SKRIFTLIG FRÅGA E-1737/01

från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen

(15 juni 2001)

Ämne: Olönsamma investeringar och kvardröjande kapacitetsbrist inom godstrafiken på järnväg mellan Nederländerna och Italien

1. Känner kommissionen till att Nederländerna för närvarande investerar mycket kraftigt i anläggandet av en järnvägslinje utan plankorsningar med hög kapacitet för godstransporter över långa avstånd, nämligen Betuwelinjen, som skall tjäna förbindelserna i öst-västlig riktning mellan Rotterdams hamn och den nederländsk-tyska gränsen vid Zevenaar? Investeringsbeloppet uppgår till 4,4 miljarder euro.

2. Känner kommissionen till att Schweiz också investerar mycket kraftigt i anläggandet av järnvägslinjer utan plankorsningar med hög kapacitet för godstransporter över långa avstånd, nämligen basistunneln Gotthard för den nord-sydliga förbindelsen mellan Zürich och Chiasso? Tillsammans med parallella järnvägstunnlar under Alperna kommer denna att kosta 19 miljarder euro.

3. Känner kommissionen också till att Nederländerna och Schweiz i samband med dessa investeringar utgår från att godstrafiken på järnväg på den redan nu hårt belastade transportaxeln RotterdamKölnBaselMilanoGenua kommer att öka kraftigt mellan 2006 och 2010 som ett led i de transeuropeiska nätverken för godstransporter och att detta kommer att leda till att en förbindelseled som till mycket stor del går över tyskt territorium och till en mindre del över italienskt territorium starkt kommer att tas i anspråk?

4. Delar kommissionen min förmodan om att de nya nederländska och schweiziska järnvägssträckorna kommer att utnyttjas endast i ringa grad i förhållande till de investeringar som de krävt, om och så länge som kapaciteten på de mellanliggande sträckorna fortsätter att vara otillräcklig och den flexibla och obehindrade genomfarten för godståg bromsas upp av att det finns olika bestämmelser i olika länder och kapaciteten för godstrafik på vägarna utvidgas och åkerierna med hjälp av skattesänkningar skyddas mot att oljebolagen tar ut allt högre priser på bränsle?

5. Anser kommissionen att det under dessa omständigheter skulle vara önskvärt att de nederländska investeringarna bromsades upp eller de tyska investeringarna utökades så att infrastrukturen i olika länder bättre kunde sammanjämkas? Hur tror sig kommissionen kunna bidra till detta?

Källa: Den nederländska dagstidningen De Volkskrant av den 21 maj 2001.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(6 september 2001)

1. Gemenskapen deltar sedan fler år tillbaka aktivt, genom budgeten för det transeuropeiska transportnätet, i finansieringen av Betuwelinjen, som är ett av de 14 prioriterade projekt som ingår i bilaga III till gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996). Denna finansiella insats fortsätter inom ramen för det finansiella utrymmet för perioden 20012006.

2., 3. och 5. Kommissionen följer uppmärksamt arbetet med de nya järnvägssträckorna genom Schweiz. Igångsättningen av dessa sträckor gör det möjligt att öka kapaciteten avsevärt på nord-syd-järnvägsaxlarna i Europa. En del av budgeten för det transeuropeiska transportnätet för 20012006 är avsedd till att lösa problemet med sträckor med låg kapacitet, och har gått till flera viktiga projekt i Tyskland och Italien som satsar på att förbättra kapaciteten på förbindelselederna till de nya schweiziska järnvägarna, särskilt sträckan Offenburg (D)Basel (CH) och linjerna runt Milano.

I början av juni 2001 togs sträckan DomodossolaNovara (samfinansierad genom budgeten för det transeuropeiska transportnätet) i bruk, efter att ha genomgått betydande renoveringsarbeten. Denna sträcka, som är en förlängning av Simplon-axeln, gör det nu möjligt för godståg, särskilt vid kombinerad transport, att ha en förbindelse mellan Schweiz och Genuas hamn utan att behöva passera knutpunkten Milano, vilket sparar mycket tid.

När Betuwelinjen och de nya sträckorna genom Alperna förverkligas, ökas infrastrukturkapaciteten på hela axeln Nederländerna - Italien att öka avsevärt, vilket leder till att järnvägstjänsterna, speciellt godstransporterna, blir av bättre kvalitet.

Bland de prioriterade projekten i bilaga III, som nämnts ovan, finns dessutom två nya alpgenomfarter, en mellan Frankrike och Italien (Mont Cenis) och en mellan Österrike och Italien (Brenner), vilka kommer att förbättra nord-syd-axlarnas kapacitet betydligt omkring år 2015. Detta stämmer överens med Europeiska uttalande på toppmötet i Göteborg i juli 2001, då det uppmanade gemenskapens institutioner att prioritera investeringar framförallt inom järnvägen, för att främja en hållbar utveckling.

I detta sammanhang, utöver det finansiella stödet till infrastrukturen, har kommissionen identifierat en hel rad åtgärder, varav ett första paket antogs av rådet i december år 2000, för att stärka järnvägarnas konkurrens- och attraktionskraft inom ramen för öppnandet av marknaden för järnvägsgods.

4. Kommissionen delar uppfattningen att det inte föreligger några optimala konkurrensvillkor för godstrafiken på järnväg idag. Kombinationen av tekniska bestämmelser och säkerhet på nationell nivå samt järnvägarnas bristande förmåga att finna tillfredsställande gemensamma lösningar har bromsat godstrafiken på järnväg rejält.

Med anledning av detta upprättades genom direktivet om driftskompabiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg(1) en ram för utarbetande av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet. Dessa arbeten, som påbörjades i år, prioriterar godstrafik på järnväg. Målet är att uppnå en inre europeisk järnvägsmarknad utan tekniska och juridiska gränser, och som möjliggör en utveckling av godstrafiken på konkurrensmässiga grunder.

Vad beträffar järnvägstrafikens konkurrensvillkor gentemot vägtrafiken, anser kommissionen att det är nödvändigt att granska avgifterna för de olika transportsätten. Därvid skall hänsyn tas till externa avgifter, för att skapa en balans som främjar de mer miljövänliga transportsätten, såsom järnvägar, vattenvägar och kustsjöfart på korta distanser.

(1) EGT L 110, 20.4.2001.