ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1729/98

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE) till kommissionen

(5 juni 1998)

Angående: Omstrukturering av kolsektorn

Kan kommissionen upplysa om vilket slags stöd man överväger att införa i samband med programmet för omstrukturering av kolgruvssektorn i Spanien, med tanke på denna sektors betydelse för vissa spanska regioner?

Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar

(17 juli 1998)

De stöd man överväger att utbetala i samband med programmet för omstrukturering av kolgruvesektorn i Spanien kan delas upp i två kategorier.

Dels stöd som betalas ut inom ramen för medlemsstaternas stödprogram för den inhemska stenkolindustrin. Dessa omfattas av beslut 3632/93/Euratom av den 28 december 1993(1). I enlighet med detta program har kommissionen den 3 juni 1998 givit Spanien tillstånd att betala stöd på sammanlagt 438 104 miljoner pesetas med som främsta syfte att bidra till lösningen av de sociala och regionala problem som uppstår genom omstruktureringen.

Dels stöd avsedda för regional omställning. I samband med att Spanien delgav kommissionen sin plan för modernisering, rationalisering, omstrukturering och minskning av stenkolindustrins verksamhet för perioden 1998-2002, meddelade man också att man hade för avsikt att slutföra en plan för alternativ utveckling av gruvdistrikten med som viktigaste mål att skapa förhållanden som kan leda till att sysselsättningen ökar. Kommissionen samarbetar i dessa planer genom de operationella programmen inom ramen för strukturfonderna och Rechar.

(1) EGT L 329, 30.12.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1650/98

från David Bowe (PSE) till kommissionen

(29 maj 1998)

Angående: Permetrin för behandling av trä

Permetrin är en vattenbaserad produkt för behandling av trä, som används i stor omfattning för bostäder. Har kommissionen utfört några studier om de kroniska effekterna av permetrin? Om inte, varför? Kan kommissionen förklara varför hälso- och säkerhetsrekommendationerna skiljer sig åt i Förenade kungariket (där man tillåts vistas i fastigheter som har sprayats med permetrin redan efter åtta timmar) och Tyskland (där behandlade fastigheter skall saneras innan de används)?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(15 juli 1998)

Permetrin används både som biocid (t.ex. för behandling av trä) och som växtskyddsmedel inom jordbruket.

Växtskyddsmedel inom jordbruket regleras på gemenskapsnivå av rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden(1), i vilket reglerna för tillståndsgivning harmoniseras och kravet på riskbedömning på gemenskapsnivå införs för medlens verksamma ämnen, och på nationell nivå för produkterna i vilka dessa ämnen ingår.

Hälso- och miljöeffekterna av permetrin undersöks för närvarande inom ramen för direktiv 91/414/EEG. Rapporten om detta verksamma ämne lämnades in till kommissionen av rapportörstaten Irland den 10 juni 1998. Så snart som möjligt kommer en detaljerad vetenskaplig och teknisk utvärdering av rapporten på gemenskapsnivå att organiseras.

Produkter för behandling av trä (efter sågverket) kommer att omfattas av direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden(2), som antogs av Europaparlamentet och rådet den 16 februari 1998. Direktivet kommer att träda i kraft den 14 maj 1998 och skall ha genomförts av medlemsstaterna den 13 maj 2000. I direktivet fastställs att ett verksamt ämne som skall ingå i en biocidprodukt först måste tillåtas på gemen-skapsnivå och tas upp i en förteckning över tillåtna ämnen (bilaga I, IA eller IB till direktivet). Det krävs långtids-toxicitetsstudier om ämnets mutagena och cancerogena egenskaper och dess toxicitet för fortplantningscykeln, samt andra toxikologiska och ekotoxikologiska undersökningar. Kommissionen kommer att besluta om huruvida ett ämne skall tas med i bilaga I med utgångspunkt från slutsatserna från riskbedömningen. Om det fastställs att ett ämnes risker är acceptabla för människor, djur och miljön kommer det verksamma ämnet att tas med i förteckningen över tillåtna ämnen, med användningsvillkor och eventuella begränsningar. Om det fastställs att riskerna inte är acceptabla kommer det verksamma ämnet att förbjudas.

(1) EGT L 230, 19.8.1991.

(2) EGT L 123, 24.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1779/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Angående: Anställning av personal vid Europeiska miljöbyrån (EEA)

Kommissionsledamot Bjerregaard sände vänligen (den 13 maj 1998) ett svar på min fråga (E-1007/98)(1) om anställning av personal vid EEA. I svaret på den fjärde frågan jag ställde visas en tabell där det framgår att det bland totalt 56 tjänstemän vid EEA endast finns en grek, men sju (7) belgare, fyra (4) portugiser, tre (3) finländare, sju (7) holländare och likaledes en (1) irländare.

