SKRIFTLIG FRÅGA E-2988/01

från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen

(29 oktober 2001)

Ämne: Hur känsliga anläggningar skall tryggas mot terroristhot

Vid Europeiska rådets extra möte i Bryssel den 21 september 2001 och i Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2001 togs frågan om terrorangreppen den 11 september i år ingående upp till behandling. Under tiden har det klart framgått att man inom området allmän säkerhet ställts inför ett nytt hotläge.

Nu behövs det ett nytänkande framför allt om hur säkerheten vid känsliga anläggningar skall tryggas. Chefen för Tysklands reaktorsäkerhetskommission, Hahn, har offentligen givit till känna att kärnkraftverk inte kan skyddas på annat sätt än med militära insatser. Detta diskuteras redan på olika experthåll inom medlemsstaterna och i medlemsstaternas ministerier.

Med tanke på terroristhotet ber jag kommissionen besvara följande frågor:

1. Vilka åtgärder har för närvarande vidtagits i medlemsstaterna för att trygga säkerheten vid känsliga anläggningar (farliga industrianläggningar, kärnkraftverk, upparbetningsanläggningar)?

2. Vilka åtgärder planeras i medlemsstaterna för att trygga säkerheten vid känsliga anläggningar (farliga industrianläggningar, kärnkraftverk, upparbetningsanläggningar), också mot bakgrund av nya hotlägen?

3. Hur ställer sig kommissionen till denna nya hotbild? Planerar kommissionen eventuellt något nytt initiativ?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(7 januari 2002)

1. Efter händelserna den 11 september föregrep kommissionen med starkt stöd från medlemsstaterna ikraftträdandet av en ny räddningstjänstmekanism (planerad till den 1 januari) samordnad av kommissionen, som stärker EU:s förmåga till insatser på räddningstjänstens område.

Mot bakgrund av händelserna utvidgades detta samarbete till att omfatta följande:

- Samling av expertkunskaper om kärnenergi, biologi och kemi, som skall finnas tillgängliga dygnet runt för att bistå varje land som begär hjälp.

- Förbättrat samarbete när det gäller utbyte av information om motgift, vaccin, antibiotika och tillgången till sjukhusvård för alla offer för sådana attacker.

- Inrättande av ett system för omedelbart och systematiskt utbyte av information kopplad till olyckor och terroristhot.

- Inrättande av ett övervaknings- och informationscentrum för räddningstjänsten inom kommissionen.

2. Extramötet i Knokke (Belgien) den 1112 oktober 2001 fokuserades på de reaktioner som väntas av räddningstjänstmyndigheterna vid allvarliga terroristattacker inom och utanför EU. Generaldirektörerna för räddningstjänsten i medlemsstaterna, EES-staterna och kandidatländerna påminde om att reaktionerna efter en terroristattack tillhör medlemsstaternas ansvarsområde.

De informerade kommissionen om att de nationella krisplanerna höll på att revideras för att ta hänsyn till de nya hot som uppkommit, i synnerhet efter terroristattackerna i New York och Washington. De underströk också att en mycket viktig del av deras verksamhet är att informera allmänheten så att medborgarna kan agera målinriktat i varje situation.

3. Som ett svar på slutsatserna från Europeiska rådet i Ghent har kommissionen lagt fram ett meddelande(1) om Räddningstjänst Beredskap för att hantera krissituationer. I detta meddelande beskrivs hur gemenskapen kan samordna en reaktionerna på alla typer av krissituationer för optimal effekt. Där beskrivs de viktigaste handlingslinjerna för att förbättra samarbetet i hela Europeiska unionen. Meddelandet utgör ett bidrag till kommissionens och rådets gemensamma svar på de problem som angetts av stats- och regeringscheferna.

Dessutom har man beslutat att i december anordna ett seminarium om detta under dett belgiska ordförandeskapet, som kommer att anförtros uppgiften att fastställa handlingsprogram på kort, medellång och lång sikt inom detta område.

När det gäller kärnkraftverk har medlemsstaterna och kandidatländerna efter den 11 september 2001 stärkt de fysiska säkerhetsåtgärder som redan är i kraft för känsliga anläggningar, framför allt kärnkraftverk. Dessa åtgärder tillhör det nationella polisväsendets behörighetsområde. Medlemsstaterna och kandidatländerna har dessutom förbjudit flygningar över kärnkraftverk i de fall då detta inte redan varit förbjudet. Det bör också nämnas att kärnenergisektorn, p.g.a. skäl som rör icke-spridning och strålskydd, är en av de industrisektorer som har de strängaste skydds- och säkerhetsnormerna.

Upparbetningsanläggningar, som de i Sellafield och La Hague, förtjänar särskild uppmärksamhet eftersom det där finns en stark koncentration av stora mängder radioaktivt material, i synnerhet uran och plutonium från utbränt kärnbränsle. Man måste därför vara medveten om dessa anläggningars sårbarhet när det gäller de följder som en terroristattack kan få för strålskyddet.

(1) KOM(2001) 707 slutlig.