ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0095



SKRIFTLIG FRÅGA E-1216/98 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 april 1998) Ämne: Konkurrenskraft I parlamentets betänkande A-0113/97 om kommissionens meddelande till rådet om genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96) 0463-C-622/96) och om arbetsdokumentet om kommissionens tjänster om en europeisk kvalitetsfrämjande politik för att stärka den europeiska konkurrenskraften (SEK(96)2000) ombeds kommissionen lägga fram slutsatser om varför vissa bestämda europeiska sektorer som till exempel möbelindustrin fungerar bättre än sina motsvarigheter i USA och Japan vad gäller industriellt mervärde. När tänker kommissionen presentera sina slutsatser? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1207/98, E-1208/98, E-1209/98, E-1210/98,E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 och E-1216/98 ingivna av Martin Bangemann för kommissionen (14 maj 1998) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1324/98

från Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Skapande av en europeisk klimatbyrå

Som en följd av Europaparlamentets miljöutskotts ställningstagande till kommissionens meddelande om metoderna för att minska utsläppen av metan ställs följande fråga: Kan kommissionen säga vad den anser om miljöutskottets begäran om inrättande av en europeisk klimatbyrå och kan den också säga oss inom vilken tidsrymd den uppskattar att denna byrå skulle kunna bli verklighet?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(19 juni 1998)

Frågan om att inrätta en europeiska klimatbyrå togs upp i parlamentets resolution om kommissionens meddelande om en strategi för att minska utsläppen av metan(1).

Som svar på denna fråga under debatten om meddelandet, sade kommissionen att en europeisk miljöbyrå är en intressant idé och förtjänar att övervägas. Innan kommissionen kan ta ställning måste en sådan åtgärd dock utredas ytterligare eftersom det skulle innebära en mängd olika praktiska och institutionella frågor vad gäller den nya byråns roll. Kommissionen följer för närvarande inte upp frågan eftersom den koncentrerar sina ansträngningar på uppföljningen av Kyoto-konferensen vilket har högsta prioritet.

(1) KOM(96) 557 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0115



SKRIFTLIG FRÅGA E-1334/98 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (29 april 1998) Ämne: Slutrapporten om den internationella bedömningen av MOX-bränsle Kan kommissionen mot bakgrund av slutsatserna i slutrapporten från den internationella bedömningen av MOX-bränsle "Comprehensive Social Impact Assessment of MOX in Light Water Reactors" (bedömning av samhällskonsekvenserna av användning av MOX-bränsle i lättvattensreaktorer) redogöra för vilka åtgärder den kommer att vidta för att ta hänsyn till dessa slutsatser? Svar från Christos Papoutsis på kommissionens vägnar (24 juni 1998) Kommissionen känner till den rapport som publicerades i november 1997 av en icke-statlig organisation (NGO), och som frågeställaren förmodligen menar. Utvärderingarna i den rapporten skiljer sig från G8-experternas bedömningar. Vad kommissionen än skulle kunna säga i frågan är det viktigt att påpeka att det är de enskilda medlemsstaterna som skall besluta om huruvida blandoxidbränslen (MOX) skall användas, i den utsträckning som de använder kärnkraft för sin energiframställning. Dessa medlemsstaterna måste därför själva bedöma konsekvenserna av ett sådant val.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0974/98

från Gerardo Fernández-Albor (PPE) till kommissionen

(30 mars 1998)

Ämne: Gemenskapsåtgärder för de hemlösa inom ramen för budgetpost B-4103

På min skriftliga fråga E-1169/97(1) svarade kommissionen utförligt att på grund av det klagomål vari Förenade kungariket ifrågasätter lagligheten i finansieringen av projekt under 1995 och 1996 under budgetpost B-4103, beviljades inget stöd från denna budgetpost.

Av det domstolsbeslut som ordföranden för domstolen utfärdade i september 1996 framgår det inte att denna budgetpost kommer att bibehållas, varför de hemlösa befinner sig i en kritisk situation och är helt beroende av domstolens dom rörande ovannämnda klagomål.

