ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-0822/02

från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen

(19 mars 2002)

Ämne: Ledning och urbanisering av floden Barxell i Alcoy (Alicante)

Kan kommissionen informera om läget för klagomål 2001/4783, SG (2001) A/9437 som lagts fram av Colla Ecologista la Carrasca (Ecologistes en Acció) om projektet Ledning, skydd och urbanisering av floden Barxell, första etappen och första sträckan av viadukten San Jorge i Alcoy (Alicante)?

I vilken grad anser kommissionen att det anmälda projektet inte följer bestämmelserna, i synnerhet i direktiven 97/62/EG(1), 92/43/EG(2) och 79/409/EEG(3)?

Anser kommissionen att projektet i fråga är förenligt med de antagna bestämmelserna i direktivet om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2000/60/EG(4))?

(1) EGT L 305, 8.11.1997, s. 42.

(2) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(4) EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(26 april 2002)

Kommissionen har mottagit ett klagomål (referensnummer 2001/4783) om ett projekt för kanalisering av den del av floden Barxell i Alcoy (Spanien) som flyter genom staden.

Kommissionen har med anledning av klagomålet i en skrivelse till de spanska myndigheterna begärt in synpunkter på den situation som den klagande hänvisar till och på tillämpningen på följande rådsdirektiv:

- 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

- 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar.

- 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt(1).

I sitt svar informerade de spanska myndigheterna kommissionen om att projektet kommer att genomföras inom ett urbaniserat område och kommer inte att påverka något område av gemenskapsintresse eller något särskilt skyddsområde för fåglar.

Vidare meddelar myndigheterna att en bedömning av inverkan på miljön har genomförts i enlighet med gällande spansk vattenlagstiftning. Bedömningen har varit föremål för samråd med allmänheten.

Kommissionen håller på att göra en bedömning av de uppgifter som de spanska myndigheterna lämnat avseende förekomsten av iberisk bäcksköldpadda (mauremys leprosa) i området. Denna art omfattas av bilagorna II och IV till direktivet om livsmiljöer.

Kommissionen anser inte att Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område är tillämpligt i detta fall.

(1) EGT L 175, 5.7.1985, i dess ändrade lydelse enligt rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997, EGT L 73, 14.3.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0846/02

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(27 mars 2002)

Ämne: Partrålning och delfindöd

Känner kommissionen till att ett stort antal döda delfiner har spolats upp vid kusterna i sydvästra England och Frankrike de senaste månaderna?

Det påstås att fenomenet har orsakas av partrålning, som används allt oftare och innebär trålning i hög hastighet med ett nät mellan två båtar.

Godtar kommissionen denna slutsats? Vilka åtgärder avser kommissionen i så fall att vidta för att hjälpa till att skydda delfinerna?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(15 maj 2002)

Kommissionen har informerats om det problem som frågeställaren tar upp.

Även om alla valar är strängt skyddade genom rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter(1) i vilket det föreskrivs särskilda skyldigheter på detta område, blir det allt tydligare att EU-åtgärder kan bli nödvändiga för ett effektivare skydd av små valar mot oönskade effekter av fiske. Åtgärderna skulle i eventuellt kunna utgöras av en generell minskning av fisket, och det skulle även kunna röra sig om mer riktade åtgärder som syftar till att undvika betydande konsekvenser för vissa känsliga arter, t.ex. valar.

Kommissionen samlar därför in all tillgänglig vetenskaplig och teknisk information och har bett den rådgivande vetenskapliga, tekniska och ekonomiska fiskerikommittén (STEFC) och Internationella havsforskningsrådet (ICES) att ge vetenskapligt och tekniskt stöd som gör det möjligt för kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag i samråd med berörda parter. De eventuella effekterna av partrålning har tagits med i analysen.

Så fort kommissionen får tillgång till STEFC:s och ICES:s råd kommer den att ta fram lämpliga åtgärder för fiskeriverksamheten i samråd med berörda parter. Detta förväntas ske före utgången av 2002. Åtgärderna skall antas av rådet i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 434 i EG-fördraget.

(1) EGT L 206, 22.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1199/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(26 april 2002)

Ämne: Tillhandahållande av vaccin i nödsituationer

Vilka förfaranden tillämpar var och en av de olika medlemsstaterna när det gäller att tillhandahålla vaccin för nödsituationer, vilket är viktigt för att förebygga effekterna av eventuella terroristattacker?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1199/02, E-1200/02 och E-1201/02ingivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(6 juni 2002)

Kommissionen har uppfattat att de skriftliga frågorna E-1200/02 och E-1201/02 rör tilldelningen av ett kontrakt från myndigheterna i Förenade kungariket om anskaffning av smittkoppsvaccin för att med anledning av ogärningarna den 11 september 2001 möta eventuella terroristattacker och i synnerhet därav uppkommen oro för terroristattacker med biologiska och kemiska medel.

