ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 84/565

(2004/C 84 E/0642)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0286/04

från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen

(6 februari 2004)

Ämne: Försök på apor inom EU

Jag blev mycket bestört då jag såg resultatet av en undersökning som en djurskyddsförening i Förenade kungariket, BUAV (British Union for the Abolition of Vivisection), gjort i smyg vid forskningsanläggningar i Münster i Tyskland, vilka ägs av Covance GmbH Laboratories. Av undersökningen framgår det att det är dåligt ställt med efterlevnaden av direktiv 86/609/EEG (1) om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Eftersom det finns många liknande forskningsanläggningar runtom i EU är förhållandena vid laboratoriet i Münster särskilt oroväckande.

Kunde kommissionen vänligen vidta åtgärder i anledning av det som kommit fram vid BUAV:s undersökning och framför allt ange vad den tänker göra för att liknande brott mot direktiv 86/609/EEG inte skall upprepas i framtiden?

Hur många försökslaboratorier med kontrakt arbetar för närvarande inom EU?

I vad mån kan kommissionen övervaka förhållandena för försöksdjur vid dessa anläggningar?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(5 mars 2004)

Kommissionen har underrättats om behandlingen av andra primater än människor vid Covances forskningslaboratorier för djur i Münster (i Nordrhein-Westfalen) i Tyskland.

En efterföljande undersökning som utförts av kommissionen visar att de tyska myndigheterna snabbt har vidtagit åtgärder. Enligt informationen från Nordrhein-Westfalen har regionens miljöminister uppmanat de ansvariga veterinärerna att omedelbart inspektera Covancelaboratorierna. Dessutom har de tyska myndigheterna gått med på att inleda ett förfarande för att dra in Covances tillstånd för att hålla försöksdjur. Den allmänna åklagaren har också involverats. Eftersom de tyska myndigheterna har vidtagit lämpliga åtgärder ser kommissionen för närvarande inget behov av ytterligare inspektioner i detta ärende.

Enligt direktiv 86/609/EEG om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skall användaranläggningar registreras hos de nationella myndigheterna. I artikel 13 fastställs att medlemsstaterna endast behöver tillhandahålla statistiska uppgifter om antalet djur som används i försök. Därför har kommissionen ingen statistik över antalet försökslaboratorier med kontrakt inom EU.

Enligt direktiv 86/609/EEG ansvarar de behöriga nationella myndigheterna för kontrollen av de laboratorier som utför djurförsök.

(1) EGT L 358, 18.12.1986, s. 1.
4.

Kommersiella instrument för att mäta koncentrationer av kvävemonoxid (NO), antingen utomhus eller på arbetsplatsen, finns tillgängliga med detektionsgränser på cirka 5 miljarddelar (ppb) och responstider som mäts i minuter. Passiva provtagningsanordningar för kvävemonoxid (NO), vilka ofta används för att erhålla uppgifter på många platser, finns dessutom tillgängliga med ett lägre gränsvärde på 0,07 ppm-h. Den gemensamma publikationen för Världshälsoorganisationen och Internationella arbetsorganisationen (WHO-ILO) ”Environmental Health Criteria 188. — Nitrogen Oxides (andra upplagan)”, vilken utkommer inom ramen för det internationella programmet om kemisk säkerhet (IPCS), ger en fullständig överblick över de kommersiellt tillgängliga metoderna för analys och provtagning av NO. Förslaget till CEN-standard pr-EN 14211 ”Ambient air quality — Measurement method for the determination of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminiscence” och ISO 7996:1985 ”Utomhusluft — Bestämning av kväveoxidhalten — Chemiluminescens-metod”, ger harmoniserade mätmetoder. Kommissionen kommer att bedöma huruvida det är praktiskt genomförbart med mätningar på arbetsplatser och om kraven i EN 482 uppfylls.
—

Interuniversitary experimental Centre for Health Education för projektet ”The contribution of Southern European Countries in the elaboration of a European multilingual thesaurus for Health Promotion and Education” till ett belopp av 92 387,00 euro år 1996.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 33/35

(2004/C 33 E/032)