För övrigt vore det önskvärt att få veta vilka upplysningar kommissionen kan ge rörande de problem som uppstår i samband med ovannämnda klagomål, om det redan har fattats ett beslut i denna fråga, vilka andra möjligheter det finns till finansiering inom ramen för gemenskapsinitiativen, såsom sysselsättningsinitiativet och dess nya program Integra, Urban och Leonardo, och på vilket sätt kommissionen fortsätter att stödja Feantsa (paraplyorganisationen för organisationer som arbetar för hemlösa) och det därtill knutna övervakningscentrumet.

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(4 juni 1998)

Vad gäller användningen av budgetrubrik B-4103 måste kommissionen avvakta domstolens domar i frågan, för att sedan kunna vidta nödvändiga åtgärder.

Den slutgiltiga domen i mål C-106/96 om användningen av denna budgetrubrik år 1995 fälldes den 12 maj 1998. Domstolen ogiltigförklarade det beslut som hade fattats av kommissionen i dess informationsmeddelande av den 23 januari 1996 om bidrag till europeiska projekt för kamp mot social utslagning, utan att ifrågasätta de utbetalningar som genomförts och de åtagande som gjorts i de 86 kontrakt som hade undertecknats. I mål C-240/96 har domstolen ännu inte fastställt något datum för förhandlingar.

De samfinansierade insatserna inom Integra-delen av gemenskapsinititativet Employment inriktades på de mest utsatta personerna, bland vilka de hemlösa ingick. Insatserna gällde särskilt deras långsiktiga återintegrering på arbetsmarknaden.

Främjandet av social integration och lika möjligheter för alla att komma ut på arbetsmarknaden är dessutom ett av de prioriterade handlingsområdena inom ramen för det förslag till förordning om Europeiska socialfonden(2) som nyligen lades fram för rådet och parlamentet.

Verksamheten inom det europeiska nätverket Feantsa samfinansieras för närvarande inom ramen för budgetrubrik B-4116 "samarbete med icke-statliga organisationer och föreningar bildade av socialt utslagna och äldre personer".

Behandlingen av de hemlösa ingår inte uttryckligen i kriterierna för gemenskapsinitiativet Urban, men det hindrar inte att insatser kan genomföras till deras förmån inom ramen för det integrerade arbetssätt som skall föreslås av ansvariga myndigheter i berörda stadsdelar.

(1) EGT C 319, 18.10.1997, s. 241.

(2) KOM(98) 131 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1105/98

från Panayotis Lambrias (PPE) till kommissionen

(8 april 1998)

Ämne: Elektronisk handel och medlemsstaternas skattesystem

Mot bakgrund av den allt viktigare roll som den elektroniska handeln spelar för ekonomin i Europeiska unionen, och med tanke på den snabba utvecklingen inom detta område, vill jag fråga kommissionen om vilka omedelbara åtgärder den ämnar vidta för en effektiv harmonisering av medlemsstaternas skattesystem, och för att operativa problem skall kunna undvikas i framtiden, i syfte att utveckla och bygga vidare på de ståndpunkter som kommissionen lade fram i sitt meddelande "Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel".

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(12 juni 1998)

Bland annat i sitt meddelande "Globalisering och informationssamhället"(1) har kommissionen inför den internationella gemenskapen pekat på den globala dimensionen av en rad frågor som hänger ihop med elektronisk handel, bland annat skatteväsendet, och på behovet av en förbättrad internationell samordning.

Kommissionen har sedan mars 1997 arbetat med att undersöka växelverkan mellan det nya fenomenet elektronisk handel och indirekta skatter, en uppgift åt vilken generaldirektörerna i medlemsstaternas förvaltningar har utlovat sitt stöd.

I gemenskapens och Förenta staternas uttalande om elektronisk handel från december 1997 åtar sig parterna att se till att inga nya tullslag införs när det gäller import av tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg. Detta framgår också av det meddelande om elektronisk handel(2) som gemenskapen och dess medlemsstater framlade inför Världshandelsorganisationen den 23 april 1998. Det råder dock allmän enighet om att de grundläggande principerna för mervärdesskatt även bör tillämpas på elektronisk handel, för skattepliktig konsumtion inom gemenskapen, varvid man bör använda så klara och enkla förfaranden som möjligt så att inte det nya handelsmediets tillväxt hindras. Kommissionen är därför i färd med att se över tullväsendet samt lagstiftning och förfaranden avseende mervärdesskatt mot bakgrund av den elektroniska handelns framskridande. Kommissionen följer och skärskådar utvecklingen när det gäller nätprotokoll och affärspraxis för att i detalj kunna utarbeta och vid behov genomföra lämpliga skattelösningar.

