International att påverkas av uppförandekoden för vapenexport?
SKRIFTLIG FRÅGA P-3863/98

från Luigi Florio (PPE) till kommissionen

(9 december 1998)

Angående: Erkännande av examina och studiebevis inom EU

Den italienske medborgaren Davide Ferrando som har italiensk juristexamen och är bosatt i Tyskland, ansökte nyligen om att få arbeta som advokat i den tyska delstaten Hessen och senare i delstaten Niedersachsen.

I båda fallen fick han svaret att detta inte var möjligt eftersom ansökan kom från en person som inte hade tagit juristexamen i Tyskland och att den därför stred mot den lokala lagstiftningen, närmare bestämt artikel 23 I i Hessens lag och artikel 5 i Niedersachsens lag om verksamma jurister. Det grundläggande kravet i dessa lagar är att verksamma jurister skall ha tagit sin examen i Tyskland.

Anser kommissionen att detta är förenligt med principen om ömsesidigt erkännande av examina och studiebevis i Europeiska unionen?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(28 januari 1999)

I rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier(1) fastställs att en medborgare i en medlemsstat har rätt att utöva ett yrke i en annan medlemsstat under förutsättning att han eller hon innehar alla kvalifikationer för att utöva samma yrke i ursprungslandet. Detta innebär att medborgaren måste kunna uppfylla alla krav som ställs där. I det fall som den ärade parlamentsledamoten tar upp tycks emellertid personen i fråga inte vara riktigt kvalificerad för att vara verksam som advokat i Italien. En akademisk examen i form av "laureato" räcker inte för att få arbeta som advokat.

Principen om ömsesidigt erkännande kan endast tillämpas i fråga om yrkeskvalifikationer, men gäller däremot inte akademiska meriter som innebär att att personen i fråga inte är berättigad att utöva ett yrke i ursprungslandet. Erkännande av akademiska meriter regleras inte av nuvarande gemenskapslagstiftning.

(1) EGT L 19, 24.1.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3464/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: EU-medel till delstaten Steiermark i Österrike

Kan kommissionen meddela följande om tilldelningen av EU-medel till delstaten Steiermark:

1. Vilken summa uppgår de tilldelade EU-strukturmedlen till? Hur fördelas denna på enskilda fonder och olika gemenskapsprogram och -initiativ? Vilka EU-medel från övriga budgetposter har sedan 1995 tilldelats Steiermark för pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direktutbetalning - exempelvis för forskningsinstitutioner, universitet, företag och andra huvudmän?

2. Hur många arbetstillfällen har skapats och räddats med hjälp av dessa medel?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3614/98

från Nelly Maes (ARE) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Bekräftelse av uppgifterna i pressmeddelanden om att det förekommit nepotism i ECHO-affären

Kan kommissionen bekräfta de pressmeddelanden som säger att den tjänsteman som avstängts i samband med ECHO-affären lyckats med att anställa sina släktingar och/eller vänner i ECHO:s "externa enhet"?

Stämmer det att den avstängda tjänstemannens fru anställts som översättare vid de företag som misstänks för bedrägerier i ECHO-affären?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2689/98

från Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen

(1 september 1998)

Angående: Begränsning av medborgerliga rättigheter till insyn i beslutsprocessen rörande slutförandet av kärnkraftverken Khmelnitsky 2 och Rovno 4 i Ukraina

Är kommissionen medveten om att konventionen om utvärdering av miljöeffekter över gränserna, Esbo, 25.2.1992, kräver att den ansvarige - i detta fall finansiärerna av projekten för K2/R4 - skall möjliggöra allmän insyn i utvärderingen av miljöeffekterna lika mycket för allmänheten i eventuellt berörda stater som för de egna medborgarna?

Är kommissionen medveten om att EBRD, en potentiell medfinansiär till kommissionen för de två kärnkraftverken K2/R4 kräver att miljöåtgärderna följer Esbo-konventionen?

Instämmer kommissionen i att de projektansvariga, inklusive kommissionen, inte har gjort mycket för att underlätta en meningsfull insyn för frivilligorganisationer och allmänheten på internationell nivå?