SKRIFTLIG FRÅGA E-0169/03

från Wilhelm Piecyk (PSE) till kommissionen

(29 januari 2003)

Ämne: Brist på demokrati vid GATS-förhandlingarna

En ny omgång i förhandlingarna om liberalisering av handeln med tjänster (General Agreement on Trade in Services) inleddes 2000. Vid den fjärde ministerkonferensen i Doha 2001 uppställdes exakta frister för ursprungliga ansökningar om tillträde till marknaden i andra länder och för när erbjudanden till andra länder skulle framläggas. I början av juli 2002 överlämnade EU ursprungliga ansökningar om bättre tillträde till marknaden inom sektorn för tjänster till 109 medlemmar av WTO och fick själv ta emot ett flertal ansökningar från tredje länder, som strävar efter att deras tjänsteleverantörer lättare skall komma in på marknaden i EU. I slutet av mars 2003 skall erbjudanden om liberalisering av marknaden för tjänster ha framlagts av dessa länder.

Från flera håll riktas det kritik mot att dessa förhandlingar, som redan gått in i en avgörande fas, inte i tillräcklig grad demokratiserats, nu lika litet som tidigare. Det hävdas att förhandlingarna förs på ett sätt som varken medger insyn eller står under demokratisk kontroll samt att inte parlamenten, vare sig på det nationella eller det europeiska planet, kan utöva någon verklig kontroll över hur förhandlingarna förs eller ännu mindre något inflytande på det.

I anslutning till detta frågar jag kommissionen: Vilka åtgärder planerar kommissionen för att förbättra den demokratiska legitimiteten i samband med GATS-förhandlingarna och skapa ökad insyn i dem?
—

Den nederländska centralbanken offentliggör uppgifter om regionala komponenter i direkta investeringsflöden. Vad beträffar direkta investeringar var inflödet från euroområdet högre under det första året med euro än under något annat år före 1999. I genomsnitt under fyraårsperioder har inflödet ökat från 5,2 miljarder euro (1995-1998) till 19,3 miljarder euro (1999-2003). Under samma period ökade den genomsnittliga andelen utländska direktinvesteringar från euroområdet från 39 procent till 43 procent. En liknande ökning har konstaterats i fråga om nederländska direktinvesteringar i andra länder i euroområdet. Utflödet i hela euroområdet under åren har aldrig varit större. Det årliga genomsnittliga utflödet ökade från 8 miljarder euro (1995-1998) till 24 miljarder euro (1999-2002), medan direktinvesteringarna i euroområdet och deras andel av det totala nederländska kapitalutflödet ökade från 35 procent (1995-1998) till 44 procent (1999-2002).
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/24

(2004/C 78 E/0025)

SKRIFTLIG FRÅGA P-0895/03

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(17 mars 2003)

Ämne: Agro Business Bank i Georgien

Ämnar kommissionen på nytt inleda anbudsförfarandet för Agro Business Bank i Georgien?

Om så är fallet i ljuset av de nya händelserna, när kommer processen att inledas?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(21 maj 2003)

Anbudsförfarandet rörande projektet för förstärkning av kapaciteten hos jordbrukshandelsbanken i Georgien (Agro Business Bank of Georgia) avslutades 2002. Mot bakgrund av kidnappningen av en tidigare gruppledare för projektet, Peter Shaw, beslutade kommissionen emellertid att lägga såväl detta som andra georgiska projekt på is. Efter det att situationen hade löst sig, och sedan en noggrann undersökning gjorts av de lämpligaste alternativen för den framtida banken, beslutades nyligen att kontraktet med den bästa av fjolårets anbudsgivare skulle undertecknas. Genomförandet av projektet har just inletts.
b)

Av OECD:s (Organisation for Economic Co-operation and Development) databas framgår att det under år 2000 exporterades till Vatikanstaten — 80 000 kg från Österrike och 14 400 kg från Tyskland.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/652

(2004/C 88 E/0669)

SKRIFTLIG FRÅGA E-3857/03

från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen

(16 december 2003)