Kommissionen känner ej till alla de åtgärder som myndigheterna i Förenade kungariket kan ha vidtagit vid kontraktstilldelningen. I avsaknad av sådana upplysningar är det omöjligt att med någon säkerhet dra slutsatser om huruvida detta enskilda kontrakt faller under rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfaranden vid offentlig upphandling av varor(1) och om tilldelningen av kontraktet borde ha blivit föremål för ett öppet anbudsförfarande.

När det gäller den skriftliga frågan E-1199/02 tyder upplysningar som kommissionen erhållit på att de medlemsstater som tillhandahållit vacciner för nödlägen för att möta eventuella terroristhot efter mjältbrandsattackerna i Förenta staterna 2001 av säkerhetsskäl ej följde ett öppet anbudsförfarande för offentlig upphandling.

I artikel 2 i ovannämnda direktiv stadgas ett undantag från bestämmelserna om öppet offentligt anbudsförfarande. Det omfattar upphandlingskontrakt som sekretessbeläggs eller när deras utförande måste förenas med särskilda säkerhetsåtgärder enligt lagar eller andra författningar i de berörda medlemsstaterna eller om hänsyn till medlemsstaternas grundläggande säkerhet så kräver.

I egenskap av ett undantag från den allmänna regeln att offentliga kontrakt skall tilldelas efter offentligt anbudsförfarande måste artikel 2 tolkas restriktivt från fall till fall. Relevanta inslag kan omfatta ett insett behov vid tiden för kontraktets slutande att med hänsyn till allmän säkerhet ej avslöja dess förekomst eller beskaffenhet. EU-domstolen anför i mål C-273/97 av den 26 oktober 1999 att medlemsstaterna har ett visst mått av frihet när de vidtar åtgärder som de anser erfordras för att säkerställa allmän säkerhet vilket också kan vara av betydelse i fall av detta slag.

(1) EGT L 199, 9.8.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0891/02

från Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) till rådet

(27 mars 2002)

Ämne: Regelbundna möten mellan Prodi och Schröder

Efter ett möte i Barcelona mellan kommissionens ordförande Prodi och den tyske förbundskanslern Schröder, bestämdes det att kommissionen alltid skall ha ett möte med den tyska regeringen före varje toppmöte. Det verkar som om det första av dessa möten kommer att äga rum i Berlin före nästa toppmöte.

Jag vill fråga rådet om detta gör att liknande möten med ledare för andra länder också kommer att anordnas, eller om dessa möten endast skall gälla Tyskland och kanske vissa andra stora länder?

Svar

(27 juni 2002)

Rådet ber den ärade parlamentsledamoten att ställa sin fråga direkt till kommissionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0842/02

från Jan Andersson (PSE) och Peter Skinner (PSE) till kommissionen

(26 mars 2002)

Ämne: Ansökningsfrister i samband med projektet Reprendre City of Tomorrow

Vi har kontaktats av Blekingeinstitutet i Karlskrona och av University of Kent i Medway i Förenade kungariket. Vi fick då veta att deras ansökan till projektet Reprendre City of Tomorrow (förslag nr EVK4-2001-00256 Reprendre) inte tagits i beaktande av kommissionen eftersom den ankommit en smula för sent till kommissionens kontor.

Enligt de uppgifter vi har att tillgå berodde förseningen på en järnvägsstrejk i Belgien. Vi anser att detta är något som de ansökande omöjligtvis kunde ha hindrat eller förutsett. Vi tycker därför det är påfallande och orimligt att kommissionen inte kan gå med på att det finns något som heter force majeure, framför allt då vi förstått att kommissionen anser att verkliga undantagsförhållanden är relevanta argument till försvar för att projekt inte har hållit sina tidsfrister. Dessutom anser vi att det måste vara hart när omöjligt för medborgarna i EU att förstå och godta att ansökningar som förberetts grundligt och ofta till dryga kostnader inte ens tas upp till behandling av kommissionen på grund av en tågstrejk eller något dylikt.

1. Kunde kommissionen, mot bakgrund av det ovansagda, tänka sig att ompröva sitt tidigare beslut om City of Tomorrow och behandla ansökan som om den hade kommit fram i tid?