Om kommissionen instämmer i det som sagts ovan, är den beredd att garantera att Euratom-lånet endast kommer att beviljas om Esbo-konventionen tillämpas fullt ut, nämligen att:

- krav från enskilda, medborgargrupper och lokala och regionala regeringar på information om hur insynen skall ske vederbörligen respekteras,

- önskemål riktade till projektets finansiärer om offentliga diskussioner i potentiellt berörda stater uppfylls fullt ut,

- kommissionen utser en oberoende revisor för att övervaka insynsprocessen,

- kommissionen garanterar att inget slutgiltigt beslut tas om medel från unionen för K2/R4 innan kommissionen har fått parlamentets yttrande om lämpligheten av att anslå EU-medel till projektet?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(23 september 1998)

Enligt de förfarande som Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och kommissionen tillämpar måste man, när så är tillämpligt, för projekt som påverkar miljön följa bestämmelserna i Konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbo-konventionen). Detta gäller dock inte för K2/R4-projektet, eftersom det avser färdigställandet av kärnkraftverk under uppbyggnad och eftersom Ukraina dessutom inte har undertecknat Esbo-konventionen.

Såväl kommissionen som EBRD har dock föreslagit Ukraina att engagera sig i en bred offentlig informations- och samrådsprocess baserad på öppenhet och insyn och till att på ett lämpligt sätt underrätta grannländerna om resultaten från miljökonsekvens-bedömningen.

Denna process med offentligt deltagande som de projektansvariga ansvarar för, inleddes den 18 augusti 1998 och kommer att pågå i 120 dagar. Kommissionen kommer att utvärdera resultatet i vederbörlig ordning inom ramen för förfarandet för dess beviljande av Euratom-lånet.

Kommissionen bekräftar återigen att den är beredd att fortsätta underrätta parlamentet fullt ut om förloppet av förfarandet för att bevilja lånet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3459/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: EU-medel till delstaten Burgenland i Österrike

Kan kommissionen meddela följande om tilldelningen av EU-medel till delstaten Burgenland:

1. Vilken summa uppgår de tilldelade EU-strukturmedlen till? Hur fördelas denna på enskilda fonder och olika gemenskapsprogram och -initiativ? Vilka EU-medel från övriga budgetposter har sedan 1995 tilldelats Burgenland för pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direktutbetalning - exempelvis för forskningsinstitutioner, universitet, företag och andra huvudmän?

2. Hur många arbetstillfällen har skapats och räddats med hjälp av dessa medel?
SKRIFTLIG FRÅGA E-2966/98

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Elektronisk avlyssning

Enligt den franska tidningen Marianne utövar Frankrikes underrättelsetjänst elektronisk avlyssning i Amerika och Europa. Tidningen uppger att tyskarna köper dessa tjänster av fransmännen.

Känner kommissionen till denna verksamhet, som påminner om Echelon-systemet vilket används av USA:s NSA och vilket Englands GCHQ drar nytta av, och som möjligen strider mot lagen om personliga fri- och rättigheter? Vad avser kommissionen göra för att skydda medborgarnas rättigheter?

Har kommissionen för avsikt att inom närmaste framtid besvara den prioriterade fråga om Echelon-systemet som jag lämnade in för flera månader sedan (skall besvaras inom 1 månad)?

Svar från Jacques Santer på kommissionens vägnar

(12 november 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på hans skriftliga fråga nr P-1894/98(1). Svaret lämnades den 29 september 1998.

(1) Se s. 3.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3463/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: EU-medel till delstaten Salzburg i Österrike

Kan kommissionen meddela följande om tilldelningen av EU-medel till delstaten Salzburg:

1. Vilken summa uppgår de tilldelade EU-strukturmedlen till? Hur fördelas denna på enskilda fonder och olika gemenskapsprogram och -initiativ? Vilka EU-medel från övriga budgetposter har sedan 1995 tilldelats Salzburg för pilotprojekt, åtgärder eller - i form av direktutbetalning - exempelvis för forskningsinstitutioner, universitet, företag och andra huvudmän?

2. Hur många arbetstillfällen har skapats och räddats med hjälp av dessa medel?
SKRIFTLIG FRÅGA E-3180/98

från Ian White (PSE) till kommissionen

(27 oktober 1998)

Angående: Ekonomiska bidrag till Europeiska unionen

Hur mycket (i ecu) betalade varje medlemsstat till Europeiska unionen under året fram till och med den 31 mars 1997, och hur mycket (i ecu) mottog varje medlemsstat från Europeiska unionen?

I svaret bör även tydligt anges vilken metod som används för att fördela kostnaderna för gemensam verksamhet som utnyttjas av alla medlemsstaterna, till exempel Europaparlamentets driftskostnader.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(24 november 1998)

I kommissionens rapport om systemet med gemenskapens egna medel(1) finns uppgifter om såväl gemenskapens utgifter i varje medlemsstat som de egna medel som varje medlemsstat bidrar med till gemenskapens budget. Uppgifterna ges per kalenderår, och de senaste tillgängliga siffrorna gäller 1997.