Ämne: Program för utvecklingsbistånd till Indien

Inom ramen för programmet för utvecklingsbistånd till Indien, vars budget 2001 uppgick till 84 miljoner euro, har ett antal projekt finansierats. Kan kommissionen uppge det exakta antalet projekt som finansierats och meddela huruvida man för varje enskilt projekt har gjort en utvärdering av projektets kostnadseffektivitet och åtgärdernas effektivitet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(2 februari 2004)

Det belopp som parlamentsledamoten nämner (84 miljoner euro) utgörs av de samlade utbetalningarna för projekten i Indien under 2001. Som en jämförelse kan nämnas att utbetalningarna uppgick till mer än 103 miljoner euro under 2002 och till ungefär samma belopp under 2003.

Gemenskapens utvecklingssamarbetsverksamhet i Indien under år 2001 utgjordes i huvudsak av följande:

— Tolv jordbruks- och landsbygdsutvecklingsprojekt i offentliga organs regi.

— Två sektorsstödprogram (ett för utbildning och ett för hälsa och familjeomsorg).

— Fyra projekt i stora icke-statliga organisationers regi (tre rörande landsbygdsutveckling och ett rörande utbildning).

Revisionsrätten drog i en nyligen offentliggjord rapport (Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat) slutsatsen att kommissionen på ett relativt framgångsrikt sätt hade riktat stödet till de fattiga och åstadkommit hållbarhet. Kommissionen ser till att alla dess större projekt (dvs. projekt med en budget på mer än 1 miljon euro) blir föremål för en extern prövning åtminstone en gång om året.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 78/411

(2004/C 78 E/0432)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2649/03

från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen

(10 september 2003)

Ämne: Jämförelser av nätavgifter i kommissionens andra genomföranderapport

I Europeiska kommissionens andra genomföranderapport om elmarknaden ”Second benchmarking report on the implementation of the internal electricity and gas market” (Bryssel den 7 april 2003) anges i vilken utsträckning de olika medlemsstaterna avreglerat sina marknader.

Rapporten kan läsas på följande Internetsida: (http://europa.eu.int/comm/energy/electricity/benchmarking/ doc/2/sec_2003_448_en.pdf).

Av tabell 1 ”Implementation of the Electricity Directive” på sidan 4 i rapporten (kolumnen ”Overall network tariffs”) framgår det att nätavgifterna i Österrike, Tyskland och Luxemburg ligger över genomsnittet.

Vilka uppgifter och undersökningar grundade sig beräkningarna av nätavgifterna på?

Vem levererade uppgifterna?

Vilka konsumtionstal och parametrar grundar sig analysen på?

Hur har man garanterat att uppgifterna är jämförbara på europeisk nivå (skillnader i konsumentbeteende, försörjningssäkerhet och topologi)?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(13 oktober 2003)

Undersökningen bygger på uppgifter från de nationella ministerierna och tillsynsmyndigheterna för el och gas. I vissa fall har man använt sig av analyser från branschorganisationer, t.ex. ”Verband der Elektrizitätswirtschaft” (VdEW) och ”Verband der Netzbetreiber” (VdN) i Tyskland. Detta förklaras mer ingående i avsnitt 2 i bilagan till dokumentet.

Man har använt sig av standardkundtyper som grundas på prisinformation insamlad av Eurostat, bland annat följande:

— Stor industriel förbrukare, 24 gigawattimmar (GWh) per år.

— Liten kommersiell förbrukare, 50 megawattimmar (MWh) per år.

— Privathushåll, 3500 kilowattimmar (KWh) per år.

I de tre medlemsstater som ledamoten nämner ligger nätavgifterna högre än genomsnittet för de använda kundtyperna.

Rent allmänt anses de nationella tillsynsmyndigheterna ha bäst förutsättningar för att slutgiltigt fastställa om tarifferna för nättillträde är rimliga eller inte. Det är sant att topologin kan förklara en del skillnader, men de övriga identifierade faktorerna (försörjningstrygghet och förbrukningsmönster) skiljer sig inte särskilt mycket åt mellan olika medlemsstater. Såsom anges i rapporten kan skillnaderna förmodligen också förklaras med att vissa medlemsstater saknar en effektiv reglering samt att separeringen av verksamhetstyper är otillfredsställande.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 70/42

(2004/C 70 E/045)

SKRIFTLIG FRÅGA E-1477/03

från Maurizio Turco (NI) till kommissionen

(2 maj 2003)

Ämne: Bidrag för export av ”smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk, mejeriprodukter” från medlemsstaterna till Vatikanstaten

I det kompletterande svaret på frågan P-3202/02 (1) finns bilagd en tabell som innehåller uppgifter om kvantitet och kostnader i euro för produkter som åtnjuter exportbidrag.