Detta faktum är särskilt märkligt eftersom Greklands befolkning är åtminstone lika stor som Belgiens och Portugals och ganska mycket större än Finlands. Den är visserligen mindre än Hollands, men denna skillnad berättigar inte att de holländska tjänstemännen är sju gånger fler. Irland har en liknande situation vad gäller anställningar vid EEA, eftersom Irland inte verkar vara representerat i enlighet med landets befolkningsstorlek i förhållande till andra medlemsstater.

Jag skulle vilja veta hur och när denna uppenbara obalans vid utnämningen av tjänstemän efter nationalitet kommer att rättas till så att en nöjaktig representation av grekiska medborgare uppnås bland personalen vid EEA.

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(13 juli 1998)

Tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän och övriga personal gäller även för Europeiska miljöbyrån. I artikel 27 fastställs grundprinciperna för rekrytering:

"Rekryteringen skall vara inriktad på att de tjänstemän som tjänstgör vid institutionen har högsta kompetens, prestationsförmåga och oberoende ställning samt är rekryterade över största möjliga geografiska område bland medborgarna i gemenskapens medlemsstater."

Frågeställaren förstår säkert att det inte finns någon formell uppdelning av posterna enligt geografiska eller demografiska kriterier. Tvärt om sker rekrytering principiellt efter meriter och grundas på öppna uttagningsprov med god insyn, som är utformade för att möjliggöra ett sådant urval.

I en liten organisation som Europeiska miljöbyrån, som är belägen i norra Europa, är det oundvikligt att det i praktiken blir svårt att förena kravet att välja de bästa kandidaterna med behovet att uppnå en god geografisk spridning. Därigenom blir den uppenbara ojämnheterna i den geografiska fördelningen påtagligare, såsom är fallet inom Europeiska miljöbyrån.

Kommissionen anser att miljöbyrån har respekterat de allmänna principerna för rekrytering av personal och att ansträngningar gjorts för att uppnå en bättre balans genom anställning av nationella experter.

Kommissionens företrädare i miljöbyråns styrelse kommer att göra den verkställande direktören och styrelsen som helhet uppmärksamma på frågeställarens synpunkter.

(1) EGT C 402, 22.12.1998, s. 56.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2252/98

från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen

(22 juli 1998)

Angående: EUGFJ-garantisektionen i Italien, 1986-1995

Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Italien under perioden 1986-1995, och samtidigt ange:

- fördelningen per kapitel (jordbruksgrödor, socker, spånadsväxter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mjölk och mjölkprodukter, nötkött, fårkött och getkött, griskött, ägg och fjäderfäkött, andra åtgärder till stöd för animaliska produkter, bidrag för förädlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de sämst ställda inom gemenskapen, kompletterande åtgärder, åtgärder för landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, övriga åtgärder, inkomststöd samt Europeiska garantifonden för fisket)?

- fördelningen per stödtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisstöd, arealbidrag, kreatursbidrag, orienteringsbidrag, stöd till privat lagerhållning, uttag ur produktion och liknande åtgärder, kompensationsbelopp, kompletterande åtgärder i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter för offentlig lagerhållning)?
SKRIFTLIG FRÅGA P-1917/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(11 juni 1998)

Angående: Uppköpserbjudande för Christie's auktionskammare

Har kommissionen för avsikt att undersöka den franske investeraren François Pinaults uppköpserbjudande för den brittiska auktionskammaren Christie's?

Som med de flesta av François Pinaults förvärv kommer Christie's förmodligen att övergå från offentligt till privat ägande. Ger detta anledning till oro för kommissionen?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(30 juni 1998)

Kommissionen känner till att Artémis, det investeringsföretag där François Pinault är ordförande, har lämnat ett offentligt anbud på den del av aktierna i Christie's International Plc (Christie's) som man inte redan äger. Christie's styrelse har rekommenderat anbudet till sina aktieägare.