De olika metoder som kan användas för beräkning av budgetbalanser diskuteras i bilaga 3 till rapporten. Ingen av dem är perfekt, och kommissionen har gång på gång varnat mot förenklade tolkningar, där man ser den siffermässiga budgetbalansen som ett mått för den verkliga balansen av fördelar och nackdelar med medlemskapet i gemenskapen.

Den metod som används för fördelningen av avgiften på de enskilda medlemsstaterna vid beräkningen av den brittiska rabatten redovisas i dokumentet om beräkningsmetoden(2).

(1) KOM(98) 560 slutlig, finns på kommissionens webbplats http://europa.eu.int/comm/dg19/index_en.htm, välj "quoi de neuf?".

(2) KOM(85) 36 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3423/98

från Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen

(24 november 1998)

Angående: Ogiltigförklarat uttagningsprov

Den 23 september i år ogiltigförklarade kommissionens ledamot med ansvar för personal och budget, Erkki Liikanen, det uttagningsprov av enorm omfattning som hade ägt rum den 14 september och i vilket 30 700 ansökande hade deltagit.

Det belopp som har använts till denna operation uppgår till cirka 1,2 miljoner ecu (2,4 miljarder lire). Uttagningsprovet ogiltigförklarades därför att delar av det hade spridits i förväg, åtminstone på ett språk.

Anser kommissionen inte att man bör ta reda på vilka som har gjort sig skyldiga till denna spridning och låta dem och inte europamedborgarna bära kostnaderna för det nya uttagningsprovet?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(9 december 1998)

Jo, det anser kommissionen och lät därför den 28 oktober 1998 lämna in en anmälan till åklagarmyndigheten i Bryssel för att alla inblandade, både de som lämnat ut frågorna och de som mottagit dem i förväg, skall kunna identifieras och ställas inför rätta.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3405/98

från John Cushnahan (PPE) till kommissionen

(9 november 1998)

Angående: Konkurrens

Under avsevärd tid har irländska jordbrukare erhållit låg betalning för sina produkter. De irländska konsumenterna har emellertid inte upplevt någon liknande prissänkning när de veckohandlar.

Kommer kommissionen att undersöka ett tänkbart missbruk av den dominerande ställning som tillverkare och livsmedelskedjor med snabbköp innehar?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(2 december 1998)

Kommissionen har inte mottagit några klagomål från irländska jordbrukare eller andra berörda parter om att irländska bearbetningsföretag eller detaljhandlare skulle ha missbrukat en eventuell dominerande ställning.

Kommissionen har emellertid underrättats om att den irländska regeringen har offentliggjort sin avsikt att undersöka bearbetningsföretags och detaljhandlares prissättningsrutiner.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3154/98

från María Estevan Bolea (PPE) till kommissionen

(19 oktober 1998)

Angående: Det europeiska CAEMIS-projektet

Europeiska kommissionens generaldirektorat XIII har via innovationsprogrammet finansierat det europeiska projektet CAEMIS E1 (Computer aided environmental management information systems) med beteckningarna IN 10359D och IN 20603A, som går ut på att utveckla ett datorprogram för företagens miljöledning.

Till vem riktar sig detta program?

I vilka länder saluförs det?

Hur mycket kostar det totalt?

Vilken finansiering har europeiska kommissionen bidragit med?

Vilka företag har kommit i åtnjutande av detta ekonomiska stöd?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(24 november 1998)

Projektet "Computer Aided Environmental Management Information Systems" (Caemis) (Avtalskod IN10359I) syftar till att främja datorbaserade stödsystem för miljöstyrning i näringslivet och till att minska miljöriskerna i tekniska processer och verksamhet vid anläggningar vad gäller människors hälsa och säkerhet. Målmarknaderna är livsmedels- och läkemedelsindustrin samt transportsektorn. De medlemsstater som är inblandade är Danmark, Spanien, Irland och Österrike. Projektets totalkostnad uppgår till 3,74 miljoner ecu, med ett gemenskapsbidrag på 880 000 ecu. Projektkonsortiet består av Randa Group (Spanien); Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Danmark); LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (Österrike); Banestyrelsen - Danish Railway Maintenance (Danmark); University College, Cork (Irland); Dairygold Co-Operative Society Ltd. (Irland); Grupo Uriach (Spanien).