Kommissionen deltar aktivt i andra internationella forum, bland annat inom OECD, för att sörja för nödvändiga internationella ramar för skatteväsendet. Just nu utarbetas "ramvillkor" för skatteväsendet som eventuellt kan läggas fram vid OECD:s ministermöte i Ottawa.

(1) KOM(98) 50 slutlig.

(2) KOM(97) 157 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1277/98

från Gerhard Hager (NI) till kommissionen

(29 april 1998)

Ämne: Överenskommelse om skydd av de ekonomiska intressena

Europeiska gemenskapernas finanser är allt oftare måltavla för framför allt den organiserade brottsligheten. För att förbättra medlemsstaternas samarbete i samband med utredningarna undertecknades överenskommelsen om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen i juli 1995.

1. Vilka medlemsstater har hittills ratificerat överenskommelsen?

2. Vilka åtgärder har hittills vidtagits i medlemsstaterna för att följa upp den här överenskommelsen?

3. När förväntar sig kommissionen att alla medlemsstater har ratificerat överenskommelsen i full utsträckning?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(15 juni 1998)

Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på de skriftliga frågorna E-3349/97 och P-3615/97 från respektive Helena Torres Marques(1) och Eva Kjer Hansen(2). Situationen har inte nämnvärt förändrats sedan dessa svar avgavs. Hittills har ingen av medlemsstaterna ratificerat konventionen om skydd av gemenskapens finansiella intressen. Medlemsstaterna bör ratificera konventionen senast i mitten av 1998 (mål som fastställdes av rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 28 april 1997 i handlingplanen för bekämpande av den organiserade brottsligheten(3)).

Vissa medlemsstater har inlett arbetet med att anpassa den nationella lagstiftningen. När det gäller Österrike vet kommissionen att justitieministeriet utarbetat ett förslag till ändringar i den österrikiska brottsbalken. I Tyskland har Förbundsdagens justitieutskott rekommenderat ratifikation. Vissa andra medlemsstater har hållit kommissionen informerad om de interna förfaranden som inletts för att förbereda ratifikationen.

Kommissionen vill dessutom påpeka att den hittills inte mottagit några meddelanden i enlighet med artikel 10 i konventionen. Så snart kommissionen har fått dessa meddelanden kommer den att utvärdera de bestämmelser genom vilka medlemsstaternas förpliktelser i konventionen överförs till nationell lagstiftning.

(1) EGT C 117, 16.4.1998.

(2) EGT C 134, 30.4.1998.

(3) EGT C 251, 15.8.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1419/98

från Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen

(11 maj 1998)

Ämne: Inspektioner och kontroller i samband med direktiv 93/43/EEG och direktiv 96/3/EEG

De italienska bestämmelserna i lagdekret nr 155 av den 26 maj 1997 för genomförande av direktiv 93/43/EEG(1) och direktiv 96/3/EEG(2) innefattar betungande krav på företagen, i synnerhet jordbruksföretag och företag inom området för agroturism. Det är fråga om bestämmelser om livsmedelshygien samt "hälsomässiga" bestämmelser om jordbruksprodukter som är avsedda för mänsklig konsumtion, vilka tillsammans med bestämmelserna om säkerhet på arbetsplatsen och skydd av miljön utgör ett rätt omfattande och betungande åtgärdspaket för företagen. I många regioner har producenterna således blivit föremål för en uppsjö av inspektioner på grund av att alltför många organ fått övervakningsuppgifter utan någon samordning (NAS, NOE, USL, stadspolisen, tullpolisen, provinspolisen, regionala inspektörer etc.). Inspektionerna antar ofta drag av trakasserier på grund av att de sker så ofta och ständigt upprepas av inspektörer från olika övervakningsorgan. Detta medför även olika bedömningar, olika slutsatser och olika åsikter i en och samma fråga. Kontrollerna utmynnar i de flesta fall i böter, krav på ersättning och till och med anmälning av "brott" (eller förmodade brott). Dessa sanktioner står överhuvudtaget inte i proportion till behoven och särdragen hos produktionssystemet och den sociala situationen.

