SKRIFTLIG FRÅGA P-3428/97 från Georg Jarzembowski (PPE) till kommissionen (21 oktober 1997)

Ämne: Globalt system för satellitnavigering - GNSS

EU håller på att utveckla det så kallade European Geostationary Navigation Overlay System (EGNOS). Det rör sig om de europeiska komponenterna för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS-1), som är en utbyggnad av de militära systemen GPS och GLONAS, kompletterad med civila system. På längre sikt skall GNSS-1 ersättas av ett globalt civilt system för satellitnavigering (GNSS-2), som inbegriper en europeisk komponent som kan drivas av européerna själva om man inte skulle komma fram till någon tillfredsställande lösning för EU:s del med USA. Kommissionens slutgiltiga beslut skall även fattas på grundval av resultaten av en nyttokostnadsanalys. Mot bakgrund av ovannämnda ställer jag följande frågor till kommissionen:

1. I vilken utsträckning har man kommit fram till en ändamålsenlig lösning med USA, och hur länge kommer kommissionen att kunna vänta på en lösning med USA utan att sätta de europeiska intressena på spel?

2. Är kommissionen medveten om att de europeiska flygbolagen, en av de främsta potentiella köparna av navigeringstjänster, anser att EGNOS-projektets mål kan uppnås redan med dagens tekniknivå, det vill säga med fullt utnyttjande av GPS-systemet och med stöd av ¨on-board augmentation¨, och varför envisas kommissionen med att utveckla sitt projekt?

3. Hur kan kommissionen säkerställa att de kostnader som uppkommit genom EGNOS-projektet inte vältras över på flygbolagen fastän dessa inte förväntar sig några ytterligare fördelar av EGNOS?

4. Varför används inte de begränsade finansiella och tekniska resurserna redan nu för att utveckla det avsevärt mer moderna och framtidsinriktade GNSS-2 i stället för GNSS-1?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar (3 december 1997)

1. Kommissionen genomför för närvarande inledande diskussioner med de amerikanska myndigheterna om en rad olika frågor i samband med det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), bland annat huruvida deras GPS-satellitsystem kan garantera en viss servicenivå. Det är ännu för tidigt att yttra sig om vart dessa diskussioner kan komma att leda.

2. Diskussionerna, som genomförs inom ramen för den nya transatlantiska agendan, syftar även till att ge det europeiska näringslivet möjlighet att delta i detta nya marknadsområde. Diskussionerna med USA skall även främja Europas intressen i andra generationens system, GNSS¨, som redan håller på att utvecklas. Kommissionen kommer snart att lägga fram ett meddelande om inrättandet av ett europaövergripande system för positionering och navigering, tillsammans med en handlingsplan för GNSS. I dessa dokument kommer bland annat de strategiska aspekterna att behandlas, exempelvis förhandlingarna med Förenta staterna.

3. Kommissionen anser att EGNOS kommer att vara till fördel för flygbolagen. Undersökningar har visat att den befintliga GPS-tekniken endast kan vara till nytta för vissa faser av navigeringen, och framför allt att den förstärkning av GPS ombord på flygplanen som är möjlig i dag inte skulle kunna godkännas för tillämpningar som är känsliga ur säkerhetssynpunkt, eller som enda navigationsmedel. Den väsentliga faktor som saknas för att den befintliga utrustningen skulle kunna godkännas är just den integritetsinformation som EGNOS tillhandahåller. Många flygplatser som inte förfogar över landningsutrustning för all väderlek skulle kunna erbjuda det tack vare EGNOS. Även om flygolyckor lyckligtvis är sällsynta har en betydande andel av sådana olyckor att göra med brister i de konventionella navigationshjälpmedlen.

4. GNSS/EGNOS kommer att kunna erbjuda ett enhetligt navigationshjälpmedel, vilket naturligtvis är ett tungt vägande argument, om man jämför med de kostnader som uppstår om olika system installeras ombord på flygplanen för att täcka de olika flygfaserna. GNSS kommer också att göra det möjligt att lägga ned ett antal dyrbara, markbaserade navigationshjälpmedel så snart systemet är fullt installerat. För ökad tillförlitlighet kombinerar GNSS dessutom GPS och GLONASS.

5. Kommissionen undersöker vilka möjligheter det finns för att finansiera EGNOS (GNSS 1). Utvecklingen av EGNOS kommer också att vara multimodal. Fördelningen av kostnader mellan den offentliga sektorn och användarna kommer att bestämmas av flera olika faktorer, bland annat vilka fördelar de olika sektorerna kommer att ha av systemet. Det finns goda skäl för att utveckla ett system som på medellång sikt blir självgående.

6. Som redan nämnts har kommissionen, i nära samarbete med Europeiska rymdorganisationen, redan inlett förberedelseverksamhet för GNSS 2. Det europeiska näringslivet kommer att ta aktiv del i den verksamheten. Det är viktigt att notera att många EGNOS-utvecklingar, som t.ex. de befintliga geostationära satelliterna och markstationerna, förmodligen även kommer att användas av GNSS2. Liknande system som EGNOS inrättas för närvarande på andra håll i världen. Om gemenskapen håller sig utanför och låter alla standarder definieras av andra aktörer kommer det europeiska näringslivet att få det mycket svårt att hävda sig på en marknad (vare sig det rör sig om GNSS1 eller GNSS2) som bara i Europa kommer att vara värd många miljarder ecu.