ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1095/00

från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen

(7 april 2000)

Ämne: Värmecentral i Aboño (Asturien)

De som bor grannar med Pervera socken (Carreñno Asturien) störs dagligen av industrin i området. För några dagar sedan drabbades de av ett stort askmoln som kom från värmecentralen i Aboño. Överraskande nog vägrade ledningen för företaget att informera de berörda personerna om skälen för och arten av det inträffade.

Kan kommissionen försäkra sig om att denna värmecentral uppfyller kraven i gemenskapens miljölagstiftning, närmare bestämt direktiv 88/609, i vilket gränsvärden för utsläpp till luften från stora förbränningsanläggningar fastställs?

Hur kan kommissionen inverka på de behöriga myndigheterna för att få företaget att vidta lämpliga åtgärder för att garantera livskvaliteten för personer och bevarandet av miljön i området?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Wallström

(16 maj 2000)

Kommissionen har ingen kännedom om de förhållanden som påtalas av ledamoten. Den har uppmanat den berörda medlemsstaten att inkomma med uppgifter i frågan och avser att vidarebefordra dessa till ledamoten.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0265/00

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(7 februari 2000)

Ämne: Regionalt övervakningscentrum för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa (Interreg) talas det om ett övervakningscentrum för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete.

Kanarieöarna är ett yttre randområde i Atlanten med särskilda socioekonomiska egenskaper och en specifik geostrategisk situation. Vilka möjligheter finns det med tanke på ovanstående att inrätta ett övervakningscentrum för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete på Kanarieöarna?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(24 mars 2000)

Kommissionen har ännu inte fattat något beslut om lokalisering av det framtida regionala övervakningscentrumet för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Det bör dock påpekas att det inte rör sig om något stort organ vars huvudkontor och dess lokalisering förtjänar att bli föremål för någon debatt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0059/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(20 januari 2000)

Ämne: Sambandet mellan strukturfonderna och en medlemsstats underlåtenhet att genomföra EU:s miljölagstiftning

Den 23 juni 1999 skrev de dåvarande kommissionsledamöterna Monika Wulf-Mathies och Ritt Bjerregaard till medlemsstaternas regeringar och varnade dem för att det eventuellt kunde uppstå förseningar vid godkännandet av program och projekt, framför allt om de inte fått meddelanden om skyddade områden i enlighet med habitat- och vildfågeldirektiven. I februari 1999 hade domstolsförfaranden inletts mot Irland, eftersom Irland inte i tillräckligt god tid utsett skyddade områden i enlighet med habitatdirektivet och uppgifterna dessutom varit bristfälliga. Kommissionen övervägde också att inleda överträdelseförfarande mot Irland i enlighet med vildfågeldirektivet. Hur sannolikt är det mot bakgrund av ovanstående att kommissionen inte kommer att godkänna de irländska planerna och verksamhetsprogrammen? Hur sannolikt är det att beviljandet av EU-medel kommer att uppskjutas, antingen helt eller delvis, till följd av att Irland inte följt bestämmelserna i dessa frågor?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(14 mars 2000)

Den skrivelse parlamentsledamoten tar upp har granskats eller är under granskning inom ramen för kommissionens godkännande av de planer som medlemsstaterna lämnat in för programplaneringsperioden 20002006 och i de förhandlingar om programmen som förs med regionerna.

Kommissionen bedömer varje plan och program utifrån dess separata innehåll. Bedömningen utgår även från kraven i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) och rådet direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarandet av vilda fåglar(2) habitat- och fågeldirektiven. Om vissa uppgifter saknas skall den berörda myndigheten (ofta genom medlemsstaten) ingå ett åtagande om att varje möjlig negativ påverkan på områden som skyddas eller kommer att skyddas under Natura 2000 skall undersökas noggrant och att lämpliga åtgärder skall vidtas. Om så krävs skall en tidtabell för detta åtagande fastställas i programmet. Programmets framskridande blir därefter avhängigt att tidtabellen följs.

Kommissionen beklagar att vissa medlemsstater, däribland Irland, inte har följt habitat- och fågeldirektiven. Lämpliga åtgärder har vidtagits, vilket framgår av att domstolsförfaranden redan har inletts.

Förhandlingarna med de irländska myndigheterna om strukturfondsplanen för 20002006 framskrider i enlighet med den tidsplan som fastställdes i den allmänna förordningen om strukturfonderna och kommissionen är övertygad om att frågorna som rör habitat- och fågeldirektiven kommer att få en tillfredsställande lösning.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.