2. Skulle det inte vara rimligt att som allmän regel ha ett system där tidpunkten för postandet (sådan den framgår av poststämpelns datum) tas som utgångspunkt när det skall avgöras om en ansökan lämnats in i tid eller inte?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(25 april 2002)

1. De sökande kunde själva välja hur och i vilket format (pappersform eller elektronisk form) de skulle lämna in sina förslag till den aktuella ansökningsomgången (EESD-ESD-3). I det här fallet hade man valt att personligen lämna in förslaget och vidtagit åtgärder för inlämnandet den 15 oktober 2001 klockan 16.30, dvs. endast 30 minuter före ansökningstidens utgång, trots att ansökningsomgången offentliggjordes den 15 november 2000, dvs. elva månader tidigare. Med tanke på att det är vanligt med trafikförseningar innebär denna snäva marginal en stor risk som de sökande frivilligt utsatte sig för.

Det går inte att hävda att det rör sig om force majeur i detta fall. Kommissionen har på alla punkter följt de bestämmelser som gäller för förslagsutvärderingen och kan bara beklaga det inträffade. Beslutet om att ogiltigförklara förslaget kan emellertid inte på något sätt tas tillbaka. Denna ståndpunkt har för övrigt förklarats i ett brev av den 19 mars 2002 som svar på ett brev från parlamentsledamöterna.

2. Till skillnad från tidigare ansökningsomgångar gällde tidsgränsen i det här fallet (EESD-ESD-3) inkommandet och inte avsändandet av förslaget. Organisationen av tidigare utvärderingar har störts av att det inom EU:s olika postsystem tar olika lång tid för en försändelse att nå fram, och ibland är skillnaderna stora. Kommissionen har därför varit tvungen att anta denna nya bestämmelse som i princip har fungerat tillfredsställande.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1247/02

från Anne Van Lancker (PSE) till kommissionen

(25 april 2002)

Ämne: Tillgänglighet till studier och rapporter som utarbetats med ekonomiskt stöd från EU.

Via olika handlingsprogram ställer EU ekonomiska medel till förfogande för stöd till gemenskapens politik i medlemsstaterna. Sålunda får medlemsstaterna, men även andra myndigheter och instanser, offentliga EU-medel för att utarbeta studier och rapporter över den förda politiken, t.ex. när det gäller arbetstillfällen, men även kampen mot social utslagning. Ofta är dessa studier inte offentliga.

Är kommissionen beredd att, då man beviljar ekonomiskt stöd för utarbetande av sådana rapporter, ställa krav på mottagarna att de skall offentliggöra studier som finansierats med offentliga EU-medel?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(28 maj 2002)

Under kommissionens undersökning av parlamentsledamotens fråga har ämnet visat sig vara så omfattande att flera tjänstegrenar måste involveras. Kommissionen kommer att informera parlamentsledamoten om resultatet av undersökningarna när dessa har avslutats.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0780/02

från Graham Watson (ELDR) till kommissionen

(20 mars 2002)

Ämne: Greklands beskattning av privata fritidsbåtar

Kan kommissionen bekräfta om det hållits diskussioner mellan EU och den grekiska regeringen om frågan om beskattningen av fritidsbåtar som inte seglar under grekisk flagg?

Om så är fallet, vad har dessa diskussioner gett för resultat?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(29 april 2002)

Den trafikavgift som parlamentsledamoten nämner tas ut varje gång en privat fritidsbåt som är mer än sju meter lång reser in i landet och närmar sig grekisk hamn eller kust. Den omfattar även båtar som för grekisk flagg, dock inte båtar som stadigvarande ligger för ankar i grekisk hamn. Som fritidsbåtar som stadigvarande ligger för ankar i grekiska hamnar anses, när det gäller denna avgift, fritidsbåtar som vistas utanför Grekland mindre än 30 dagar under året.

Kommissionen anser inte att denna trafikavgift är förenlig med bestämmelserna i artiklarna 23, 25 och 133 i EG-fördraget, i vilka avgifter med en importtulls verkan förbjuds, inom ramen för handeln mellan medlemsstaterna och direktimport från tredjeland.

Kommissionen bekräftar för parlamentsledamoten att den, efter att till de grekiska myndigheterna den 12 september 2000 ha skickat en formell underrättelse rörande den trafikskatt på fritidsbåtar som införts genom artikel 11 i lag nr 2743/99, avgett ett yttrande som avsändes den 26 juli 2001.

