ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0314/02

från Isabelle Caullery (UEN) till kommissionen

(6 februari 2002)

Ämne: Konkurrenspolitiken på området för lufttransporter

Kan kommissionen bekräfta att den till följd av ett klagomål avseende flygplatsen Charleroi håller på att genomföra en undersökning om snedvridningar av konkurrensen på grund av statliga stöd genom den vallonska regionen till flygbolaget Ryanair?

Kan komissionen förklara hur detta fall uppstått och redogöra för det förfarande som följs och i vilket skede undersökningen för närvarande befinner sig?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna P-0314/02 och P-0434/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(11 mars 2002)

Kommissionen bekräftar att den för närvarande undersöker de avtal som undertecknades i slutet av 2001 mellan regionen Vallonien, det företag som förvaltar flygplatsen i Charleroi och flygbolaget Ryanair.

Kommissionen vill försäkra sig om att de fördelar som Ryanair erhöll då företaget etablerade sig i regionen Vallonien har en kommersiell karaktär och att avtalen, som kommissionen fick en kopia på i slutet av 2001, inte innehåller något som riskerar att strida mot reglerna i EG-fördraget om statligt stöd (artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget).

Undersökningen av dessa avtal påbörjades efter publiceringen av tidningsartiklar och klagomål som kom in till kommissionen. Nästa steg i undersökningen kommer att vara att skicka ett brev till de belgiska myndigheterna för att få kompletterande information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0059/02

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen

(24 januari 2002)

Ämne: Stöd för s.k. skolmjölk

Den 30 augusti 2001 ställde jag en skriftlig fråga (E-2478/01)(1) till rådet om stöd för s.k. skolmjölk. Rådet svarade inte på följande frågor: Hur kontrollerar man att medlen används enbart för skolmjölk och inte för andra ändamål? Hur fördelas stödet mellan medlemsstaterna? Om vissa länder inte utnyttjar stödet, anser rådet i så fall att de länder som gör bruk av det också bör få den andel som andra länder tackar nej till? I sitt svar av den 10 december 2001 hänvisade rådet till att det enbart är kommissionen som har beslutsrätt i dessa frågor. Hur skulle kommissionen svara på dessa frågor?

(1) EGT C 93 E, 18.4.2002, s. 139.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(18 februari 2002)

Budgetanslagen för skolmjölk ett visst budgetår baseras på den beräknade kostnaden för ordningen med hänsyn till kvantiteten mjölkprodukter som distribuerades de föregående åren och slutligen till förändringar av bidragsnivåerna. Det gäller en totalsumma för hela EU utan specificering av budgetanslag per individuell medlemsstat. Faktiska utgifter enligt ordningen är beroende av vilka kvantiteter som faktiskt delats ut i varje medlemsstat. I budgeten ges därför inte möjlighet till den typ av kompensationstilldelningar som parlamentsledamoten föreslår.

Bidragsbeloppet per produktenhet som distribueras till skolbarn bör dessutom vara känt vid distributionstillfället för att nettoförsäljningpriset skall kunna fastställas. I gemenskapslagstiftningen föreskrivs därför ett fast bidrag för de olika produkter som delas ut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0537/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(28 februari 2002)

Ämne: Olagliga byggen i Grekland

Sifounakis, grekisk minister för Egeiska havet, har nyligen besökt öarna i Cykladerna och där talat till medborgarna och sagt att det olovliga byggandet nu måste upphöra. Påpekas bör att det förflutit inte mindre än 21 år sedan hans parti kom till makten och med undantag för en mindre parentes innehaft regeringsposition i landet. Denna tid kännetecknas av tusentals olagliga husbyggen som skadat den naturliga miljön i Grekland på ett sätt som aldrig kan repareras eller återställas. De arkitektoniska monsterbyggnader som uppförts hånar den grekiska kulturtraditionen.

Är kommissionen medveten om den ofattbara nedvärdering som den kulturella och naturliga miljön utsatts för i Grekland under de senaste åren? Har kommissionen uppgifter om olagligt byggande i EU:s övriga 14 medlemsstater? Finns det EU-länder som kämpat med samma problem som Grekland och som, i motsats till vad den grekiska regeringen gjort, lyckats lösa dessa? Den grekiska regeringen har gett vika för kortsiktiga partipolitiska vinningar och förstört landets miljö och arkitektoniska tradition.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(12 april 2002)

När det gäller de olagliga byggena i fråga tycks parlamentsledamoten hänvisa till privata husbyggen för vilka byggnadslov inte har beviljats. Gemenskapens miljölagstiftning kan emellertid inte tillämpas för att rätta till de lokala myndigheternas bristfälliga tillämpning av den grekiska lagstiftningens regler om byggnation i städer.

