ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-2106/02

från Hubert Pirker (PPE-DE) till rådet

(17 juli 2002)

Ämne: Tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier

Varken Europaparlamentet, trots effektiva efterfrågningar, eller den europeiska allmänheten fick tillräckligt med information om omständigheterna som ledde till att tolv förmodade palestinska terrorister togs emot i vissa av EU:s medlemsstater. Den sista tidens pressmeddelanden ökar dessutom oron över att förvaringen av enskilda förmodade terrorister innebär en ökad risk för EU:s medborgare.

Kände rådet till de förmodade palestinska terroristernas identitet innan de fattade beslutet?

Kände rådet till vilka allvarliga anklagelser riktats mot dem i Israel? Vad har rådet gjort för att kontrollera om anklagelserna är sanna?

Vilken status fick de 12 palestinier som togs emot i EU? Hur garanterar rådet att ingen av dem utgör en fara för den allmänna ordningen och säkerheten?

Hur garanterar rådet och de mottagande länderna att de förmodade palestinska terroristerna inte undflyr den uppsikt som krävs, inte reser till andra medlemsstater och inte utgör en ständig säkerhetsrisk för EU:s medborgare?

Svar

(6 februari 2003)

Den ärade parlamentsledamoten är säkert medveten om de svåra förhållanden under vilka en lösning för den belägrade Födelsekyrkan i Betlehem måste uppnås i maj detta år. Europeiska unionen har deltagit i att söka denna tillfälliga lösning av rent humanitära skäl i enlighet med villkoren i överenskommelsen mellan Palestinska myndigheten och Israels regering. 13 palestinier har på så sätt snabbt kunnat sändas utomlands.

För att bidra till dessa insatser förklarade sig flera medlemsstater villiga att ta emot en del av dem på tillfällig basis och uteslutande av humanitära skäl. Fullt medvetna om sakens brådskande karaktär diskuterade medlemsstaterna grundligt igenom i vilka former dessa individer skulle tas emot och vad det skulle innebära. En gemensam EU-hållning inför vissa aspekter antogs den 21 maj 2002 i form av en gemensam ståndpunkt(1), där ett antal praktiska synpunkter redovisas. Detta innebär också att varje medlemsstat inom sitt rättssystem skall vidta påkallade åtgärder för att åt de palestinier den mottar garantera personlig säkerhet samt förhindra att de äventyrar medlemsstaternas allmänna

ordning eller inre säkerhet. Det måste noteras att det enskilda beslutet om dessa personers rätt till inresa och vistelse på det egna territoriet faller under varje mottagande medlemsstats egen behörighet. Ett sådant beslut innebär inte en rätt för vederbörande att fritt röra sig inom medlemsstaternas territorium.

(1) EGT L 138, 28.5.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1622/02

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(6 juni 2002)

Ämne: WTO-rundan

Håller kommissionen med om den kommentar som gjordes av erfarna WTO-förhandlare i Genève, nämligen att det i ljuset av Förenta staternas ståltullar och nya jordbrukssubventioner är mindre troligt att man kommer att kunna att avsluta rundan 2004, än att en snöboll klarar sig i helvetet?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(17 juli 2002)

Kommissionen anser att det fortfarande är möjligt att slutföra förhandlingarna i Doha-rundan före utgången av 2004. För att denna tidsfrist skall kunna respekteras är framför allt den politiska viljan av stor betydelse.

Förenta staternas ståltullar och jordbruksprogram har en motstridig inverkan i detta avseende. Å ena sidan riskerar, vid en tidpunkt då alla WTO-medlemmar i Doha har gjort utfästelser om att genomföra ytterligare liberaliseringar av handeln, varje tecken på protektionism från en viktig medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) att så tvivel bland partnerna om huruvida medlemmen är beredd att delta i seriösa förhandlingar på vissa områden. På samma sätt kommer nya jordbrukssubventioner att bidra till att komplicera jordbruksförhandlingarna inom WTO, eftersom subventionerna går stick i stäv med den internationella utvecklingstendensen att minska handelssnedvridande stöd till jordbruket och riskerar att skapa obalans på världsmarknaderna.