(2) EGT L 103, 25.4.1979.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0874/00

från Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(23 mars 2000)

Ämne: Embargot mot Irak och oljepriset

De senaste 12 månaderna har priset på raffinerade oljeprodukter stigit kraftigt i Europa (i Italien med 21,1 procent) och de senaste dagarna har priset på råolja stigit till över 32 dollar/fat på börsen i New York. Denna oroväckande höjning av priset på brännbara ämnen och produkter som framställs av dessa beror uteslutande på att OPEC:s medlemsstater har minskat sin försäljning av produkterna i fråga.

Samtidigt bevittnar vi hur Irak lider under det embargo som fortsätter att drabba befolkningens svagaste grupper (Världshälsoorganisationen påpekade redan år 1996 att sanktionerna direkt hade orsakat mer än en miljon dödsfall, däribland en halv miljon barn).

Anser inte rådet att ett embargo som uteslutande drabbar befolkningens svagaste grupper åsidosätter de mest grundläggande mänskliga rättigheterna?

Anser inte rådet att det är nödvändigt att ta upp frågan med Förenta Nationerna för att detta organ skyndsamt skall se över behovet av embargot mot Irak?

Anser inte rådet att OPEC:s omedgörliga inställning skulle kunna lindras om Irak åter började sälja råolja?

Svar

(10 juli 2000)

Europeiska unionen kommer att fortsätta att tillämpa det embargo som införts genom resolutioner i FN:s säkerhetsråd. De viktigaste övervägandena för Europeiska unionen är varaktig säkerhet och stabilitet i området samt det irakiska folkets levnadsvillkor. Europeiska unionen är oroad över den humanitära situationen i Irak och försöker lindra denna inom ramen för de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Trots de positiva effekterna för Irak av den mycket stora höjningen av oljepriset under de senaste tolv månaderna, konstaterar Europeiska unionen också vikten av att den irakiska regeringen till fullo följder dessa resolutioner och samarbetar för att förbättra den humanitära situationen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0898/00

från Umberto Bossi (TDI) till kommissionen

(16 mars 2000)

Ämne: Leverantörer av tjänster till EU:s institutioner

Inom ramen för de nya åtagandena vad gäller öppenhet och insyn i EU-institutionernas verksamhet, även fastslagna i kommissionens nya vitbok om reform, kan man nu på Europaparlamentets webbplats få information om offentliga anbudsförfaranden för tjänster, utlysta av Europaparlamentet eller andra institutioner.

Genom denna sida kan intresserade också abonnera på meddelanden om uppdateringar av de aktuella sidorna. Uppdateringstjänsten administreras av det privata amerikanska företaget NETMIND, till vars webbplats man automatiskt ansluts för att teckna sitt abonnemang.

Jag vill därför ställa följande frågor till kommissionen:

1. Har det amerikanska företaget valts efter ett offentligt anbudsförfarande utlyst av EU:s institutioner eller, om så inte är fallet, på vilka grunder har det valts?

2. Har gemenskapsinstitutionerna tillgång till de personuppgifter som skall uppges då användaren registrerar sig? Tillhör dessa det amerikanska företaget eller institutionerna? Hur används dessa uppgifter?

3. Vilken är anledningen att en av institutionerna har valt en tjänst som tillhandahålls av ett privat amerikanskt företag, då ju andra informationsservrar inom unionen tillhandahåller exakt samma tjänst framtagen inom gemenskapens informationsbehandlingsstrukturer?

4. Tjänsten som det amerikanska företaget tillhandahåller och som Europaparlamentet utnyttjar är ännu en betaversion. Kan den i ljuset av detta anses erbjuda tillräckliga garantier vad beträffar effektivitet, tillgänglighet, prestanda och, framför allt, sekretess?