Kommissionen undersöker enligt rådets förordning (EG) 4064/89(1) i dess ändrade ordalydelse - den så kallade koncentrationsförordningen - alla sammanslagningar och övertaganden som ger upphov till en koncentration med en "gemenskapsdimension" (definieras i förordningen). Vid undersökningen används ett test baserat på omsättning. Sådana transaktioner får endast genomföras efter anmälan till kommissionen med fullständiga uppgifter och straff åläggs vid underlåtenhet att anmäla. Kommissionen undersöker anmälda transaktioner för att bedöma deras förenlighet med den gemensamma marknaden. Kommissionen är ålagd att förklara transaktioner som skapar eller stärker en dominerande ställning, varigenom effektiv konkurrens avsevärt skulle försvåras på den gemensamma marknaden eller en stor del av denna, oförenliga med den gemensamma marknaden och förbjuda dessa såvida inte parterna ändrar dem så att de blir förenliga.

Om en sådan undersökning kan ske i detta fall beror således på huruvida transaktionen uppfyller förordningens krav på omsättning. Så är icke fallet enligt uppgifter som lämnats av parterna.

Om aktierna i ett företag förblir börsnoterade eller inte efter ett ägarbyte förefaller inte i allmänhet att påverka konkurrensen på de marknader för varor och tjänster där företaget verkar. Det anses därför sakna betydelse för beslut om förenlighet.

(1) EGT L 395, 30.12.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1826/98

från Karl-Heinz Florenz (PPE) till kommissionen

(12 juni 1998)

Angående: Kommunalt PVC-förbud i Tyskland

Sedan länge har flertalet tyska kommuner bojkottat produkter som innehåller polyvinylklorid. På grund av sin långa livstid används PVC speciellt i byggnadsmaterial. Användningen inom byggnadssektorn utgör mer än 50 % av gemenskapens PVC-marknad.

De tyska kommunerna har internt gått ut med ett meddelande om att man inte hädanefter skall anskaffa PVC-haltigt material. Vid offentliga uppdrag, framförallt vid anbudsinfordringar för byggnadsprojekt skall tilldelning endast ske om PVC-fria produkter används. I praktiken kan detta leda till ett kommunalt PVC-förbud.

Känner kommissionen till detta förfarande och hur ställer man sig till den nationalekonomiska betydelse som förfarandet har inom byggnadssektorn och på arbetsplatser som använder PVC, och som nu hotas av detta kommunala förbud?
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 050 , 22/02/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FRÅGA E-3028/98 från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Tillträde för tekniska ingenjörer från Spanien till tjänster i kategori A/LA inom EU- förvaltningen Kommissionen har genom dokument som bifogats den ansökning om ogiltigförklaring som Vicente Alonso Morales lagt fram inför förstainstansrätten den 1 december 1997 (T-299/97) fått kännedom om att en spansk teknisk ingenjör (ingeniero técnico), Roberto Arce Recio, har deltagit i doktorandkurser vid universitetet Paul Sabatier i Toulouse i Frankrike, där han den 24 juni 1998 mottagit betyg med hedersomnämnande. Varför uppger kommissionsledamoten Erkki Liikanen i sitt svar av den 10 februari 1998 på den skriftliga frågan E-4186/97(1) från Bárbara Dührkop att en av orsakerna till att kommissionen inte beviljar spanska tekniska ingenjörer tillträde till tjänster i kategori A/LA inom EU-förvaltningen är att den spanska examen för teknisk ingenjör inte ger tillträde till doktorandkurser? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Erkki Liikanen (20 oktober 1998) Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-2786/98 från Ana Palacio Vallelersundi(2). (1) EGT C 304, 2.10.1998, s. 15. (2) Se s. 150.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2111/98

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(10 juli 1998)

Ämne: EG:s mjölksubventioner till skolor

Mot bakgrund av svaret på den skriftliga frågan E-1368/98(1): kan kommissionen bekräfta, att det i beslutet att inte subventionera mellanmjölken i lika hög grad som vanlig mjölk för skolor inom EG, genom att göra en enkel ändring i artikel 4.1b i förordning (EG) 3392/93(2), har tagits all hänsyn till barns hälsa och konsumenters fria val, och att avslaget inte bara är ett uttryck för vad som anses vara en passande lösning för jordbruksbudgeten, vilket enligt EU:s principer inte skulle utgöra en acceptabel grund för avslag?

Kan kommissionen tillhandahålla en översikt av dokument rörande barns hälsa och uppgifter om konsument-utlåtanden som låg till grund för beslutet att inte ändra lagstiftningen samt redogöra för anledningen till att argumenten till fördel för en ändring förkastades?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(8 september 1998)

En ändring av kommissionens förordning (EG) 3392/93 för att få subventioneringen av mellanmjölk i linje med den som gäller för vanlig mjölk skulle först kräva en ändring av rådets förordning (EEG) 1842/83(3) där villkor anges för fastställande av stödnivåerna för olika mjölkprodukter.