Dessutom gäller inte gemenskapslagstiftningen i de aktuella fallen, eftersom de byggprojekt som parlamentsledamoten tar upp inte finns med bland de projekt som räknas upp i bilaga I och II i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1), ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997(2). Det är för övrigt viktigt att notera att parlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan(3), inte börjar tillämpas förrän den 21 juli 2004 (sista datum för genomförande i nationell lagstiftning).

Det är viktigt att observera att det i artikel 151 i EG-fördraget fastställs att gemenskapen inte har befogenhet att harmonisera medlemsstaternas lagar och andra författningar inom den kulturella sektorn. Detta är fortfarande helt och hållet medlemsstaternas exklusiva behörighet.

(1) EGT L 175, 5.7.1985.

(2) EGT L 73, 14.3.1997.

(3) EGT L 197, 21.7.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0378/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(19 februari 2002)

Ämne: Farliga begagnade reservdelar för flygplan

Luftfartsmyndigheterna i Italien har uppdagat att amerikanska och italienska bolag har sålt gamla, defekta och återvunna reservdelar till flygplan. Problemet rör, enligt uppgifter, två procent av flygplanen och enligt bedömning ligger dessa olämpliga reservdelar bakom tio procent av de flygolyckor som inträffat på senare tid.

1. Finns det normer som flygbolagen är skyldiga att följa vid inköp av reservdelar?

2. Finns det flygbolag som använder sådana reservdelar?

3. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att tackla problemet på ett samordnat sätt?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0347/02, E-0378/02 och E-0540/02ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(4 april 2002)

De amerikanska luftfartsmyndigheterna är väl medvetna om problemet med olämpliga reservdelar, och har redan startat flera initiativ för att lösa det. Dessa initiativ har tagits upp av flera luftfartsmyndigheter i gemenskapen.

I detta sammanhang kan man säga att den italienska polisens meddelande att den beslagtagit delar till en Airbus A300 som kommer från slaktade uttjänta flygplan från tre företag (Panaviation, New Tech Italia och New Tech Aerospace) är beklagligt, men det är ingenting nytt.

De viktigaste flygplanskomponenterna omfattas av certifiering och har ofta en begränsad livstid (antingen i kalendertid eller i flygtimmar). Dessutom är flygplanskomponenter dokumenterade så att deras härkomst och historia kan kontrolleras.

Tyvärr kan sådana uppgifter förfalskas, liksom i alla sektorer där de ekonomiska intressena är betydande. Eftersom flygplanskomponenter är mycket värdefulla kan en illegal handel med ocertifierade eller återvunna reservdelar vara mycket lönande.

Det är alltså ett mycket verkligt problem, som luftfartsmyndigheterna är väl medvetna om. I detta sammanhang kommer kommissionen noga att vaka över att förfarandena för certifiering av flygplanskomponenter utvecklas för att särskilt ta hänsyn till förfalskningsproblemet, i samband med att den europeiska myndigheten för luftfartssäkerhet (EASA) inrättas.

I samband med denna översyn kommer de gemensamma luftfartsmyndigheternas (JAA) befintliga förfaranden i del 21 (certifiering av luftfartyg och deras komponenter) att ses över i detalj. Dessa kommer sedan att ligga till grund för de regler för inrättandet av EASA som kommissionen kommer att införa på detta område.

Kommissionen tänker inte tillåta att flygsäkerheten minskas på detta område. Detta hindrar dock inte att även medlemsstaterna måste vidta åtgärder, eftersom det är de som är behöriga i straffrättsliga frågor när det handlar om kampen mot förfalskning av certifierade reservdelar eller av dokument i största allmänhet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0097/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(29 januari 2002)

Ämne: Handikappbidrag

Kan kommissionen lägga fram en jämförelse över de bidrag och andra förmåner som funktionshindrade har rätt till i varje enskild medlemsstat?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(25 februari 2002)

Uppgifter om förmåner som funktionshindrade har rätt till i varje enskild medlemsstat återfinns i Missoc-databasen (Mutual Information System on Social Protection in the Member States Ömsesidig information om socialt skydd i Europeiska unionens medlemsstater), som är tillgänglig via Internet på följande adress: http://europa.eu.int/comm/employment_social/missoc2000/index_en.htm.