Den 18 oktober 2001 erhöll kommissionen från de grekiska myndigheterna ett svar på detta motiverade yttrande. Svaret innefattade fyra bilagor.

Granskningen av dessa handlingar gav vid handen att de grekiska myndigheterna inte följt det motiverade yttrandet, även om det genom artikel 34.1 i lag nr 2932/2001 gjorts följande ändringar i innehållet i artikel 11 i lag nr 2743/99:

- Tidigare togs det ut en avgift på 15 000 drachmer per längdmeter om fritidsbåten i fråga inom 30 dagar efter föregående inresedag reste in igen och anlöpte grekisk hamn eller kust. Vid två inresor som låg varandra nära i tiden togs det alltså ut en tilläggsavgift. Denna avgift har sänkts till 2 000 drachmer per längdmeter och ligger därigenom på samma nivå som avgiften vid föregående inresa. Denna avgift skall dock betalas varje gång båten reser in i Grekland och närmar sig grekisk hamn, vik eller kust.

- Fritidsbåtar som deltar i tävlingar, utbildningsresor som anordnas av vattensportklubbar eller seglarskolor eller inom ramen för utländska ministeriers utbildningsprogram är undantagna från trafikavgiften om ministern för handelsflottan lämnar sitt medgivande.

- Fritidsbåtar som används i affärssyfte (med en högsta transportkapacitet på 49 passagerare, med sovplatser för andra personer än besättningen och avsedda uteslutande för nöjesresor eller utflykter, chartrade) som tidigare inte omfattades av trafikavgifterna omfattas nu av dessa.

Kommissionen studerar för närvarande de eventuella följderna av det förfarande som den inlett.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1321/02

från Kathleen Van Brempt (PSE) till kommissionen

(29 april 2002)

Ämne: EU-finansiering av kulturprojekt

Inom ramen för marknadsföringen av Antwerpen som kulturstad funderar lokala aktörer på att lansera ett flyttbart maritim-kulturellt projekt. Projektet består av ett lastfartyg som ska byggas om för att förgylla kulturevenemang med tonvikt på scenkonst.

Meningen är att ge detta en europeisk dimension genom att fartyget besöker de viktigaste europeiska hamnarna då lokala kulturevenemang äger rum.

Jag skulle gärna vilja få information om huruvida sådana här projekt kan komma i fråga för medfinansiering från handlingsprogrammet Kultur 2000. Med hänsyn till de stora socioekonomiska effekterna och den gränsöverskridande karaktären skulle jag också vilja veta om detta projekt samtidigt kan komma i fråga för medfinansiering från andra gemenskapsprogram, som t.ex. Interreg.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(28 maj 2002)

EU-bidrag till kulturprojekt kan beviljas via programmet Kultur 2000, som bland annat har som mål att förverkliga ett kulturområde som är gemensamt för Europas folk samt att garantera respekt för

och främja den kulturella mångfalden. Genom detta program stödjer EU sådana projekt som har ett genuint europeiskt mervärde, d.v.s. projekt vars mål, metoder och typ av samarbete har ett perspektiv som går utöver lokala, regionala eller till och med nationella intressen och syftar till att åstadkomma något på europeisk nivå.

För att villkoret ett europeiskt mervärde ska uppfyllas anges det uttryckligen i programmet att EU-bidrag från Kultur 2000 endast kan ges till projekt från organisationer från minst tre länder som tillåts delta i programmet. Detta ekonomiska bidrag beviljas på grundval av särskilda ansökningsomgångar, i vilka specificeras de allmänna villkor som projekten ska uppfylla, vilka kriterier som gäller för att få bidrag eller ej, samt de ekonomiska och kontraktsbundna skyldigheter som de sökande har.

Inbjudan att lämna förslag om genomförandet under 2003 av programmet Kultur 2000 bör publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning under andra kvartalet 2002. Denna inbjudan att lämna förslag kommer att finnas tillgänglig på kommissionens webbplats http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_en.html, där parlamentsledamoten också finner fullständiga upplysningar om programmet.

Kommissionen kan meddela parlamentsledamoten att det projekt som nämns inte uppfyller villkoren för programmet Interreg. Syftet med detta program är att främja samarbete mellan regioner. Projekt måste därför lämnas in av flera partner från olika gränsregioner i olika länder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1528/02

från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen

(4 juni 2002)

Ämne: Åtgärder mot turistklassyndromet

Från flyget till akuten. Denna färd har många unionsmedborgare fått göra efter att ha stigit av planet på en av gemenskapens flygplatser efter en flygresa som varat mer än sex timmar, då de fått en lungpropp.