Enligt de befintliga reglerna fastställs stödbeloppen med hänsyn till mjölkinnehållet i produkterna i fråga. Därför är detta en strikt teknisk fråga där inga budgethänsyn tas. Följden av tillämpningen av de befintliga reglerna är att det pris för vilket den vanliga mjölken och mellanmjölken säljs till eleverna bör sänkas till samma nivå och därmed inte påverka deras val av mjölk. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att de befintliga reglerna är neutrala i fråga om konsumenters fria val och hälsosynpunkt.

(1) EGT C 402, 22.12.1998.

(2) EGT L 306, 11.12.1993, s. 27.

(3) EGT L 183, 7.7.1983.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1500/98

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen

(13 maj 1998)

Ämne: Informationssamhället och den ekonomiska och sociala sammanhållningen

När kommissionsledamot Monika Wulf-Mathies inför Europaparlamentets utskott för regionalpolitik presenterade kommissionens meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97) 7, 22.1.1997) sade hon att budgetmedel hade avsatts inom ramen för artikel 10 i ERUF (Europeiska regionala utvecklingsfonden) för ett visst antal regioner i syfte att utarbeta en strategi och ett handlingsprogram för övergången till informationssamhället.

Kan kommissionen ge information om i första hand alla de projekt rörande informationssamhället för vilka Europeiska kommissionen hittills har bidragit med finansiering inom ramen för artikel 10 i ERUF, och om dem som kommer att få finansiering under hela den nuvarande programperioden, med specificering av gynnade regioner, total kostnad för genomförandet och samfinansiering från gemenskapen?
SKRIFTLIG FRÅGA E-1952/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Budgetpost för tropiska skogar

Eftersom den förordning som ligger till grund för medlen till tropiska skogar kommer att upphöra gälla ungefär nästa år, undrar jag om kommissionen kan utarbeta en omfattande översikt över alla de projekt som genomförts inom ramen för denna förordning i syfte att tillhandahålla information till debatten om framtiden för dessa åtgärder?

Svar från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(22 juli 1998)

Kommissionen offentliggjorde 1997 en interimsrapport om samarbetsåtgärder som finansierats genom budgetpost B7-6201 under perioden 1992-1995(1). En uppdaterad rapport som även omfattar 1996 kommer att offentliggöras senare i år. Bägge rapporterna omfattar en fullständig förteckning över alla projekt som finansierats genom budgetposten för tropiska skogar samt en beskrivning av vissa av huvudpunkterna i programmet. Dessutom håller kommissionen för närvarande på att utarbeta den årliga rapport som föreskrivs i artikel 12 i rådets förordning (EG) 3062/95 av den 20 december 1995 om åtgärder för tropisk skog(2), vilken innehåller en utvärdering av genomförandet av denna förordning under 1997. Denna rapport kommer att överlämnas till parlamentet och rådet tillsammans med liknande rapporter avseende ett antal andra budgetposter.

Sedan 1996 har kommissionen utarbetat och finansierat en utvärdering av alla åtgärder för tropisk skog som finansierades mellan 1992 och 1996, i överensstämmelse med förordningen om tropisk skog, och detta inbegriper budgetposter för länderna i Asien och Latinamerika, Europeiska utvecklingsfonden och icke-statliga organisationer. Denna process som består av en teoretisk studie, en fältstudie och en slutlig sammanfattning kommer att slutföras inom kort.

Samtidigt håller kommissionen på att utarbeta ett meddelande om utvecklingssamarbete avseende tropisk skog i syfte att fastställa en strategi för gemenskapen med hjälp av vilken den i framtiden kan lösa problem avseende tropisk skog genom sina olika utvecklingsprogram.

(1) ISBN 92 28 0004 0.

(2) EGT L 327, 30.12.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2135/98

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Husundersökningar vid österrikiska banker

Såsom det kan utläsas ur kommissionens pressmeddelande (IP98/556) av den 23 juni 1998 kommer det att utföras oanmälda husundersökningar vid fyra österrikiska banker.

I anledning av detta följande frågor:

1. Vilka pressmeddelanden har varit utslagsgivande för att undersökningsförfarande inletts, vilka konkreta upplysningar ingick i dem och hur kom generaldirektionen att få kännedom om dessa rapporter?

2. Från och med att undersökningsförfarandet påbörjades och det att konkreta undersökningar gjordes den 23 juni 1998 har det gått över ett år. Vilka skäl var utslagsgivande för att husundersökningarna genomfördes först den 23 juni i år?