Det finns många olika typer av förmåner för funktionshindrade som man kan bekanta sig närmare med i följande kapitel:

- Kapitel III: Sjukersättning.

- Kapitel V: Invalidititet.

- Kapitel VIII: Arbetsskador och arbetssjukdomar.

- Kapitel XI: Garanti om tillräckliga resurser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0100/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(29 januari 2002)

Ämne: Regionala siffror för BNP

Kan kommissionen upplysa om vilka medlemsstater som för närvarande lägger fram regionala prisserier för att möjliggöra en deflation av det nominella BNP-värdet och för att lägga fram regionala faktiska siffror för BNP?

Svar av Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(25 mars 2002)

Genom förordningen om strukturfonderna(1) har kommissionen lagstadgat ansvar för att beräkna bruttonationalprodukten (BNP) grundad på köpkraft på NUTS 2-nivå. F.n. fullgörs strukturfondskraven genom att regionala BNP-värden, som finns tillgängliga i de regionala nationalräkenskaperna kombineras med nationella köpkraftspariteter (PPP). De senare måste användas i brist på regionala PPP som hittills aldrig har beräknats.

Nationella PPP grundar sig i allmänhet på prisundersökningar av PPP i huvudstäderna. I Nederländerna görs dock undersökningarna regelbundet i tre andra städer. Priserna från huvudstäderna anpassas till nationella nivåer genom särskilda justeringsfaktorer. Beroende på land hämtas dessa faktorer från olika källor (t.ex. från tillfälliga regionala undersökningar i Spanien, Frankrike, Italien, Portugal och Förenade kungariket). Det finns dock inga regelbundet utförda regionala PPP-undersökningar som täcker hela gemenskapen och som skulle tillåta att regionala PPP kan beräknas. Det är dock tveksamt om sådana undersökningar skulle utgöra det mest kostnadseffektiva sättet att beräkna regionala PPP.

Det är emellertid Eurostats avsikt att uppfylla kraven på regionala PPP och följa hur de utvecklas under de närmsta åren. Som ett första steg har en undersökning inletts med syfte att studera den teoretiska bakgrunden från både pris- och nationalräkenskapssynpunkt. Uppdragstagaren skall lämna de första resultaten i december 2002.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1447/2001 av den 28 juni 2001 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 198, 21.7.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0051/02

från Alexander de Roo (Verts/ALE) till kommissionen

(24 januari 2002)

Ämne: Cyklamat

Nästan hälften av alla produkter som marknadsförs med beteckningen light innehåller konstgjorda sötningsmedel såsom cyklamat. Den gällande europeiska normen för det acceptabla dagliga intaget (ADI) av cyklamat är 7 milligram per kilo kroppsvikt för barn upp till åtta år.

Enligt det nederländska organet för livsmedelsfrågor Nederlandse Voedingscentrum innebär detta att sådana barn får dricka högst två glas läskedrycker av typen light per dag för att hålla sig inom de europeiska normerna för cyklamat. För vuxna går gränsen vid 1,1 liter läsk per dag.

I Europeiska unionen finns det flera miljoner barn som dagligen dricker mera än två glas artificiellt sötade läskedrycker.

Vore det inte högst på tiden att Europeiska unionen för att göra som Förenta staterna gjorde 1969 skulle förbjuda tillsatser av cyklamat (E 952) som konstgjort sötningsmedel?

Har Europeiska kommissionen planer på att införa en obligatorisk varning på läskedrycksförpackningar i fråga om det maximala antalet glas läsk per dag för barn?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(22 februari 2002)

Vetenskapliga kommittén för livsmedel bedömde det konstgjorda sötningsmedlet cyklamat senast i mars 2000. Det tidigare acceptabla dagliga intaget (ADI) på 11 milligram per kilogram (mg/kg) kroppsvikt sänktes till 7 mg/kg kroppsvikt. ADI definieras som den mängd av livsmedelstillsats som kan förtäras dagligen under en livstid utan att utgöra någon uppskattbar hälsorisk. Därför anser kommissionen att ett totalförbud mot användningen av cyklamat inte är motiverat. Kommissionen undersöker dock hur man kan säkerställa att intaget av cyklamat inte överskrider det nya ADI-värdet, till exempel genom ändring av de tillåtna användningsmängderna och godtagande av andra alternativ.