Av den tabellen framgår följande när det gäller export av ”smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk, mejeriprodukter” (0405) till Vatikanstaten:

a) Under 1998 exporterade Österrike 155 kg som fick bidrag på 272 200,57 euro, vilket motsvarar ett stöd på 1 756,13 euro per kg smör som exporterades.

b) Under 1999 exporterade Italien 0,064 kg som fick bidrag på 402,90 euro, motsvarande ett stöd på 6 295,31 euro per kg exporterat smör.

Uppenbarligen handlar det om en export under 1998 på 155 000 kg och för 2000 på cirka 230 kg, vilket skulle innebära ett mera rimligt stöd på 1,76 och 1,75 euro per kg exporterat smör.

Om man gör dessa korrigeringar framgår det att totalt exporterades 174 215,500 kg under 1998, 156 230 kg under 1999, 145 560 kg under 2000 och 146 200 kg under 2001.

Enligt förordning (EG) nr 419/2002 (2) kan de uppgifter som återges i tabellen, och som hämtats från databasen CATS, även användas för övervakning och prognoser.

I tabellen anges att uppgifter om måttenheter, vikt eller kvantitet och belopp i euro lämnas av medlemsstaterna.

Kommissionen ombeds med beaktande av ovanstående besvara följande frågor:

— Är det kommissionen som har ansvaret för att kontrollera de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna?

— Har någon kontroll genomförts, i så fall vilken, och vilken prognos har gjorts när det gäller kvantiteterna ”smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk, mejeriprodukter” som exporterats från medlemsstaterna till Vatikanstaten?

— Anser inte kommissionen att importen till den lilla Vatikanstaten är alltför stor, dvs. att man kan utgå från att produkterna säljs i Italien?

(1) EGT C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(2) EGT L 64, 7.3.2002, s. 8.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 70/179

(2004/C 70 E/187)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2963/03

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(8 oktober 2003)

Ämne: Nedskärda anslag för forskning och förebyggande av olyckor

Det europeiska nätverket för förebyggande av olyckor har i en skrivelse till Europeiska kommissionens generaldirektorat för hälsa uttryckt sin oro över att 30 procent av anslagen avsedda för forskning och förebyggande av olyckor har skurits ned. Detta trots att anslagen för hälsa i gemenskapens budget har utökats, enligt uppgifter från laboratoriet för hälsa och epidemiologi, och trots att det var meningen att programmet för förebyggande av olyckor årligen skulle erhålla 1,7-1,8 miljarder euro under kommande femårsperiod, jämfört med 2,5 miljoner euro per år under den föregående perioden.

I de utvecklade länderna står olyckorna som främsta dödsorsak för människor i arbetsför ålder under 45. Olyckorna påverkar den förväntade livslängden mer än vad sjukdomar gör (hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer). Vården av svårt skadade innebär dessutom enorma sociala och ekonomiska kostnader för vårt samhälle.

1. Vad är det som ligger bakom en så här dramatisk minskning av finansieringen på det här området?

2. Har kommissionen för avsikt att ingripa, och i så fall på vilket sätt, för att påskynda och intensifiera forskningen för förebyggande av olyckor?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(14 november 2003)

Kommissionen har inte nyligen minskat anslagen för forskning och förebyggande av olyckor i EU med 30 %.