5. Är inte valet av detta företag diskutabelt också med tanke på den utfrågning som nyligen hölls angående ECHELON-nätet?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(17 april 2000)

Innehållet på den webbplats som parlamentsledamoten nämner sköts direkt och helt och hållet av parlamentet. Parlamentsledamoten måste således vända sig dit för att få den efterfrågade informationen.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0594/00 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen. Direktiven om telekommunikationer.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 374 E , 28/12/2000 s. 0116 - 0117



SKRIFTLIG FRÅGA P-0594/00 från Esko Seppänen (GUE/NGL) till kommissionen (24 februari 2000) Ämne: Direktiven om telekommunikationer USA:s regerings underrättelsetjänst NSA bedriver med hjälp av systemet Echelon en omfattande avlyssning av telekommunikationer. Dessutom har Frankrike enligt uppgifter i pressen ett motsvarande system för spionage. Kan kommissionen bekräfta existensen av dessa system och, om kommissionen bekräftar det, ange hur dessa omständigheter kommer att beaktas i samband med att nya direktiv om telekommunikationer förbereds? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (13 april 2000) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till sitt yttrande om Echelon vid parlamentets plenarmöte III i mars(1). Kommissionen förbereder för närvarande en omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet(2). I bestämmelserna avseende privatlivet kommer man att försöka ta hänsyn till den nuvarande och framtida tekniska utvecklingen. (1) Europarlamentets debatter (mars 2000). (2) EGT L 24, 30.1.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0085/00

från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen

(24 januari 2000)

Ämne: Handel med elfenben

Kan kommissionen bekräfta att stater i södra Afrika avser att vid de kommande CITES-förhandlingarna lägga fram långtgående förslag som syftar till att släppa handeln med elfenben fri?

Inser kommissionen att ett frisläppande av denna handel kommer att ge en mycket kraftig impuls till (illegal) jakt på elefanter?

Vilken hållning kommer EU att inta vid de kommande CITES-förhandlingarna i Nairobi och vilken hållning kommer de enskilda medlemsstaterna att inta inför ett eventuellt frisläppande av handeln med elfenben?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(25 februari 2000)

Ett antal förslag som rör handeln med afrikanska elfenben kommer att diskuteras vid den kommande elfte konferensen mellan parterna i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Vissa är för handeln med elfenben, andra emot.

Kommissionen är medveten om att internationell handel med elfenben kan uppmuntra till illegal jakt på elefanter om den inte regleras ordentligt.

Under konferensen kommer medlemsstaterna att ta ställning till ett förslag från kommissionen. Därefter kommer den gemensamma ståndpunkten att fastställas i rådet. Kommissionen arbetar fortfarande med förslaget som skall ges till rådet för att förbereda gemenskapen inför partskonferensen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0631/00

från María Ayuso González (PPE-DE) till kommissionen

(3 mars 2000)

Ämne: Följder av att exportbidragen till jordbrukssektorn avskaffas

Anser kommissionen att avskaffande av exportbidragen (som ursprungligen infördes för att ge avsättning för överskottet av produkter från jordbruks- och

djuruppfödningssektorn) skulle beröra producenterna (jordbrukare och uppfödare) direkt? Vilka följder skulle detta få för vissa grenar av jordbrukssektorn som har sina främsta kunder på exportmarknaden, när särskilt de företag som är hårt knutna till vissa produkter får problem med kontinuiteten? Vilka undersökningar eller rapporter finns på detta område?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0631/00 och E-0633/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(13 april 2000)

Den strategi för jordbruksförhandlingar som beskrivs i kommissionens meddelande till rådet och parlamentet om EU:s strategi inför WTO:s millennierunda(1) gäller fortfarande. I meddelandet står det att de beslut som antas med avseende på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom ramen för Agenda 2000 skulle utgöra väsentliga beståndsdelar vid fastställandet av kommissionens förhandlingsmandat för framtida multilaterala förhandlingar inom Världshandelsorganisationen.

I detta meddelande står det inget om att exportbidragen skall upphävas. Man bör dock bära i åtanke att de beslut som fattats när det gäller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle minska behovet av exportbidrag, eftersom marknadsprisstödet sänks och stöd till jordbrukarna beviljas i högre grad i form av direkta utbetalningar. Som en följd av dessa reformåtgärder kommer basprodukter från jordbruket fortfarande att finnas tillgängliga för bearbetningsindustrin till lägre priser än för närvarande, och behovet av exportbidrag för bearbetade produkter kommer också att sänkas. Kommissionen överväger dessutom en modernisering av ordningen för aktiv förädling i syfte att göra administrationen av ordningen mer öppen och förutsägbar. Kommissionen känner inte till några undersökningar eller rapporter av den typ som parlamentsledamoten efterfrågar.

