SKRIFTLIG FRÅGA E-0626/00

från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet

(2 mars 2000)

Ämne: Kosovo: den serbiska minoritetens rätt till bostäder i säkra områden med serbisk majoritet

1. Känner rådet till att en stor del av dem som tillhör den serbiska minoriteten i Kosovo och som stannat kvar i området inte längre, efter det att den nya styrelsen installerats 1999, har möjlighet att fritt resa genom Kosovo och (antingen på temporär eller varaktig basis) bege sig till områden som står under den serbiska eller montenegrinska regeringens förvaltning? Känner rådet också till att denna befolkningsgrupp föraktas av den albanska minoriteten som i sin tur missgynnades mellan 1987 och 1999 och att den militära och politiska ledningen inte har tillräckliga personella resurser för att trygga resandet?

2. Kan rådet bekräfta att det under tiden i den kosovarska staden Orahovac för den serbiska befolkningen uppstått en situation som starkt påminner om situationen i den tidigare så kallade safe haven Srebrenica i Bosnien och Hercegovina, alltså att den befolkning som bor där isolerats från omgivningen där det bor en annan befolkningsgrupp som gärna skulle vilja bli av med den omringade minoriteten?

3. Hur avser rådet kunna förhindra att det till slut kommer att gå på samma sätt med den serbiska minoriteten i Orahovac som det tidigare gick med safe haven Srebrenica, alltså att den nederländska militären på platsen inte kan förhindra att den etniska grupp som dominerar i omgivningen intar området varefter ortsbefolkningen fördrivs eller rentav dödas?

4. Vad tänker rådet göra för att se till att alla invånare, som bor i den serbiska delen av Orahovac och andra isolerade områden och ur trygghetssynvinkel ser sig föranlåtna att lämna sitt nuvarande bosättningsområde för gott, får en möjlighet att bosätta sig i områden som står under den serbiska eller montenegrinska regeringens förvaltning eller eventuellt, efter att det nåtts en överenskommelse i saken med den albanska befolkningsmajoriteten, kan flytta till det område som ligger invid gränsen till Serbien norr om staden Kosovska Mitrovica och som sedan gammalt bebotts av serber?

Svar

(25 maj 2000)

Rådet hyser fortfarande stor oro över situationen för serber och andra etniska och religiösa minoriteter i Kosovo, och är bestört över att det omfattande våldet mellan olika etniska grupper fortsätter. Det nya utbrottet av fientliga aktioner i Mitrovica är bara det senaste exemplet på hur svårt det är att överbrygga det hat och den misstro som byggts upp under årtionden. Denna situation kan mycket väl få svåra återverkningar i andra städer i Kosovo, däribland även Orahovac.

Rådet har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt åtagande att sträva mot ett demokratiskt och multietniskt Kosovo i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1244, inbegripet ett obehindrat och säkert återvändande för alla flyktingar. FN:s säkerhetsråds resolution 1244 utgör således i alla avseenden grundvalen för EU:s politik. Rådet har dessutom vid otaliga tillfällen upprepat sitt starka fördömande av alla våldshandlingar och övergrepp och all intolerans och har gjort klart för ledarna i Kosovo att trovärdiga åtgärder i riktning mot en försoning mellan befolkningsgrupperna är en förutsättning för stöd från EU.

Den ärade parlamentsledamoten är med all säkerhet medveten om att rådet inte spelar någon direkt roll när det gäller säkerheten vid genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 i detta syfte och på grundval av ett mandat från FN har Nato upprättat en säkerhetsstyrka på 50 000 man i området. Denna styrka (KFOR) har upprättats just i syfte att säkerställa trygghet och säkerhet för minoritetsgrupperna så att alla flyktingar och fördrivna personer i området uppmuntras att återvända. EU-länderna står för närvarande för 80 % av KFOR, och deltagande medlemsstater har nyligen beslutat att utöka sina kontingenter.

För att hjälpa till att bekämpa våld mellan olika etniska grupper och för att skapa den säkerhet som behövs för att förmå den icke-albanska befolkningen i Kosovo att stanna kvar i området och motivera dem som redan har gett sig av att återvända, stöder EU också UNMIK:s insatser för att bygga upp en civil polisstyrka i Kosovo. Som svar på vädjanden från Bernard Kouchner och generalsekreteraren/höge representanten Javier Solana bidrog medlemsstaterna i mars 2000 med tillfälliga insatser för att förstärka UNMIK:s polisstyrka med ytterligare 320 poliser.

Om man beaktar de extremt svåra förhållandena under vilka KFOR och FN:s civila poliser måste arbeta anser rådet att man redan har åstadkommit mycket påtagliga framsteg i riktning mot de mål som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1244.

För att hantera den situation som råder i Kosovo har rådet även gett kraftigt stöd till upprättandet av FN:s uppdrag (UNMIK) genom att bidra till dess budget och till fullo ta ansvar för UNMIK:s fjärde pelare som har hand om återuppbyggnad och ekonomisk rehabilitering.

Rådet stöder också beslutet av Bernard Kouchner, särskild representant för FN:s generalsekreterare, att inrätta ett gemensamt interimistiskt förvaltningsråd genom vilket alla etniska grupperingar så småningom kommer att bli delaktiga i Kosovos förvaltning. Hittills har kosovoserberna vägrat att delta i detta och andra liknande organ. EU har uppmanat kosovoserberna att ompröva denna bojkott så att de kan delta i uppbyggnaden av ett multietniskt Kosovo och se till att de får ta plats i de förvaltningsstrukturer som håller på att ta form.