1. Anser kommissionen inte att en lämplig metod för information i förebyggande syfte skulle kunna bidra till att förhindra sådana negativa effekter?

2. Anser den inte att dessa åtgärder är katastrofala, eftersom de - bortsett från de betydande utgifter som redan uppstått i samband med anpassning av lagstiftningen - även kommer att äventyra den ömtåliga ekonomiska balansen inom de små företagen, som kännetecknas av blygsamma medel som med nöd och näppe får dem att överleva ekonomiskt?

3. Anser den inte att utbildningsprogram för att höja bildningsnivån och åtgärda inspektionspersonalens bristfälliga kvalifikationer skulle kunna förhindra negativa effekter på produktionssystemet?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(12 juni 1998)

I maj 1995 överlämnade kommissionen sin rapport om utvärdering av systemen för officiell kontroll av livsmedel i Italien i enlighet med direktiv 93/99/EEG om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel(3) till behöriga myndigheter. Vid detta tillfälle uttryckte kommissionen en önskan om att se en ökad samordning av de olika organen för kontroll och inspektion. Man måste dock notera att det åligger medlemsstaterna att organisera dessa organ. Kommissionen anser dock att när man har konstaterat överträdelser skall åtgärder vidtas för att skydda konsumenten och mer allmänt för att säkerställa att bestämmelserna efterlevs.

(1) EGT L 175, 19.7.1993, s. 1.

(2) EGT L 21, 27.1.1996, s. 42.

(3) EGT L 290, 24.11.1993.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0764/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(18 mars 1998)

Ämne: Problem för kyltransportörer

Kyltransportbranschen i Grekland har enorma problem på grund av den illegala konkurrensen från olaglig trafik med kylbilar som har falska tillstånd och från utländska lastbilar som inte uppfyller de mest grundläggande säkerhetsföreskrifterna.

30 % av de kylbilar som är i trafik har falska skyltar och tillstånd och saknar officiella dokument. Utländska kylbilar från Bulgarien, Rumänien och Albanien har trasiga skyltar och bristfälliga körriktningsvisare, dimljus och stoppljus.

Det grekiska förbundet för chaufförer av kylbilar för internationella transporter har upprepade gånger tagit upp ovanstående frågor och även det faktum att polisingripandena och kontrollen av dessa bilar är ineffektiva, något som leder till problem med säkerheten på de grekiska vägarna och illegal konkurrens gentemot de grekiska chaufförerna.

Kan Europeiska kommissionen redogöra för hur den avser att agera för att skydda de grekiska kylbilschaufförernas intressen och för att få slut på konkurrensen på ojämlika villkor, som leder till att en hel bransch är på väg att försvinna.

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(12 maj 1998)

De frågor som frågeställaren hänvisar till ligger helt inom de grekiska myndigheternas behörighetsområde. Att kontrollera att utländska fordon (från Bulgarien, Rumänien och Albanien) har giltiga registreringsskyltar, officiella dokument och tillstånd samt att säkerhetsutrustningen fungerar som den skall är myndigheternas uppgift i den stat där dessa fordon är i trafik.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0819/98

från José Apolinário (PSE) till kommissionen

(26 mars 1998)

Ämne: Forskning och turism

Jag skulle vilja be kommissionen att tillhandahålla detaljerad information om alla åtgärder rörande turism inom ramen för forskningsbudgeten, och klargöra vilka stöd och belopp som omfattas och hur de fördelar sig mellan medlemsstaterna.

Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar

(13 maj 1998)

Det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) som antogs gemensamt av Europaparlamentet och rådet 26 april 1994(1), innehåller i sig inga särskilda åtgärder inom turistsektorn.

Ändå finns det många forskningsaktiviteter inom andra områden, till exempel "telematiktillämpningar", som är av betydelse för turismen.

Med hänsyn till att forskningsaktiviteternas påverkan av turistsektorn varierar högst väsentligt, är det inte möjligt att klargöra de ekonomiska effekterna av dessa.

Femte ramprogrammet kommer att utgöra en möjlighet för kommissionen att utvärdera forskningsprogrammens effekter.