(1) KOM(1999) 331 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2009/00

från Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Oegentligheter rörande stöd från Europeiska socialfonden i Katalonien

De senaste månaderna har allt fler anklagelser uttalats om oegentligheter rörande en ansenlig del av stödet till sysslesättningsprogrammen i Katalonien, som samfinansieras av Europeiska socialfonden.

Kommissionen kan inte vara ovetande om dessa anklagelser. Vilka åtgärder har den vidtagit i ärendet?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Michaele Schreyer

(22 juni 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-1071/00(1).

(1) Se s. 151.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0716/00

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(17 mars 2000)

Ämne: Inbetalningen av studieavgifter i Förenade kungariket och förenligheten med EU:s konkurrenslagstiftning

Efter den decentralisering som har ägt rum i Förenade kungariket har skotska universitet sänkt och skjutit upp inbetalningen av studieavgifter för europeiska studerande (utom för studenter från England, Wales och Nordirland), medan alla andra universitet i Förenade kungariket är tvungna att kräva att studieavgifterna betalas vid inskrivningen.

Eftersom det råder olika villkor när det gäller finansieringen av studier i Förenade kungariket har skotska universitet fått orättvisa konkurrensfördelar jämfört med sina motsvarigheter i England, Wales och Nordirland, särskilt när det gäller att locka utländska studenter. Kan kommissionen ange om denna situation är helt förenlig med principerna i gemenskapens konkurrenslagstiftning, som fastställs i de europeiska fördragen?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Viviane Reding

(3 april 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hans skriftliga fråga E-0374/00(1).

(1) Se sida 143.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1177/00

från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till rådet

(13 april 2000)

Ämne: EU:s utvidgning och regioner

Vi lever i en historisk tid som är avgörande för unionen och hela den europeiska kontinenten. Förutom Turkiet har de övriga tolv kandidatländerna tillsammans mer än etthundra miljoner invånare, vilket innebär att EU skulle öka sin befolkning med 27 procent samtidigt som Europaparlamentet förmodligen inte kommer att omfatta mycket mer än 700 ledamöter, det vill säga endast 11 procent mer än i sin nuvarande sammansättning.

Anser inte rådet, med hänsyn till att man inte avser att ändra de europeiska institutionernas roller och behörigheter, att regionernas representation kommer att minska betydligt? Har rådet inte föreskrivit något annat sätt för att se till att regioner som Baskien (tre miljoner invånare) eller de katalanskspråkiga områdena (12 miljoner invånare) kan få en representation som motsvarar framtida medlemsstater som Malta eller Cypern? Avser inte rådet att göra en genomgående reform av regionkommittén för att göra denna till ett verkligt organ för territoriell representation?

Svar

(10 juli 2000)

De frågor som den ärade parlamentsledamoten tagit upp beträffande sammansättningen av Regionkommittén och fördelningen av platserna inom denna kommitté behandlas för närvarande av regeringskonferensen om reformering av institutionerna. Rådet är naturligtvis medvetet om de förslag som har lagts fram i dessa frågor av både Europaparlamentet och kommissionen som bidrag till konferensens arbete men inget av dessa förslag tar upp frågan om fördelningen inom varje medlemsstat av platserna i Regionkommittén. Rådet erinrar om att det nuvarande fördraget bestämmer antalet medlemmar från varje medlemsstat. Det är varje medlemsstats sak att bestämma på vilken grund dessa platser skall fördelas inom landet.

Då rådet inte har någon formell roll i själva konferensen som sammanför regeringarna i de 15 medlemsstaterna, vore det helt olämpligt för rådet att spekulera över vilket resultatet kan bli av konferensens arbete. Europaparlamentet å andra sidan är nära knutet till och involverat i konferensens arbete. Den förberedande arbetsgruppens möten bevistas av två observatörer från Europaparlamentet och vart och ett av konferensens möten på ministernivå föregås av en diskussion med Europaparlamentets ordförande, biträdd av två företrädare för Europaparlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0909/00

från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen

(25 mars 2000)

Ämne: Stöd till djurmisshandel inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

I kommissionens svar på min fråga E-0039/00(1) bekräftades det att tjurar kastreras mycket tidigt för att man skall kunna minska djurens lidande. Enligt litteratur på området, Robertson et al: Compassion in World Farming Trust, for their own good, a study of farm animal mutilations från oktober 1994, s. 18, är vissa kastreringsmetoder mycket smärtsamma oberoende av hur gammalt djuret är (testet omfattade djur som var 6, 21 och 42 dagar gamla).

