SKRIFTLIG FRÅGA E-0100/98 från Umberto Bossi (NI) till kommissionen (30 januari 1998)

Ämne: Åtgärder mot illegal invandring i Europa

I Italien har invandringen från Albanien varit föremål för häftiga diskussioner som ofta har tjänat föga till annat än att utnyttjas för politiska ändamål. Dessa diskussioner upprepas nu i fråga om kurdernas situation. Enligt internationella källor är tusentals kurder på väg mot Apuliens kuster eftersom de har förföljts i Turkiet och Irak, och detta kommer att leda till en mycket kritisk situation ur hälsovårds- och ordningshänseende.

Officiella uppgifter visar att brottsligheten (framför allt i de norditalienska storstäderna och den landsbygd som omger dem) har ökat i oroväckande grad på grund av den otroliga albanska organiserade brottsligheten (utpressning, prostitution och narkotikasmuggling). På mindre än ett år har albaneserna, vare sig de är illegala invandrare eller ej, lyckats skapa ett brottsligt välde.

Den katastrofala italienska lagstiftningen rörande invandring från tredje land (den så kallade Martelli-lagen) ger de illegala invandrarna möjlighet att stanna 15 dagar på italienskt territorium innan de frivilligt lämnar det. Naturligtvis öppnar dessa bestämmelser vägen för en ström av illegala flyktingar till andra europeiska stater (framför allt Tyskland, Frankrike och Österrike).

Har kommissionen för avsikt att agera konkret för att Turkiet, som förhandlar om anslutning till Europeiska unionen, skall upphöra med de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som kurderna utsätts för?

Har kommissionen för avsikt att anta lagstiftningsåtgärder i syfte att avskräcka illegala invandrare från tredje land att installera sig på europeiskt territorium? Anser kommissionen inte att medlemsstaterna bör anpassa sina lagstiftningar i syfte att endast ta emot de medborgare i tredje land som kan erbjudas lagligt arbete, drägliga levnadsförhållanden och lämplig socialförsäkring?

Vad tänker kommissionen göra för att förhindra att kriminella organisationer från tredje land breder ut sig i Europa?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar (16 mars 1998)

Kommissionen har med största uppmärksamhet följt situationen i Italien under 1997. Människor har strömmat till i stor omfattning från Albanien och vid flera tillfällen har fartyg angjort italienska hamnar, lastade med människor som huvudsakligen har sitt ursprung i Irak och angränsande områden. Med avseende på den sistnämnda utvecklingen, som påverkar många av medlemsstaterna, antog rådet den 26 januari en handlingsplan för Europeiska unionen. I planen beaktas både invandringspolitiska frågor och aspekter på unionens yttre förbindelser. Kommissionen har varit med under hela det förberedande arbetet med handlingsplanen och deltar även i genomförandet av denna.

I fråga om Turkiet betonar kommissionen att mänskliga rättigheter och fortsatt demokratisering i Turkiet är mycket viktiga frågor för att förbindelserna mellan Turkiet och gemenskapen skall kunna utvecklas. Kommissionen ansluter sig helt till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997, där det framgår att stärkandet av Turkiets band med Europeiska unionen även är avhängigt av att de politiska och ekonomiska reformer som Turkiet har inlett fortsätter, särskilt i fråga om en anpassning till de normer och den praxis för mänskliga rättigheter som gäller i Europeiska unionen. Rådet tillade att ett sådant stärkande även är avhängigt av respekten för och skyddet av minoriteter. Trots beslutet från Ankara nyligen att avbryta all politisk dialog med Europeiska unionen, avser kommissionen att delge sina turkiska samtalspartner Europeiska unionens oro i dessa frågor.

Enligt Fördraget om Europeiska unionen är invandringspolitiken en fråga av gemensamt intresse som ingår i samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. En rad icke bindande juridiska texter har antagits, särskilt vad gäller tredjelandsmedborgare som inte är lagligt bosatta i någon av medlemsstaterna. Kommissionen anser i likhet med medlemsstaterna att med undantag för rätt till inresa och vistelse för asylsökande, rätt till inresa och vistelse av humanitära skäl och respekt för rätten till familjeåterförening, skall tredjelandsmedborgares rätt till inresa och vistelse för anställning vara avhängig av villkoren på arbetsmarknaden. Med detta i åtanke har kommissionen lagt fram ett förslag till konvention om tredjelandsmedborgares rätt till inresa och vistelse. Förslaget omfattar ett kapitel om rätt till inresa och vistelse för anställning ((EGT C 337, 7.11.1997. )). Förslaget diskuteras för närvarande i rådet.

Kommissionen är medveten om de problem som medlemsstaterna möter när det gäller att bekämpa illegal invandring och den organiserade brottslighet som ofta ligger bakom invandringsvågorna. Kommissionen hänvisar till sin hållning i invandrings- och asylfrågor enligt meddelandet från 1994 om invandrings- och asylpolitik ((KOM(94) 23 slutlig. )). Detta förhållningssätt går ut på att förena kontroll av invandringen med full integrering av legala invandrare.