SKRIFTLIG FRÅGA P-0674/02

från André Brie (GUE/NGL) till kommissionen

(1 mars 2002)

Ämne: Uppfyllandet av finansiella åtaganden gentemot Jugoslavien

I en intervju med den tyska veckotidningen Der Spiegel (nr 9/2002) framförde den jugoslaviske premiärministern Zoran Djindjic följande påståenden:

- Under 2001 har EU av de 300 miljoner EUR som lovats Jugoslavien till en början kortat detta belopp med två tredjedelar som skall användas för betalning av skulder från tiden under Milosevic, för att sedan en kort tid efter en då aktuell intervju med Der Spiegel bevilja 45 miljoner EUR; därefter har dessa 45 miljoner EUR i tre omgångar mellan åren 2002 och 2004 skurits bort.

- Av det akutbistånd för Jugoslavien på 1,3 miljarder dollar som beviljades 2001 har man hittills betalat ut knappt 500 miljoner dollar.

Med hänvisning till denna intervju vill jag ställa följande frågor till kommissionen:

Kan man bekräfta dessa uppgifter?

Vilka konkreta fakta kan man presentera om man inte skulle kunna bekräfta uppgifterna? Är man medveten om den enorma betydelse som uppfyllandet av finansiella åtaganden har för att upprätthålla stabiliteten i Jugoslavien samt för den reformkurs som regeringen slagit in på?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(11 april 2002)

Kommissionen ifrågasätter riktigheten av premiärminister Zoran Djindjics uttalanden. Kommissionen noterar också att andra delar av samma intervjuv, i olika avseenden, kritiserats av berörda internationella organisationer.

Kommissionen har konsekvent stött strukturreformansträngningarna i Förbundsrepubliken Jugoslavien sedan dessa påbörjades år 2000. Detta sker genom det extremt snabba och effektiva genomförandet av de stora summorna gemenskapsstöd till Jugoslavien mer än 1,3 miljarder EUR sedan oktober 2000, varav det mesta redan har utbetalats.

Ytterligare reforminriktat politiskt och ekonomiskt stöd och rådgivning ges av kommissionen inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Kommissionen befinner sig därför i frontlinjen när det gäller att lägga grunden till hållbara politiska och ekonomiska reformer. Premiärminister Djindjic och hans kollegor i Belgrad är väl medvetna om detta.

I sina uttalanden har premiärminister Djindjic tagit upp olika frågor:

- Den första frågan rör gemenskapens makroekonomiska stöd till Förbundsrepubliken Jugoslavien. I juli 2001 beslutade rådet om ett belopp om 300 miljoner EUR. Efter undertecknandet av samförståndsavtalet mellan myndigheterna i Jugoslavien och kommissionen i september 2001 och betalningen av Jugoslaviens samtliga utestående skulder till Europeiska investeringsbanken (EIB) gjordes en första delutbetalning om 260 miljoner EUR i oktober 2001, följd av en andra delutbetalning om 40 miljoner EUR i januari 2002. Mot bakgrund av de berömvärda framstegen beträffande ekonomisk stabilisering och reform och de betydande ekonomiska behoven i Jugoslavien beslutade rådet i december 2001, efter samråd med Europaparlamentet, att öka gemenskapens makroekonomiska stöd med ytterligare 45 miljoner EUR i form av gåvobistånd (för vilket ingen återbetalning förutses). Det sammanlagda makroekonomiska stödet uppgår därmed till 345 miljoner EUR. I

- Det skall noteras att gemenskapens makroekonomiska stöd har givits inom ramen för ett av den Internationella valutafondens (IMF:s) beredskapsprogram för att klara av externa finansieringsbehov, inbegripet återbetalningen av utestående skulder till gemenskapen och EIB vilka uppgick till omkring 232 miljoner EUR. Dessa skulder härrörde från gamla EIB-lån förlängda mellan 1977 och 1989. Efter betalningen av dessa utestående skulder kvalificerade sig Jugoslavien, liksom dessförinnan andra länder på västra Balkan, inte enbart för lån från gemenskapen utan även för lån från EIB. Det skall i detta avseende också noteras att EIB-lån till ett totalt vägledande belopp om 450 miljoner EUR förutses under de närmaste tre åren.

- Den andra frågan som togs upp av premiärminister Djindjic rörde det allmänna gemenskapsstödet till Jugoslavien enligt Cardsprogrammet för västra Balkan. Kommissionens budgetförslag för 2002 avseende västra Balkan minskades av budgetmyndigheten med 63 miljoner EUR. Budgeten för västra Balkan måste hålla sig inom det totala vägledande beloppet fastställt för 20002006. Inom detta belopp görs en årlig vägledande fördelning av de tillgängliga anslagen mellan de fem länderna i området. Om medel förskottsutbetalas till ett visst land, såsom beträffande Jugoslaviens makroekonomiska tilläggsgåvobistånd om 45 miljoner EUR sent under 2001, måste dessa belopp dras ifrån landets anslag under de följande åren.

I vanliga fall är det möjligt att slå ut detta avdrag på flera år men denna gång har budgetmyndigheten bestämt att detta belopp skall vara återbetalat 2002. Kommissionen har trots detta funnit ett sätt att mildra verkningarna av detta budgetbeslut så att så många program och projekt som möjligt kan startas inom samtliga prioriterade områden. Kommissionen har sålunda funnit ett sätt att avhjälpa såväl de brådskande budgetbehoven som de långsiktiga behoven av investeringar och institutionsuppbyggnad.

Vid den givarkonferens som ägde rum i Bryssel i juni 2001 uppgick gemenskapens utfästelse (som en del av 1,58 miljarder EUR $ 1,36 miljarder) avseende Förbundsrepubliken Jugoslavien (undantaget Kosovo) till 230 miljoner EUR i form av stödprogram i Serbien, Montenegro och på förbundsnivå. Den 31 december 2001 hade åtaganden gjorts beträffande hela detta belopp och mer än 155 miljoner EUR (65 %) hade redan blivit kontrakterat. Det ovan nämnda makrofinansiella stödet utgör ett tillägg till detta belopp.

Det skall slutligen noteras att kommissionen sedan tidigt 1990-tal kontinuerligt givit humanitärt bistånd till Jugoslavien. Även under år 2001 gav gemenskapen, parallellt med makrofinansiellt stöd och utvecklingsstöd, mer än 69 miljoner EUR i humanitärt stöd till Förbundsrepubliken Jugoslavien varav 47,8 miljoner EUR till Serbien, 7,5 miljoner EUR till Montenegro och 13,9 miljoner EUR till Kosovo främst för att möta behoven hos de mest utsatta delarna av befolkningen (flyktingar, internflyktingar och extremt utsatta individer).

Förbundsrepubliken Jugoslavien fortsätter att vara den främsta förmånstagaren av gemenskapsstöd till västra Balkan, vilket bland annat avspeglar de imponerande resultat som uppnåtts beträffande ekonomisk stabilisering och ekonomiska reformer sedan slutet av 2000. Kommissionen är engagerad i stödet av denna reformprocess och därigenom även i stabiliteten i Jugoslavien och i den större regionen.