Å andra sidan bör det erinras om att Doha-utvecklingsagendan omfattar mycket mer än stål- och jordbruksfrågor. För Förenta staterna står överlag alltför mycket på spel i dessa förhandlingar för att de inte skulle vara beredda till ett seriöst deltagande i processen, och det ligger därför också i deras intresse att förhandlingarna slutförs i tid. Dessutom har det i samband med Förenta staternas skyddstullar för stål blivit tydligt för alla WTO-medlemmar att en medlems möjligheter att vidta protektionistiska, unilaterala åtgärder bör begränsas ytterligare och att Doha-utvecklingsagendan är det bästa forumet för detta.

Ett antal viktiga WTO-medlemmar har antingen inom ramen för ministermötet inom OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) den 1718 juni 2002 eller inom ramen för handelsministermötet inom APEC (Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet) den 29 maj 2002 bekräftat sin politiska vilja att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett framgångsrikt femte ministermöte i Cancun den 1014 september 2003, att föra förhandlingar i enlighet med den överenskomna tidsplanen och att slutföra förhandlingarna före den 1 januari 2005.

EU kommer att fortsätta att spela en aktiv roll i förhandlingarna så att Doha-utvecklingsrundan skall kunna avslutas inom den överenskomna tidsfristen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0439/02

från Joachim Wuermeling (PPE-DE) till kommissionen

(12 februari 2002)

Ämne: Statligt stöd för industrietableringar i Republiken Tjeckien

Enligt uppgifter i pressen erbjuds företag i samband med investeringar omfångsrika statliga förmåner av Republiken Tjeckiens regering. För närvarande lär förhandlingar pågå med ungefär 50 företag som vill etablera sig nära den tyska gränsen på den tjeckiska sidan.

Det talas om investeringar på totalt ungefär 300 miljoner EUR.

Från den tjeckiska regeringens sida erbjuds enligt uppgift följande förmåner:

- För varje arbetstillfälle som skapas övertas kostnader på upp till 6 000 EUR under ett och ett halvt år.

- För varje omskolning övertas 35 procent av den finansiella kostnaden.

- Företagen befrias från företagsbeskattning under tio år.

- Exploaterad industrimark säljs till symboliska priser långt under det egentliga värdet.

- Man avstår från importskatten för högteknologi.

Känner kommissionen till dessa sakförhållanden?

Är det stöd som nämnts förenligt med associeringsavtalet och de skyldigheter som i ett senare skede kommer att följa av EU-medlemskapet?

Vad avser kommissionen att göra?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(21 mars 2002)

Kommissionen känner till de frågor rörande de investeringsstimulerande åtgärderna som parlamentsledamoten tar upp och den är i färd med att vidta lämpliga övervakningsåtgärder.

Kommissionen övervakar regleringen av investeringsstimulerande åtgärder i Tjeckien inom ramen för anslutningsförhandlingarna. Denna övervakning avser att tillse att denna reglering hamnar i linje med gemenskapens regler för statsstöd. Kommissionen övervakar även hur efterlevnaden av dessa regler kontrolleras av den tjeckiska byrån för konkurrensskydd.

Kommissionens övervakning avser att fastställa, dels huruvida statsstöd vilket faktiskt lämnats i form av investeringsstimulerande åtgärder har blivit ordentligt anmält till konkurrenssbyrån, dels huruvida byrån korrekt har tillämpat gemenskapens regelverk. Denna övervakning pågår för närvarande.

Kommissionen kan försäkra parlamentsledamoten att det slags pressrapporter som denne citerar tas upp med konkurrensbyrån och verifieras.

Samtliga frågor rörande förenligheten med gemenskapens regelverk som kan aktualiseras i detta sammanhang kan diskuteras närmare med de tjeckiska myndigheterna inom ramen för de i Europaavtalet angivna samrådsförfarandena.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2006/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(8 juli 2002)

Ämne: Niger

Kan kommissionen ange vilka projekt som för Nigers del har finansierats genom Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen ange det totala stödbelopp som beviljats landet för 2000 inom samtliga stödberättigade områden?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1784/02

från Nelly Maes (Verts/ALE) till kommissionen

(24 juni 2002)

Ämne: Forskning om livmoderhalscancer i EU

I den nya handlingsplanen för hälsa nämns generaldirektoratet för folkhälsa och konsumentskydd (GD SANCO) inte mer, och cancerforskningen räknas inte längre till målsättningarna. Tidigare mål stryks vanligen.