För närvarande pågår en utvärdering av de ansökningar om ekonomsikt stöd för förebyggande av olyckor och skador som inkommit inom ramen för gemenskapens folkhälsoprogram 2003. Beslut om vilka projekt som ska finansieras kommer att fattas inom kort. Flera projekt som rör olyckor och skador har lagts fram under urvalsprocessen.
(2004/C58E/065) SKRIFTLIGFRÅGAE-1151/03
frånRichardCorbett(PSE)tillkommissionen
(1april2003)
Ämne:Prissättningpåmedicinsomsäljsiutvecklingsländerna
I oktober 2002 lade kommissionen fram ett förslag till rådet baserat på artikel133 i fördraget om
differentieradprissättning(”tieredpricing”)avdenmedicinsomsäljsiutvecklingsländerna.Dettaförslagutsättsnufören massiv,negativ ochi allrahögstagrad otillbörliglobbyverksamhetfrån läkemedels-
industrinssida,somgrundaspådennaindustrisständigaönskemålomattkunnatauthögapriserifattiga
länder.Därigenomhindrarmanmiljontalsmänniskorfrånattfåtillgångtillmedicin.Dengrundläggandetankenbakomkommissionensförslagärframföralltutvecklingsrelateradochhänförsiginteendasttillhandel.Kommissionensvalavrättsliggrundharemellertidresulteratiattläkemedelsindustrinslobbyverk-samhet pågår vid slutna möten helt utan insyn, och medlemsstaternas tjänstemän och kommissionenuppvaktasständigtavläkemedelsindustrinslobbyister.
Områdetväsentligtändrardettaförslag,kommerkommissionendåattövervägaattläggaframförslaget
pånyttmedartiklarna133och179somgemensamrättsliggrund?Därigenomkanförslagetantasgenommedbeslutandeförfarandet,vilketskullehavaritenlämpligarerättsliggrundredanfrånbörjan.
SvarfrånPascalLamypåkommissionensvägnar
(30april2003)
Parlamentsledamotenspåståendeomattdetförslag(tillrådsförordningomattundvikaomläggningav
handelnmedvissaviktigamedicinertillEuropeiskaunionen(
1))somladesframförrådetden30oktober
2002är föremålfören omfattande,motsåväl medlemsstaternasomkommissionenriktad lobbyverk-samhetärkorrekt.
Kommissionenärsäkerpåattmedlemsstaternailikhetmedkommissionenfattarsinabeslutinteenbartpå
grundvalavlobbyisterssynpunkterochpåattdekommerattfinnaenlämpligbalansmellanallaberördaintressenochpolitiskamål.Kommissionenharförståstagithänsyntillsåvälläkemedelsindustrinssomandraberördaparterssynpunkter.
Kommissionenanser,medtankepåattdiskussionernairådetfortfarandepågår,attparlamentsledamotens
frågaärförtidigtställd.
(1) EUTC45E,25.2.2003.
(2004/C58E/066) SKRIFTLIGFRÅGAE-1179/03
frånMaurizioTurco(NI)ochMarcoCappato(NI)tillkommissionen
(1april2003)
Ämne:Operativsystem,mjukvaraochprogrammerings-ochutvecklingsmiljöertilldriftenavdesystem
somanvändsavEuropol
Kankommissionentalaom
1. vilkaoperativsystem,vilkenmjukvaraochvilkaprogrammerings-ochutvecklingsmiljöertilldriftenav
desystemsomanvändsavEuropol?
2. vilkarättsligareglersomgällerfördenimmateriellaäganderättentilldessadataprogram?3. omEuropeiskaunionenharrättattkontrolleraallamjukvaroinfrastrukturernaskällkoderochomdet
faktisktgjortsensådankontrollisyfteattfastställaattsystemeninteärdefekta,inteförorsakarfel(särskiltmedavseendepåfelisambandmedpersoner)ochinteärsårbaraisäkerhetsmässigtavseendedådettakundeinnebäraenfaraförEuropolsmålsättningar?6.3.2004SV C58E/49 Europeiskaunionensofficiellatidning
vidtagitsellerplaneraspåmedlemsstatsnivåförattminskamöjlighetentillmissbrukavRohypnol.Bland
dessaåtgärderingårattändraläkemedletssammansättningförattförsvåraendoldanvändningavdetsamtattinformerahälso-ochsjukvårdspersonalenochallmänhetenomriskenförmissbruk.