Kommissionen anser att det inte finns skäl till att införa ytterligare krav på märkningen av t.ex. tilläggsämnen, för vilka strikta användningsvillkor föreskrivs i lagstiftningen på grundval av en riskvärdering. Därför har kommissionen inte för avsikt att som parlamentsledamoten föreslår införa en varningstext på läskedrycksetiketten.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0565/02

från Elisa Damião (PSE) till kommissionen

(21 februari 2002)

Ämne: Lissabonstrategin

Inom ramen för Lissabonstrategin har man satt som sysselsättningsmål för 2005 och 2010 att uppnå en sysselsättningsnivå på 60 procent bland kvinnor och 70 procent av hela den aktiva arbetskraften. Förhoppningarna är att detta skall komma till stånd genom tekniskt nyskapande och social sammanhållning. Detta motsägs dock av den prognos om teknikens inverkan på och strukturella förändringar i sysselsättningen fram till 2020 som ingår i en rapport från Observatório da Ciência e Tecnologia vid det portugisiska ministeriet för vetenskap och teknologi. Enligt rapporten kommer det att ske en produktivitetsökning med positiv inverkan på ekonomin i stort. Dock inte på sysselsättningen där ökningen även fortsättningsvis kommer att koncentreras till de traditionella handelssektorerna.

Vad tänker kommissionen göra för att korrigera Lissabonmötets sysselsättningsmål, alternativt anta en för sysselsättningens tillväxt mer realistisk strategi?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(19 mars 2002)

Kommissionen är ännu fast besluten att uppnå de sysselsättningsmål som Europeiska rådet fastställde i Lissabon (23/24 mars 2000) och Stockholm

(23/24 mars 2001) och därefter bekräftade i Laeken (14/15 december 2001). I den sammanfattningsrapport som utarbetades inför Europeiska rådets möte i Barcelona konstaterar kommissionen att Europeiska unionens sysselsättningsmål för 2005 och 2010 måste bibehållas samtidigt som insatserna för att skapa fler och bättre arbetstillfällen och för att få fler människor i arbete måste påskyndas.

De sektorer som grundar sig på informationsteknik och rent allmänt på kunskapsutveckling kommer att spela en viktig roll när det gäller att uppnå målet. Detta framgår klart av de undersökningar som kommissionen gett i uppdrag. I rapporten om sysselsättningen i Europa 2001 pekades det på att det mellan 1995 och 2000 skapades 1,5 miljoner arbetstillfällen inom högteknologisektorn och 5,5 miljoner inom sektorer där det krävs högre utbildning.

Rapporten visade även på nya sysselsättnings- och tillväxtmönster på Europas arbetsmarknader. Sysselsättningens andel av tillväxten har ökat sedan 1985 sysselsättningstillväxtens elasticitet i förhållande till BNP-tillväxten är dubbelt så hög som på 1980-talet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0273/02

från Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen

(4 februari 2002)

Ämne: Förberedelse inför rådets möte i Barcelona

Europeiska rådet i Lissabon uppmanade kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter i god tid slutföra arbetet med de kommande förslagen om att uppdatera reglerna för offentlig upphandling, särskilt för att göra dem tillgängliga för små och medelstora företag, så att de nya bestämmelserna kan träda i kraft senast 2002. Kommer dessa nya regler att träda i kraft under 2002?

Svar avgivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(22 februari 2002)

Kommissionen antog i maj 2000 två förslag till direktiv(1) om offentliga upphandlingskontrakt som avser byggentreprenader, varor och tjänster (det s.k. direktivet för den offentliga sektorn) samt upphandlingskontrakt som avser vatten-, energi- och transportsektorerna (det s.k. försörjningsdirektivet).

Med hänvisning till Europeiska rådet i Lissabon 2000 (23 och 24 mars 2000), där kommissionen, rådet och medlemsstaterna uppmanades att i god tid slutföra arbetet så att de två förslagen skall kunna träda i kraft senast 2002, frågar parlamentsledamoten om detta mål kommer att uppnås.

Som parlamentsledamoten säkert känner till antog parlamentet den 17 januari 2002 två betänkanden om förslaget tillsammans med 103 ändringsförslag till direktivet för den offentliga sektorn och 82 ändringsförslag till försörjningsdirektivet. Ändringsförslagen omfattade bl.a. förslag om att höja några av de relevanta tröskelvärdena till helt oacceptabla nivåer som dessutom inte är förenliga med det fastställda målet att göra det enklare för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandling.

