SKRIFTLIG FRÅGA E-1455/03

från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen

(29 april 2003)

Ämne: Euratom och typ av projekt

1. Kan lånets räckvidd ändras till att utesluta lån till vissa typer av reaktorer, t.ex. RBMK-reaktorer? Om inte, vilken är den rättsliga grunden för en sådan begränsning?

2. Kan lånets räckvidd ändras till att endast medge lån till kärntekniska anläggningar som är funktionsdugliga eller som skall avvecklas? Om inte, vilken är den rättsliga grunden för en sådan begränsning?

3. Kan lånets räckvidd ändras till att endast medge lån till kärntekniska anläggningar utanför medlemsstaterna? Om inte, vilken är den rättsliga grunden för en sådan begränsning?

4. Avveckling av kärntekniska anläggningar ger inte några inkomster. Hur förväntar man sig att lån som används till avveckling skall återbetalas?

5. Om godkännande ges, kommer avveckling att innebära genomförande av steg I- och steg II-avveckling, eller är det tänkt att lån också skall användas till att skapa anläggningar för andra ändamål (steg III)?

6. Bränsletests- och materialtestsreaktorer:

a) Kommer de nya medlemsstaterna att vara berättigade att ansöka om lån för uppförande av nya bränsletests- och materialtestsreaktorer?

b) Kommer det att bli några begränsningar när det gäller användning av bränsletests- och materialtestsreaktorer, t.ex. åtgärder mot utveckling av plutoniumbränsle etc.?

c) Vilka ekonomiska analyser kommer att krävas för bedömning av den ekonomiska lönsamheten för dessa anläggningar?

7. Tidigare har kommissionen föreslagit att Euratomlån skulle användas till överenskommelser om stängning av högriskreaktorer. Har detta villkor för beviljande av lån nu tagits bort?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(19 juni 2003)

1. Euratomlån kan inte användas för att finansiera reaktorer som inte anses säkra. De krav på kärnkraftssäkerhet som gäller för att stöd skall kunna beviljas för projekt behöver inte ändra för detta ändamål. I de riktlinjer som rådet har föreslagit anges att kommissionen ur teknisk synvinkel (med hjälp av experter från medlemsstaterna då det gäller de projekt i staterna utanför gemenskapen) kommer att pröva i vilken mån projektet bidrar till en lösning på befintliga säkerhetsproblem. Kommissionens prövning kommer att hänvisa till undersökningar om kärnteknisk säkerhet som utförts av internationella organ, IAEA (Internationella atomenergiorganet) och WANO (World Association of Nuclear Operators), och enligt Phare- och Tacis-programmen. Med stöd av experter från medlemsstaterna kommer kommissionen att bedöma projektet mot bakgrund av medlemsstaternas åtgärder för att lösa liknande typer av problem med beaktande av de rekommendationer som utfärdats av de internationella organen.

2. Kommissionen anser att en godtagbar säkerhetsnivå vid anläggningar som är under uppförande (och som annars skulle färdigställas med ett lägre skydd) leder till en avsevärd förbättring av kärnkraftssäkerheten. Projekt som syftar till att höja säkerheten bör därför även i fortsättningen kunna ge rätt till Euratomlån. Den rättsliga grunden för respektive rådsbeslut är Euratomfördraget.

3. Med hänsyn till vikten av att hålla kärnkraftssäkerheten i unionen på en godtagbar nivå och de betydande ekonomiska uppoffringar som vissa kandidatländer kan tvingas till för att uppnå detta mål, anser kommissionen att dessa länder bör ha fortsatt möjlighet att söka Euratomlån på samma villkor som idag när de väl har blivit medlemmar i Europeiska unionen. För att garantera att medlen verkligen används för säkerhets- och effektivitetsändamål införde kommissionen ett särskilt skäl och en särskild bestämmelse i sitt förslag. Det framgår således att projekt för att öka säkerheten och effektiviteten vid anläggningar skall prioriteras.

4. Projekt för avveckling av kärnkraftsanläggningar ger inga intäkter i sig, utan bör finansieras genom avsättning av medel under anläggningens hela driftstid på det sätt som kommissionen nyligen föreslagit i sitt förslag till ett rådsdirektiv om fastställande av grundläggande skyldigheter och allmänna principer för säkerhet vid kärntekniska anläggningar. Vad beträffar framtida medlemsstater och andra länder som inte är medlemmar i EU antingen saknas det sådana bestämmelser eller också har de inte funnits så länge att den nödvändiga nivån har kunnat uppnås. I sådana fall skulle avvecklingsprojekt granskas från fall till fall för att skapa en bild av de ekonomiska förutsättningarna.

5. Euratomlån kan användas för projekt oavsett vilket steg i avvecklingsprocessen projektet avser.

6 a) Rådets beslut 94/179/Euratom(1) medger ingen inblandning i uppförandet av nya kärnkraftsanläggningar i icke-medlemsstater.

b) Projekt rörande denna typ av anläggningar skall enligt kapitel IV om investeringar i avdelning II i Euratomfördraget meddelas kommissionen, som i sin tur skall överlägga med de aktuella personerna eller företagen om alla synpunkter på investeringsprojekten som har samband med målen för fördraget. Alla kärnkraftsanläggningar inom EU omfattas av de i kapitel VII i avdelning II i Euratomfördraget föreskrivna säkerhetskraven i fråga om material. Den som driver en anläggning skall underrätta kommissionen om anläggningens grundläggande tekniska data och ha ett system för redovisning av kärnämnen. Eftersom det inte finns några särskilda restriktioner för hur anläggningarna skall användas måste kommissionen försäkra sig om att kärnämnen inte används för andra ändamål än de avsedda och att de bestämmelser om leveranser och andra kontrollskyldigheter som gemenskapen påtagit sig enligt avtal med tredje land eller en internationell organisation verkligen följs.

c) Den ekonomiska analysen skulle baseras på den underrättelse till kommissionen som avses i punkt 6 b) ovan.

7. Stängning av reaktorer är inte ett villkor för Euratomlån. Eftersom det är fråga om ett finansiellt instrument för att stödja gemenskapens politik på kärnkraftsområdet har kommissionen i en strävan efter konsekvens innefattat ett sådant villkor i de avtal om Euratomlån där en överenskommelse om stängning redan tidigare hade nåtts. Detta gäller exempelvis Bulgarien (den överenskommelse om stängning av Kozloduy-reaktorerna 1-4 som uppnåddes inom ramen för utvidgningsförhandlingarna återspeglas i avtalen om Euratomlån för reaktorerna 5-6), och för Ukraina (stängningen av Tjernobyl i enlighet med vad som avtalades i 1994 års samförståndsavtal mellan G7, EG och Ukraina omfattas av utkasten till avtal om Euratomlån för K2R4-projektet). När kommissionen ingår ett stängningsavtal försöker den att se till att detta även omfattas av motsvarande avtal om Euratomlån, som därigenom blir ett kraftfullt verktyg för genomförande av den åsyftade åtgärden.

(1) Rådets beslut av den 21 mars 1994 om ändring av beslut 77/270/Euratom som ger kommissionen befogenhet att ta upp Euratomlån i syfte att bidra till den finansiering som krävs för att förbättra säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i vissa icke-medlemsstater, EGT L 84, 29.3.1994.