3. Vilka upplysningar har ingått till kommissionen om medlemmarna i Lombard Club som om de orter där denna hållit sina föranstaltningar och om dess föredragningslistor?

4. Hur vill kommissionen förklara att det inte räcker som grund att inleda undersökningar att ett österrikiskt parti anfört besvär, men däremot nog med de upplysningar som kommissionen fått via rapporter i pressen?

5. Hur kommer förfarandet av fortsättas och hur lång tid kommer det att ta innan det kan avslutas?

6. Har de berörda bankerna givit fullständiga upplysningar som svar på kommissionens enkla förfrågan därom, eller skall man utgående från att husundersökningar genomförts dra den slutsatsen att den information som bankerna utgått med inte varit fullständig?

7. Vilka är de banker som givit fullständiga upplysningar och vilka är de banker som inte givit fullständiga upplysningar och vilken är motiveringen därtill?

8. Till vilka användare riktades uppmaningen om att använda Lombard-Hotline och hur skapades det garantier för att informationen i samband med detta faktiskt gick ut till dem som den var avsedd för?

9. Hur många samtal har under tiden inkommit till denna Hotline och hur kvalitativt värdefulla har de anvisningar varit som därvid givits uppringarna?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar

(3 augusti 1998)

Beträffande punkt 8 i parlamentsledamotens fråga kan kommissionen bekräfta att "Lombard Hotline" har upprättats för att tredje part skall kunna överlämna information. Det telefonnummer som nämns i pressmeddelandet har därefter återgetts i österrikiska medier.

Beträffande frågans övriga punkter hoppas kommissionen att parlamentsledamoten har förståelse för att kommissionen av princip inte kan kommentera pågående förfaranden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1976/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Ämne: Reducerad mervärdesskattesats under sjätte direktivet om mervärdesskatt

Under sjätte direktivet om mervärdesskatt kan medlemsstater undantagsvis tillämpa reducerad mervärdesskattesats, dock ej lägre än fem procent, på vissa varor och tjänster som skall finnas angivna i en bilaga till direktivet.

För närvarande ansöker kyrkomötet i Förenade kungariket om att få en reducerad mervärdesskattesats på fem procent på underhåll och renovering av kyrkans byggnader, i synnerhet skolor som drivs av kyrkor och historiska byggnader.

Brittiska regeringen bedömer möjligheterna som små att kunna sätta en reducerad mervärdesskattesats på ovannämnda tjänster eftersom dessa inte finns angivna i listan som bifogats direktivet.

Med tanke på att skälen för att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats är välgrundade, inte minst genom den nytta man kan få av projekten när det gäller att bevara kulturarvet, kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Anser kommissionen att renoveringsarbete på kyrkobyggnader i princip skulle kunna föras upp på listan i bilagan till sjätte direktivet om mervärdesskatt?

2. Har kommissionen för avsikt att göra detta inom de närmaste månaderna?

3. Vill kommissionen anföra något annat i denna fråga?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(17 juli 1998)

Enligt gemenskapens nuvarande mervärdesskattelagstiftning omfattas "tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder såsom ett led i socialpolitiken" av kategori 9 i bilaga H till rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund(1). Medlemsstaterna får därför på dessa tjänster tillämpa en reducerad mervärdesskattesats som dock ej får vara lägre än 5 %. Byggnadsarbeten på kyrkor omfattas inte av förteckningen avseende reducerad mervärdesskattesats, men Förenade kungariket har rätt att under en övergångsperiod bibehålla den befintliga satsen på 0 % för vissa arbeten inom detta område.

Det är för tidigt att i det nuvarande skedet uttala sig om hur mervärdesskatten på underhåll och reparation av kyrkor kommer att handhas i framtiden. Kommissionen kommer dock att lägga fram ett förslag om harmonisering av mervärdesskattesatserna och kommer därvid bland annat att ta upp denna fråga. Detta kommer att ske tidigast i slutet av 1998.

Kommissionen har också offentliggjort ett meddelande(2) om sänkt mervärdesskatt på arbetskraftsintensiva tjänster under en försöksperiod och på frivillig basis. Den allmänna uppfattningen är att detta försök endast bör omfatta ett strängt begränsat urval av sådana tjänster som på bästa möjliga sätt uppfyller kriterierna enligt meddelandet. Underhåll och renovering av kyrkor och historiska byggnader ingår, åtminstone delvis, bland de tjänster som omfattas av kommissionens meddelande. Meddelandet diskuteras fortfarande i rådet och samtalen har än så länge vart resultatlösa.

(1) EGT L 145, 13.6.1977.

(2) SEK(97) 2089 slutlig.