Huruvida det blir möjligt att anta de två direktivförslagen om offentlig upphandling beror på hur lång tid det tar att avsluta lagstiftningsarbetet i parlamentet och rådet. Skall de mål som fastställdes i Lissabon uppnås måste alla berörda institutioner handla skyndsamt och konstruktivt.

(1) EGT C 29 E, 30.1.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0023/02

från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen

(21 januari 2002)

Ämne: Genomförandet av domen i målet Engelbrecht i Belgien

Jag ställde 2001 en rad frågor angående genomförandet av domen i målet Engelbrecht i Belgien (se skriftliga frågorna E-2263/01(1) och P-2638/01(2)). I sitt svar på mina frågor lät kommissionen förstå att den uppmanat Belgiens regering att redogöra för den politik landet följt i anledning av domstolens dom. I svaret på mina frågor av den 21 september upplyste kommissionen mig om att det i dåvarande stund inte hade inkommit någon reaktion från Belgiens regering. Av bilaterala kontakter har jag nyligen slutit mig till att det fortfarande inte föreligger någon formell ståndpunkt från Belgiens regering. Med anledning av detta ställer jag följande frågor till kommissionen:

1. Föreligger det vilket verkar framgå av de informella kontakter jag tagit fortfarande inte någon reaktion från Belgiens regering?

2. Har kommissionen för avsikt då Belgiens regering inte reagerat ens på upprepade påstötningar att inleda ett förfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget?

3. Om svaret på den andra frågan är nekande: håller kommissionen med mig om att det inte är önskvärt att låta olika gränsarbetare sväva i ovisshet om inkomsterna från pensioner? Håller kommissionen med mig om att det är absolut olämpligt att medlemsstater inte bryr sig om domstolens domar och gör allt för att hindra beslutsfattandet?

4. Om svaret på den andra frågan är nekande: när har förfarandet inletts och har Belgiens regering redan reagerat på detta?

(1) EGT C 40 E, 14.2.2002, s. 230.

(2) EGT C 81 E, 4.4.2002, s. 198.

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(21 februari 2002)

Kommissionen kan meddela att den har mottagit ett svar från de belgiska myndigheterna angående de åtgärder som dessa avser att vidta för att följa domen av den 26 september 2000 i målet Engelbrecht, C-262/97, vad gäller behandlingen av ärenden som liknar ärendet Engelbrecht.

De belgiska myndigheterna har sänt förslaget till texten om vilka åtgärder de har för avsikt att anta till kommissionen för yttrande.

Kommissionen är för närvarande sysselsatt med att gå igenom detta förslag för att se om de planerade åtgärderna på ett tillfredsställande sätt stämmer överens med ovannämnda domslut.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0623/02

från Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen

(6 mars 2002)

Ämne: Fel och förseningar i samband med projekt trots att de ingått i på förhand fastställd ram

Ett vanligt fenomen i Grekland utgörs av alla de projekt som av olika orsaker inte fungerat eller inte ansetts hållbara enligt bedömningarna. Kommissionens tjänstemän har alltså konstaterat att uppgifter saknas, att fel begåtts i undersökningar, att planer inte fullgjorts och att felaktiga kontroller utförts. Allt detta har lett till katastrofala följder både för ekonomin, naturresurserna och miljön. Karaktäristiska exempel utgörs av vägbygget Egnatia, de biologiska reningsanläggningarna i Ermioni, vattenkraftprojektet Ilariona vid floden Aliakmonas, Smokovo-dammen, tunnlarna vid Mouzaki och Pili i Trikala, vattenreservoarerna på Kalimnos och Lipsi, skogsbyn i Xanthi och dammarna vid Etoloakarnania och Parthenion på Leros. De här projekten blir ofta omskrivna i grekiska tidningar (till exempel i To Vima den 17 februari 2002).

Med beaktande av att förvaltning och kontroll inte skett på bästa möjliga sätt vill jag fråga kommissionen om följande:

1. Eftersom stora belopp har investerats i projekt och anläggningar som, även om de slutförts, aldrig kommer att tas i funktion, som till exempel Goura-bron och tunneln i Metsovo-regionen vilka sanktioner avser man att rikta dels mot de ansvariga, dels mot de behöriga gemenskapstjänstemän som utfört de här kontrollerna?

2. Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit, eller ämnar kommissionen vidta, med anledning av att ovannämnda projekt inte slutförts och med avseende på de oklarheter som råder beträffande kostnader och tidsplaner för överlåtande av dessa projekt?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Barnier

(26 mars 2002)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.