I svaret redogörs det också för de gemensamma metoder som används i tre av EU:s femton medlemsstater. Även om situationen i dessa tre länder motsvarar verkligheten finns det inget som säger att det inte skulle vara så i flera andra fall.

I den autonoma regionen Azorerna är verkligheten annorlunda. EU:s bestämmelser skall tillämpas i hela EU och inga geografiska undantag får göras då denna förordning tillämpas. Anser inte kommissionen att det är oförståeligt att den gemensamma jordbrukspolitiken stöder kastrering av tjurar och förorsakar djuren ett lidande som det inte finns någon orsak till?

När ämnar kommissionen föreslå en ändring av förordning nr 1254/1999(2), så att man inte längre stöder tjurmisshandel?

(1) EGT C 303 E, 24.10.2000, s. 134.

(2) EGT L 160, 26.6.1999, s. 21.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 april 2000)

Kommissionen ber ledamoten att också studera svaret på den skriftliga frågan E-0876/00(1) om samma problem.

Den vill också understryka att stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken beaktar de traditionella uppfödningssituationerna. Den tar hänsyn till oro för djurens välbefinnande. Grundat på de uppgifter som finns tillgängliga, finns det ingen orsak att föreslå den ändring av bestämmelserna som ledamoten önskar.

(1) Se s. 125.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1031/00

från Ulla Sandbæk (EDD) till kommissionen

(4 april 2000)

Ämne: Bensin och MTBE (metyltertiärbutyleter)

Ämnet MTBE (metyltertiärbutyleter) tillsätts i bensin för att höja oktantalet efter det att aromater, bensen och bly avlägsnats. Är kommissionen medveten om de problem som MTBE har orsakat i USA då det läckt ut i grundvattnet?

Kommer kommissionen att vidta åtgärder för att undersöka alternativ till MTBE, exempelvis bioetanol som utvinns ur sockerrör?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(31 maj 2000)

Kommissionen är väl medveten om den politiska och allmänna oron över föroreningen av vattenresurser i Förenta staterna och de nyligen gjorda uttalandena av amerikanska miljöskyddskontoret (American Environment Protection Agency EPA) och den kommer att hålla jämna steg med utvecklingen.

Metyltertiärbutyleter (MTBE) finns med på tredje prioriteringslistan som offentliggjordes 1997, över prioriterade ämnen för bedömning, som föreskrivs i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen(1) (Kommissionens förordning (EG) nr 143/97 av den 27 januari 1997 om den tredje förteckningen över prioriterade ämnen enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93)(2). Gemenskapens riskbedömning kommer att ta upp eventuella miljöproblem och folkhälsoproblem i gemenskapen och därvid beakta de amerikanska rönen. När riskbedömningsrapporten är klar kommer den att läggas fram för Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö för en oberoende granskning.

I augusti 1999 skickade kommissionen ett brev till medlemsstaterna och begärde information om huruvida de har haft några problem med (vatten)föroreningar orsakade av MTBE. Då medlemsstaterna ännu inte har skickat någon information alls kan kommissionen inte göra en klar bedömning av läget. Såvitt kommissionen vet, och grundat på begränsad information, finns det inga betydande problem med MTBE i vattnet på gemenskapsnivå. När det gäller dricksvatten bör det framhållas att i enlighet med det nya dricksvattendirektivet (rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten(3)) skall medlemsstaterna fastställa värden för ytterligare parametrar som inte omfattas av bilaga I om skyddet av människors hälsa på deras nationella territorium eller en del av detta kräver det (artikel 5.3).

Åtgärder för att minska riskerna kommer att rekommenderas för de områden där problem har rapporterats och om det är nödvändigt kommer rättsliga åtgärder att vidtas. Kommissionen kommer på detta stadium att gå igenom behovet av att undersöka alternativ till MTBE.

Inom ramen för systemet för uttag av jordbruksmark till produktion av råvaror för tillverkning av andra produkter än livsmedel, kommer produktionen av råmaterial som sockerbetor eller spannmål som är avsett för förnybar energi som bioetanol att tillåtas, vilket ger förädlingsindustrin tillgång till råvaror till relativt låga priser.

(1) EGT L 84, 5.4.1993.

(2) EGT L 25, 28.1.1997.

(3) EGT L 330, 5.12.1998.