Hur skall cancerforskningen integreras i detta nya, mer övergripande tillvägagångssätt? Hur ämnar kommissionen se till att befintliga program kan fortsättas i framtiden?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 augusti 2002)

Även om screening mot livmoderhalscancer, eller med andra ord sekundärprevention av dödlighet i livmoderhalscancer genom screening, inte uttryckligen nämns som ett separat mål i det nya handlingsprogrammet för folkhälsan är det självklart att cancer, inklusive livmoderhalscancer, är en av de viktigaste sjukdomarna, som omfattas av avsnitt tre i bilagan till handlingsplanen, Främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar genom åtgärder i samband med avgörande faktorer för folkhälsan inom all gemenskapspolitik och alla gemenskapsinsatser(1), och av målen 1.2 och 1.7 i avsnitt 1 i bilagan till handlingsprogrammet.

Screening mot livmoderhalscancer är dock bara ett exempel på tidig upptäckt av sjukdom. Därför är syftet att inom ramen för det nya folkhälsoprogrammet tillvarata de bästa metoderna som utvecklats under tidigare folkhälsoprogram för flera sjukdomar, t.ex. bröstcancer, för att förbättra och utöka screening på europeisk nivå för alla sjukdomar där det är möjligt.

(1) PE-CONS 3627/02.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1362/02

från Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen

(14 maj 2002)

Ämne: Finansiella aktionsgruppens (FATF) möte i Nya Zeeland den 1920 november 2001

Varför deltog kommissionen inte i Finansiella aktionsgruppens möte om penningtvättstypfall den 1920 november 2001 i Wellington (Nya Zeeland), trots att den är medlem i FATF?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(19 juni 2002)

Kommissionen fäster stor vikt vid medlemskapet i arbetsgruppen mot penningtvätt (FATF) och strävar efter att delta aktivt i alla FATF:s sammanträden. Begränsade resurser och stor arbetsbörda hindrar dock undantagsvis kommissionen från att delta i sammanträden.

Så var fallet med sammanträdet i Nya Zeeland i november 2001.

I FATF:s årliga typfallsgenomgångar deltar först och främst experter från polis- och tillsynsmyndigheter i medlemsländerna. De är en möjlighet för att utbyta erfarenheter och kunskaper mellan myndigheter som dagligen arbetar med penningtvättsbekämpning.

Kommissionen har inga specifika penningtvättsärenden att rapportera. Vi är dock mycket intresserade av dessa frågor och den utveckling som medlemmarna i FATF rapporterar om. Som medlem av FATF har vi tillgång till all den utförliga dokumentation som upprättades inför mötet och vi har studerat den.

Den slutliga typfallsrapporten är nu offentliggjord och finns på FATF:s hemsida: http://www.fatf-gafi.org.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1417/02

från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen

(23 maj 2002)

Ämne: Utredningar om rättsvidrigt samhälleligt stöd inom unionen

Europeiska kommissionen har meddelat att den inleder en formell utredning av det sätt varpå Belgien skenbarligen gynnar företag genom samhälleligt stöd. I ett av de senaste fallen gäller detta det sätt varpå Belgiens fiscus belastar amerikanska företag. (Översättarens anmärkning: Skenbarligen i ovanstående stycke förefaller egendomligt i sammanhanget, eftersom författaren hävdar att gynnandet är reellt, men ordet är korrekt översatt från schijnbaar. Slut på översättarens anmärkning.)

Kan kommissionen meddela hur många utredningar av rättsvidrigt samhälleligt stöd till företag, etablerade i Belgien, som den redan har startat?

Hur många utredningar om detta har avslutats? I hur många av dessa fall gjorde sig den belgiska staten skyldig till orättmätigt utdelande av samhällelig hjälp? Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit efter det att denna överträdelse har konstaterats?

Hur många utredningar pågår ännu?

Kan kommissionen också meddela dessa uppgifter rörande de 14 andra EU-medlemsstaterna?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(27 juni 2002)

Som svar på en allt större efterfrågan på information införde kommissionen 2001 två nya sätt att öka öppenheten kring statligt stöd.

Det första är ett register över statligt stöd där man kan få detaljerad information om alla kommissionens beslut om statligt stöd. Registret anger för varje medlemsstat stödtyp, om det rör sig om ett enskilt stöd eller en stödordning, syftet med stödet och dess form, vilka branscher som omfattas av stödet, stödordningens varaktighet och vilken typ av beslut kommissionen har fattat (positivt, negativt eller villkorat). Registret innehåller också länkar till pressmeddelanden och beslut i stödärenden som för närvarande offentliggörs i EGT.

