SKRIFTLIG FRÅGA E-2930/98

från Heidi Hautala (V) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: EU-tjänstemännens bisysslor

Enligt uppgifter som offentliggjorts i Finland kandiderar Jorma Routti, som är generaldirektör för GD XII (Vetenskap, forskning och utveckling), för posten som styrelsemedlem i den nya börsnoterade investerinsgbanken Conventum i Helsingfors. Han anser att denna bisyssla främjar "europeisk forsknings kontakter till finansmarknaderna".

Utgångspunkten för kommissionsledamöternas oavhängighet och neutralitet torde vara den oavhängighet som fastslås i artikel 157 i Romfördraget. Kommissionsledamöterna är uttryckligen förbjudna att under sin ämbetstid utöva någon annan avlönad eller oavlönad yrkesverksamhet, med undantag för oavlönad föredragsverksamhet. De förutsätts vara absolut oavhängiga och oberoende av nationella och andra intressen utanför kommissionen.

Bestämmelser om EU-tjänstemännens bisysslor finner man i Tjänsteföreskrifterna. EU:s tjänstemän är inte tillåtna att ägna sig åt bisysslor, och att ändå ta emot eventuella sådana kräver förmannens tillstånd. En bisyssla får på inget sätt leda till något beroendeförhållande eller äventyra tjänstemannens neutralitet. I all synnerhet på generaldirektörsnivå torde det här kravet i praktiken innebära samma sak som det krav som ställs på kommissionsledamöterna vad gäller oavhängighet och bisysslor.

EU-tjänstemännens bisysslor bör framför allt ses i relation till hans eller hennes uppgift. EU-tjänstemännens oavhängighet förutsätts bland annat gälla i förhållande till medlemsstaterna. Särskilt problematisk blir en eventuell bisyssla vars verksamhetsområde ligger väldigt nära motsvarande ämbetsområde inom ett av EU:s generaldirektorat. Det ligger nära till hands att en bisyssla leder till avhängighetsproblem, och det här problemet accentueras ytterligare om bisysslan är avlönad och även relateras till andra förmåner.

EU:s tjänstemän har absolut tystnadsplikt. En bisyssla för en särskilt högt uppsatt tjänsteman kan leda till en dubbelroll som i utomståendes ögon kan komma att te sig ohållbar, bland annat med tanke på tystnadsplikten.

Anser kommissionen att det är rimligt att en EU-tjänsteman i generaldirektörs ställning sitter i styrelsen för ett finansinstitut? På vilket sätt övervakar kommissionen bisysslor och kan kommissionen offentliggöra en förteckning över dessa? Hur vanligt är det att generaldirektoratens generaldirektörer ägnar sig åt bisysslor?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(30 oktober 1998)

Enligt artikel 12, tredje stycket, i tjänsteföreskrifterna måste en tjänsteman som önskar, mot ersättning eller ej, utöva en bisyssla eller åta sig uppdrag utanför gemenskaperna, ha tillstånd från tillsättningsmyndigheten. Tillstånd får inte lämnas om bisysslan eller uppdraget är av ett sådant slag att det skadar hans oberoende ställning eller gemenskapernas verksamhet.

I sitt beslut av den 7 maj 1992 fastställer kommissionen de kriterier som skall tillämpas när tjänstemän och övriga anställda ansöker om att få åta sig uppdrag utanför gemenskaperna. Enligt detta beslut skall tillsättningsmyndigheten, när den handlägger en ansökan, ta hänsyn till uppdragets beskaffenhet, den arbetsinsats som krävs och dess eventuella inverkan på tjänstemannens produktivitet vad gäller hans tjänst, det intresse som gemenskaperna kan ha av verksamheten och den nettoinkomst som verksamheten ger upphov till.

I samtliga fall är uppdrag utanför gemenskaperna som, mot ersättning eller ej, inbegriper utövande av så kallade fria yrken eller tjänst inom ett affärsföretag inte tillåten. Dessutom får tjänstemannens maximala nettoinkomst för uppdrag utanför gemenskaperna inte överstiga 3,500 ecu per år. De belopp som tjänstemannen mottar utöver detta tak tillfaller kommissionen.

Beträffande det fall som parlamentsledamoten tar upp bör det påpekas att personen i fråga har meddelat att han dragit tillbaka sin ansökan om att få åta sig detta uppdrag utanför gemenskaperna.