Enligt experterna beror turistklassyndromet på uttorkning till följd av den torra luften i flygplanet, det låga trycket i flygplanet under stigningen och, framför allt, orörligheten under flygningen. Därför rekommenderar läkarna flygbolagen att göra rymligare säten för passagerarna.

Kan kommissionen ange om den, i enlighet med läkarnas synpunkt i frågan, kan ålägga flygbolagen att se till att flygplanssätena blir rymligare för passagerarna, så att den blodstockning som leder till turistklassyndromet kan undvikas?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Loyola de Palacio

(9 juli 2002)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på muntlig fråga nr H-0442/02 ställd av Robert Evans under frågetiden vid parlamentets möte i juni 2002(1).

(1) Skriftligt svar av den 11.6.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0561/02 från Glenys Kinnock (PSE) och Michael Cashman (PSE) till rådet. Mänskliga rättigheter i Algeriet.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 229 E , 26/09/2002 s. 0105 - 0105



SKRIFTLIG FRÅGA E-0561/02 från Glenys Kinnock (PSE) och Michael Cashman (PSE) till rådet (4 mars 2002) Ämne: Mänskliga rättigheter i Algeriet Kan rådet redogöra för hur det tänker se till att bedömningen av människorättssituationen i Algeriet och bedömningen av hur landet efterlever artikeln om mänskliga rättigheter i det nya assocoieringsavtalet mellan EU och Algeriet blir uppförd som en separat punkt på dagordningen för alla kommande sammanträden i enlighet med associeringsavtalet, och framför allt associeringsrådsmötena? Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0559/02 och E-0561/02 (26 juni 2002) Enligt fast praxis vid rådets politiska dialoger och så länge det är nödvändigt kommer rådet att ta upp frågorna om respekten för de mänskliga rättigheterna på dagordningarna för den politiska dialogen med Algeriet och för associeringsrådet.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0440/02

från Neil Parish (PPE-DE) till kommissionen

(12 februari 2002)

Ämne: Försvunna jordbrukssubventioner i Frankrike

Det är möjligt att använda ett hemligt system för att på ett otillbörligt sätt skaffa sig jordbrukssubventioner. Detta system är svårt att kontrollera, och bestraffningar är ovanliga även i de fall då missbruk upptäcks. Systemet innebär att mycket pengar går till verksamhet som inte har med jordbruket att göra. Det skall även tilläggas att en tredjedel av subventionerna är felaktiga eller för höga, vilket beror på misstag eller bedrägerier. Endast en femtedel av dessa belopp betalas tillbaka.

Att det förhåller sig på detta sätt lär ha framkommit i samband med en officiell fransk revision som genomförts av revisionsrätten. Kan kommissionen kontrollera om denna revision är med sanningen överensstämmande? Hur kan kommissionen förklara detta vanvettiga beteende för de europeiska skattebetalarna, och vad tänker kommissionen göra för att komma till rätta med denna skriande orättvisa? Hur kan så mycket pengar bedrägligt användas av den största mottagaren av EU:s jordbrukssubventioner?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(20 mars 2002)

Kommissionen är också medveten om den franska revisionsrättens revisionsrapport om förvaltningen av jordbruksstöden i Frankrike, vilken parlamentsledamoten hänvisar till. Den aktuella revisionsrapporten är faktiskt kritisk mot den franska administrationen i ett flertal fall. Kommissionen håller på att granska rapporten närmare. De punkter som parlamentsledamoten tar upp har dock inte kunnat bekräftas.

Kommissionen vill fästa parlamentsledamotens uppmärksamhet på att de av kommissionens tjänstegrenar som har ansvar för revision av jordbruksutgifterna (tidigare avslutande av räkenskaperna) har under åren gjort ett betydande antal tjänstebesök i Frankrike. Dessutom utför ett oberoende franskt organ, CCCOP, en detaljerade årlig granskning av de utgifter som Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) har i Frankrike, inklusive en omgranskning av flera hundra enskilda ansökningar per år.

Genom dessa kontroller har under årens lopp ett antal olika problem i de kontrollsystem som drivs för garantisektionen vid EUGFJ i Frankrike uppdagats, vilket har lett till att Frankrike inom ramen för avslutandet av räkenskaperna ålagts att göra finansiella korrigeringar till ett totalt belopp på omkring 457 miljoner euro sedan 1994.

Kommissionen använder de olika rapporter som offentliggjorts som en del av sin riskanalys när den planerar revsionsbesök i medlemsstaterna.