Det andra är resultattavlan för statligt stöd, som uppdateras två gånger om året. Den är indelad i fyra delar: Del 1 handlar om i vilken utsträckning medlemsstaterna minskar statligt stöd i förhållande till bruttonationalprodukten. I del 2 undersöks hur medlemsstaterna har lyckats när det gäller att omdirigera stödet från särskilda branscher till mer övergripande syften. Del 3 innehåller uppgifter om kommissionens och medlemsstaternas kontroll av statligt stöd. I del 4 granskas vilken betydelse statligt stöd har för den inre marknaden.

Registret och resultattavlan kan nås via Internet: http://europa.eu.int/comm/competition/index_sv.html
SKRIFTLIG FRÅGA E-0506/02

från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen

(22 februari 2002)

Ämne: Stening som dödsstraff i Sudan

Enligt information från Human Rights Watch så har en straffdomstol i staden Nyala i södra Sudan dömt 18-åriga Abok Alfa Akok, som vid tillfället var gravid, till döden genom stening som straff för äktenskapsbrott. Den man hon haft ett förhållande med dömdes inte på grund av bristande bevis. Jag påminner om att den sudanesiska regeringen ratificerade den Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter i mars 1986. Enligt denna konvention får dödsstraff inte utdömas för gravida kvinnor.

Kan kommissionen utöva påtryckningar på den sudanesiska regeringen för att få den att respektera sina internationella åtaganden, avstå från stening som dödsstraff och hålla en ny rättegång enligt rättsliga bestämmelser för att säkerställa att Abok Alfa Akok får ett rättsligt ombud som representerar henne i rätten och på ett språk hon förstår?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(5 april 2002)

Kommissionen har genom sin delegation i Sudan varit verksam i denna fråga och har tagit kontakt med de sudanesiska myndigheterna. Det är tydligt att världssamfundets aktion haft betydelse. Appellationsdomstolen i södra Darfur upphävde domen om avrättning genom stening och återförvisade målet till den lägre brottmålsdomstolen i Nyala för ny prövning där Ambok Alfa Akok dömdes till 75 piskrapp.

Ambok Alfa Akoks adovkat har dock överklagat till överrätt med motiveringen att domen avkunnades och verkställdes omedelbart, vilket gjorde det omöjligt för Ambok Alfa Akok att rådfråga sin advokat och hindrade henne från att utnyttja sin rätt att överklaga. Advokaten har ännu inte erhållit något svar.

Den sudanesiska regeringen ratificerade den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter i mars 1976. Sudan har ännu inte ratificerat det andra fakultativa protokoll till konventionen som syftar till att avskaffa dödsstraffet. Kommissionen kommer även att fortsätta att följa frågan om Sudans internationella förpliktelser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2379/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(2 augusti 2002)

Ämne: Dödsstraffet

Kan kommissionen i enskilda drag redogöra för eventuella framställningar som EU gjort eller planerar att göra till Förenta staternas regering angående dödsstraffet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(23 september 2002)

Europeiska unionen har gjort flera olika typer av framställningar till Förenta staterna angående dödsstraffet. Den senaste allmänna de marschen avseende denna fråga gjordes i februari 2000, då unionen uppmanade Förenta staterna att införa ett moratorium beträffande tillämpningen av dödsstraffet med sikte på dess fullständiga avskaffande. Unionen yrkade på att Förenta staterna skulle dra tillbaka sin reservation mot artikel 6 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken rör förbud mot dödsstraff för minderåriga. Europeiska unionen uppmanade vidare Förenta staterna att iaktta de stränga regler för när dödsstraff får utdömas som fastställs i flera internationella bestämmelser. Unionen har också visat prov på sitt åtagande att verka för dödsstraffets avskaffande i Förenta staterna genom att engagera sig i enskilda fall. Man har bland annat ingripit som amicus curiae vid Förenta staternas högsta domstol och sänt skrivelser till guvernörer och benådningsnämnder (Boards of Pardons and Paroles) som haft dödsdomar att ta ställning till.

En fullständig förteckning över Europeiska unionens framställningar till Förenta staterna i särskilda fall där dödsstraff har utkrävts återfinns på webbplatsen för kommissionens delegation i Washington(1).

Unionen tar också fortsatt regelbundet upp frågan om dödsstraffet vid bilaterala kontakter med Förenta staternas regering inom ramen för den nya transatlantiska agendan och i samband med de trojkamöten om mänskliga rättigheter som hålls med Förenta staterna två gånger om året.