(2004/C58E/216) SKRIFTLIGFRÅGAE-2716/03
frånKathleenVanBrempt(PSE)tillkommissionen
(11september2003)
Ämne:Radarvarnare
UtepåmarknadeniEuropafinnsdetallskönsutrustningmedvarshjälpmankanundvikahastighets-
kontroller.SomexempelkannämnasdenbrittiskaRoadpilot,ennyhightechGPS-mottagare,somvarnarbilisternanärdenärmarsigenobemannadkameraochmeddelardemomdemåstesänkafartenellerinte.ImotsatstillallaandraradarvarnareärRoadpilotinteförbjudenimedlemsstatenBelgien,eftersomdenintevarnar för polisradar, något som är olagligt i Belgien. Men personer från Belgien kan mycket väl igrannlandetNederländernaskaffasigradarvarnaresomvarnarförpolisradar,eftersomsådanaradarvarnare
ärtillåtnadär.Följdenblirattenmängdbilisteråkeromkringmedsystemsomhjälperdemattundvika
radarkontroller.
Trafikexperterharpåtalatriskernamedsådanasystem.Depåpekarattdetfinnsföraresomtvärbromsarså
fortdehörensignalförattsedanpånyttgasapåförfulltnärdepasseratkontrollen.
Hurställersigkommissionentillradarvarnare?
Kännerkommissionentillvilkenframgångdessablivitpåmarknaden?Hållerkommissionenmedomattradarvarnareärenfaraförtrafiksäkerheten?Harkommissionenplanerpåattinföraeuropeiskabestämmelserförradarvarnare?
SvaravgivetpåkommissionensvägnaravdePalacio
(21oktober2003)
Kommissionenhåller på att inhämta de upplysningar sombehövs för att kunna besvara frågan. Den
kommerattvidarebefordradessasåsnartsommöjligt.
(2004/C58E/217) SKRIFTLIGFRÅGAE-2719/03
frånMargrietusvandenBerg(PSE)tillkommissionen
(11september2003)
Ämne:Följdfrågatillproblematikenmedeleverövergränserna
Av kommissionens svar (E-2534/03(1)) av den 27augusti framgår det att kommissionen faktiskt har
befogenhetattuppmuntrasamarbetetmellanmedlemsstaternaiundervisningsfrågorochfrågorsomrörundervisningsväsendetsuppbyggnad.Kankommissionengebeskedomvilkaåtgärderkommissionenärbereddtillpådettaområde?
(1) EUTC33E,6.2.2004.6.3.2004SV C58E/201 Europeiskaunionensofficiellatidning
(2004/C58E/051) SKRIFTLIGFRÅGAE-1035/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenCarrarasutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenCarrara,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenCarraralagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenCarrarabeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?
(2004/C58E/052) SKRIFTLIGFRÅGAE-1036/03
frånRobertaAngelilli(UEN)tillkommissionen
(28mars2003)
Ämne:KommunenFlorensutnyttjandeavmedlenfrånprogrammetLeader+
Iseptember2002redovisadedetitalienskafinansministerietsövervakningskommittéutnyttjandetavde
medelsomEUställttillförfogande.
Avrapportenframgickdetblandannatattvissaregionalamyndigheterfördelarprojektmedlenoroväck-
andelångsamtochineffektivt.
Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar
gemenskapsmedlenitillräckligomfattning.
Vissalokalamyndigheter,tillexempelkommunenFlorens,harsärskiltstortbehovavattkunnautnyttja
gemenskapsmedel för att stödja nyskapande åtgärder för landsbygdsutveckling som syftar till attuppvärdera natur- ochkulturarvet, skapanya jobbgenomattstärkade ekonomiskaförutsättningarnasamtförbättralandsbygdssamhällenasorganisatoriskakapacitet.
Kankommissionenbesvaraföljandefrågor:
1. HarkommunenFlorenslagtframprojektinomramenförprogrammetLeader+?2. HarkommunenFlorensbeviljatsmedelfördessaprojekt?3. Harmedlenanvänts?6.3.2004SV C58E/41 Europeiskaunionensofficiellatidning