Projektet Caemis-NETS (Avtalskod IN20603A) är en kompletterande åtgärd som också finansieras genom programmet Innovation. Detta projekt syftar till att i utvalda målmarknader visa att Caemis-projektet kan spridas till alla industribranscher och i alla regelverken i medlemsstaterna. Målmarknaderna är livsmedels- och läkemedelsindustrin samt transportsektorn. De medlemsstater som är inblandade är Danmark, Spanien, Irland och Österrike. Projektets totala kostnad uppgår till 287 723 ecu, med ett gemenskapsbidrag på 199 839 ecu. Projektkonsortiet består av University College, Cork (Irland); Imperial College of Science, Technology and Medicine (Storbritannien); LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (Österrike); Randa Group (Spanien); Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Danmark).
SKRIFTLIG FRÅGA E-1986/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Angående: Problem i anslutning till kontoret för livsmedels- och veterinärkontroll i Dublin

Det har nu gått snart ett år sedan kontoret för livsmedels- och veterinärkontroll, underställt Europeiska kommissionens generaldirektorat XXIV, inledde sin verksamhet i Dublin.

Jag vill fråga kommissionen om följande:

1. Har driftskostnaderna för detta kontor, om man bortser från de höga kostnader som krävts för anställning av ny personal, ökat sedan kontoret inrättades i Dublin?

2. Vad beror denna ökning på, om man jämför med tidigare år, och vilka procenttal rör det sig om?

3. Är de ökade driftskostnaderna förknippade med en parallell ökning med avseende på produktivitet?

4. Om kontorets produktivitet/effektivitet inte är analog med ökningen av driftskostnaderna - vad beror då detta på och vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att justera denna obalans mellan kostnader och verksamhet?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(17 september 1998)

1. och 2. Utlokaliseringen av kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor från Bryssel till Dublin har gett upphov till vissa kostnader. Framför allt har man hyrt en tillfällig byggnad för 250 ecu per kvadratmeter och inrett den. Om kontoret skulle ha stannat kvar i Bryssel skulle man ha varit tvungen att hyra motsvarande lokaler och inreda dem. Det är värt att notera att färska bedömningar visar att de genomsnittliga kostnaderna för jämförbara tillfälliga kontorsutrymmen ligger på samma nivå i Bryssel och i Dublin, ca 250 ecu per kvadratmeter.

Vidare är utgifterna i samband med tjänsteresor för personalen vid kontoret högre eftersom de måste närvara vid möten i Bryssel. Den totala budgeten för utgifter i samband med tjänsteresor 1998 uppskattas till 900 000 ecu, men endast en relativt liten andel beror på tjänsteresor från Dublin till Bryssel.

3. och 4. Kontorets uppgift är att övervaka tillämpningen av lagstiftningen om livsmedels-, veterinär- och växtskyddskontroll och att bidra till att de europeiska konsumenterna återvinner förtroendet för livsmedlens säkerhet. Kommissionen anser att uppdraget är sådant att en utförlig bedömning av kontorets verksamhet kan göras tidigast på medellång sikt.

Kontoret befinner sig just nu i en övergångsfas. Det är inhyst i tillfälliga lokaler och ny personal rekryteras och instrueras kontinuerligt. Denna fas slutförs uppskattningsvis inom ett till två år. Trots de praktiska svårigheterna kommer kontoret under sitt första verksamhetsår att slutföra ca 360 inspektioner runt om i världen.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 142 , 21/05/1999 s. 0133



SKRIFTLIG FRÅGA E-3451/98 från Mark Watts (PSE) till rådet (23 november 1998) Angående: Ersättning med anledning av den franska lastbilsförarkonflikten Skulle rådet kunna upplysa mig om vilka framsteg som gjorts beträffande den ekonomiska ersättningen av transportföretag och truckförare som drabbades av de franska lastbilsförarnas tvister och konflikter i november 1996 och november 1997? Förra veckan inträffade ytterligare en blockad i Frankrike, på N 141 utanför Cognac, och den innebar onödiga förseningar för ca 40 fordon och deras last. Kan rådet tala om för oss vilka ersättningsarrangemang som kommer att ordnas för de företag som drabbats och vilka sociala arrangemang som kommer att bli aktuella för de utländska förare som ofrivilligt blivit fördröjda och försenade? Svar (25 januari 1999) Den ärade parlamentsledamotens fråga faller under de franska myndigheternas kompetensområde.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2957/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(8 oktober 1998)

Angående: Förstörelse av antikt monument i Izmir

En av de allra viktigaste byggnaderna i Izmir från senhellensk eller tidig romersk tid har förstörts i sin helhet i samband med att man i den turkiska staden bygger en underjordisk järnväg.