(1) http://www.eurunion.org/legislat/DeathPenalty/deathpenhome.htm

ActiononUSDeathRowCases.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2204/02

från Marco Cappato (NI) till kommissionen

(22 juli 2002)

Ämne: Yttrandefrihet och Internet

Till följd av att en artikel om så kallade hädiska sajter publicerades den 25 oktober 2000 i Osservatore Romano, Vatikanens dagstidning, har Republiken Italiens Guardia di finanza [ung. ekorotel inom polisen] efter två års undersökningar beslutat lägga ned fem sajter på Internet, vilka lagts ut i Förenta staterna.

Anser inte kommissionen att denna åtgärd strider mot yttrandefriheten, såsom den garanteras i internationella avtal om mänskliga rättigheter, i synnerhet artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget och stadgan om de grundläggande rättigheterna? Om så är fallet, vilka åtgärder avser kommissionen att vidta?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(3 september 2002)

Yttrandefriheten slås bland annat fast i artikel 10 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som parlamentsledamoten hänvisar till.

I enlighet med ovanstående texter kan dock yttrandefriheten begränsas på vissa villkor.

Eventuella begränsningar måste föreskrivas i lag och utgöra åtgärder som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle för att skydda legitima allmänna intressen.

Huruvida villkoren är uppfyllda skall bedömas från fall till fall.

När det gäller de nämnda webbplatserna lämnar inte parlamentsledamoten tillräckliga upplysningar för att det skall gå att göra en bedömning.

Kommissionen följer uppmärksamt utvecklingen av kommunikationen via Internet och kommer vid behov att anta lämpliga åtgärder inom sina befogenhetsramar.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2784/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(3 oktober 2002)

Ämne: Stängningen av Federal Mogul-fabriken överföring av arbetstillfällen till länder som ansökt om EU-medlemskap

Federal Mogul Company, som för närvarande är etablerat i Bridgwater i sydvästra England, har 370 anställda. Den 20 augusti 2002 meddelade företaget att fabriken i Bridgwater skulle läggas ned och verksamheten flyttas till Polen och Turkiet i syfte att minska produktionskostnaderna.

Polen och Turkiet har ansökt om medlemskap i EU.

Vilka åtgärder tänker kommissionen vidta i fråga om denna överföring av arbetstillfällen till billigare områden i ett utvidgat EU?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

Fria och öppna marknadsekonomier utgör en av huvudprinciperna för unionen och är ett av kriterierna för medlemskap i unionen enligt vad som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i december 1993. Kandidatländer måste därtill kunna fullgöra de skyldigheter som ett medlemskap medför. Införlivandet av gemenskapens regelverk syftar till att garantera samma konkurrensvillkor för ekonomiska aktörer på en större inre marknad.

Den europeiska sociala modellen bygger på antagandet att ekonomisk tillväxt och social sammanhållning stärker varandra ömsesidigt och att rätt balans behövs för att man ska kunna garantera en dynamisk samverkan mellan den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken.

Alla kandidatländer kommer vid anslutningen att vara tvungna att tillämpa gemenskapens regelverk, inklusive de rättsakter som har antagits när det gäller sociallagstiftning.

Det är uppenbart att arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Därför vill kommissionen utveckla den sociala dialogen i kandidatländerna.

Kommissionen uppmanade dessutom arbetsmarknadens parter att delta i en dialog om att planera för och hantera förändring i syfte att få till stånd ett dynamiskt sätt att hantera de sociala konsekvenserna av företagens omstruktureringar.

Avseende omlokalisering av företag i allmänhet anser kommissionen att företagen då de fattar beslut alltid bör ta hänsyn till effekterna av besluten för de anställda och för den sociala och regionala omgivningen. Detta framhävdes nyligen i meddelandet från kommissionen om företagens sociala ansvar näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling(1).

(1) KOM(2002) 347 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2140/02

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(18 juli 2002)

Ämne: Kenya

Kan kommissionen uppge vilka projekt i Kenya som finansierats med medel ur Europeiska unionens budget under 2000?

Kan kommissionen uppge det totala beloppet för det stöd som tilldelats på olika områden i detta land under 2000?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 och E-2155/02ingivet av Poul Nielson för kommissionen

(23 september 2002)

Kommissionen skickar med hänsyn till svarets omfattning en tabell med de begärda uppgifterna direkt till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Det bör noteras att sifforna i den sammanfattande tabellen per land också finns i sektionen med Ekonomiska tabeller i årsrapporten om genomförandet av EG:s yttre bistånd.