Under arbetena med att öppna en tunnel i Tsangagia-området i den mindre asiatiska storstaden fann man på ca 20 meters djup en antik byggnad med räfflade pelare och kapitäl av korinthisk typ i vit marmor.

Denna byggnad (av allt att döma ett tempel till gudinnan Athenas ära) ligger idag i ruiner. Man har till och med förbjudit arkeologer att ingripa i förödelsen.

Denna händelse visar - ännu en gång - hur litet det officiella Turkiet bryr sig om att rädda sådan kultur, tillhörande andra folkslag, som en gång blomstrat på vad som idag är turkiskt territorium. Den bekräftar också det faktum att Turkiet ringaktar och föraktar de minnesmärken och monument som utgör det europeiska kulturarvet.

Jag vill fråga kommissionen hur den ämnar agera för att förmå Turkiet att respektera och skydda alla de europeiska kulturella minnesmärken från antik och nyare tid som finns i Turkiet och som far oerhört illa av de förödande tillvägagångssätt som landet tillämpar, utan att bry sig det minsta om att rädda och sätta värde på dem.

Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar

(7 december 1998)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro för den byggnad från senhellensk eller tidig romersk tid som påträffats vid grävarbetena inför bygget av tunnelbanan i staden Smyrna i Tsangaia-området.

Eftersom kommissionen inte har någon behörighet på området, kan den endast erinra om att Turkiet, liksom alla signatärer till Unescos (Förenta nationernas organ för utbildning, vetenskap och kultur) konventioner, har särskilda förpliktelser vad gäller skydd av fornlämningar. Kommissionen ser därför gärna att de turkiska myndigheterna vidtar alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att byggnaden i fråga skyddas och bevaras för framtida generationers räkning.

Dessutom har kommissionen tagit upp frågan i sina regelbundna kontakter med de turkiska myndigheterna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2716/98

från Leonie van Bladel (UPE) till rådet

(1 september 1998)

Angående: Fredsrörelsen i Egypten hotas av förbud

1. Känner rådet till att det finns en fredsrörelse i Egypten?

2. Känner rådet till vad som hänt på senaste tiden, nämligen att den egyptiska fredsrörelsen tillsammans med den israeliska rörelsen Peace Now har utfärdat en gemensam förklaring om fredsprocessen i Mellanöstern och att detta föranlett skarpa protester i Egypten?

3. Är rådet berett att vid förhandlingarna med Egypten inom ramen för Europa-Medelhavsavtalen framhålla att den egyptiska fredsrörelsens fortbestånd på inget sätt får äventyras?

4. Är rådet villigt att överväga finansiellt stöd till den egyptiska fredsrörelsen utifrån de budgetposter som avser att stödja mänskliga rättigheter och/eller utvecklingen av det civila samhället?

Svar

(18-19 januari 1999)

Rådet är medvetet om att det finns flera egyptiska icke-statliga organisationer som stöder freden i Mellanöstern.

Man måste komma ihåg att Egypten tillsammans med Jordanien är ett av de få arabländer som har slutit ett fredsavtal med Israel, och att Egyptens regering fortfarande arbetar med att främja fredsprocessen.

Det planeras att associeringsavtalet med Egypten, som håller på att förhandlas fram, skall innehålla en klausul om de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna och också en underlåtenhetsklausul enligt vilken en part, i särskilt brådskande fall, utan föregående samråd kan vidta de åtgärder som är nödvändiga, om denna part anser att den andra parten inte har uppfyllt sina förpliktelser enligt avtalet.

För övrigt kommer unionen att fortsätta sin dialog med Egypten på bilateral basis, inom vars ram enskilda fall vid behov kan tas upp, och även inom ramen för Barcelonaprocessen.

Eftersom Egypten är en fullvärdig och aktiv deltagare i Barcelonaprocessen och har ställt sig bakom principerna i Barcelonaförklaringen kommer rådet att noga granska de åtgärder som Egypten vidtagit för att säkerställa respekt för mångfald och pluralism i samhället, inbegripet tillåtelse för opinionsrörelser att bedriva laglig verksamhet.

I det tredje kapitlet i Barcelonaförklaringen erkänns det civila samhällets väsentliga bidrag till processen med att utveckla Europa-Medelhavspartnerskapet som en väsentlig faktor för att främja större förståelse mellan folken i regionen. Verksamhet på detta område kan finansieras inom ramen för Meda-förordningen om inte annat följer av vissa särskilda förfaranden inom Europeiska gemenskapen, vid framläggande av ett lämpligt förslag.