(1) EGT L 126, 18.5.1994, s. 1.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0323/98

från Riitta Myller (PSE) till kommissionen

(17 februari 1998)

Ämne: Anmälningsplikt om byte av sedlar

Inom Europeiska unionen fungerar en inre marknad samt fri rörlighet för tjänster, personer, arbetskraft och kapital. Ett byte av sedlar behöver emellertid inte meddelas ens till staterna inom Europeiska unionen. Det informerades till exempel inte om bytet av Belgiens tusen och tiotusen francs sedlar till något av de övriga europeiska länderna, något som har gett upphov till oerhörda besvär för resenärerna.

Eftersom sedlarna kan ändras ännu innan den gemensamma valutan tas i bruk frågar jag den ansvariga ledamoten i kommissionen om de åtgärder kommissionen tänker vidta så att Europeiska unionen tar i bruk ett anmälningstvång då sedlarna byts?

Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar

(1 april 1998)

Enligt artikel 105a i EG-fördraget och artikel 16 i Protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och Europeiska centralbanken (ECB) skall ECB-rådet från och med inledningen av den tredje etappen av ekonomiska och monetära unionen (EMU) ha ensamrätt att tillåta sedelutgivning inom euroområdet. Denna ensamrätt är oberoende av det faktum att endast sedlar denominerade i de nationella valutorna kommer att vara i omlopp under övergångsperioden, som sträcker sig från den 1 januari 1999 till den 31 december 2001. Det är därför säkerställt att nationella sedlar inte kommer att införas i någon medlemsstat utan att ECB medverkar.

Enligt uppgifter från Europeiska monetära institutet, som leder de tekniska förberedelserna av eurosedlarna, avser dessutom de nationella centralbankerna inte att ge ut nya eller omdesignade sedlar under övergångsperioden. Därför ser kommissionen ingen anledning att vidta åtgärder på detta område.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0507/98

från Dominique Souchet (I-EDN) till kommissionen

(2 mars 1998)

Ämne: Förbud mot drivgarnsfiske

Av vad som framgår av de förslag som Morley framlagt inför fiskeriutskottet den 3 februari 1998 förefaller det som om rådet tänker använda finansiella medel från gemenskapen för att få slut på det nätfiske på tonfisk som bedrivs av franska, brittiska och irländska fiskare i Atlanten.

Morley har påpekat att den omläggningspolitik som förts av Italien är ett exempel som manar till efterföljd. Men vore det inte skäl att kommissionen skulle förvissa sig om att det italienska systemet verkligen lett till resultat innan rådet ens överväger att införa detta system i Atlanten? Har kommissionen verkligen några orubbliga bevis för att fisket med drivgarn av otillåten längd verkligen upphört i Medelhavet, så att de fartyg som fått stöd för att lägga om sina fiskemetoder inte bara bytt flagg eller några bevis för att de berörda ägarna och besättningarna verkligen upphört med sin tidigare verksamhet?
SKRIFTLIG FRÅGA P-1234/98

från Ilona Graenitz (PSE) till kommissionen

(9 april 1998)

Ämne: Uppfödning av höns

Vilka förslag till förbättringar av djurskyddet vid uppfödning av djur på landsbygden, framför allt burhöns, har kommissionen lagt fram vid utarbetandet av nya riktlinjer för jordbrukspolitiken i Agenda 2000?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(4 maj 1998)

I Agenda 2000(1) behandlas inte särskilt djurhälsa, men däremot behandlas ett antal allmänna jordbrukspolitiska frågor, bland annat förbättring av miljöskyddet, vilket omfattar djurskydd.

Kommissionen hänvisar till protokollet till Amsterdamfördraget, där det krävs att kommissionen och medlemsstaterna tar full hänsyn till djurhälsokrav på områdena jordbruk, transport, inre marknaden och forskning.

Den 11 mars 1998 överlämnade kommissionen ett meddelande till rådet och ett förslag till ett nytt rådsdirektiv om minimistandarder för skydd av värphöns i olika uppfödningssystem.(2)

(1) KOM(97) 2000 slutlig.

(2) KOM(97) 135 slutlig.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0171



SKRIFTLIG FRÅGA E-2294/98 från John McCartin (PPE) till kommissionen (22 juli 1998) Ämne: Priserna på griskött Kan kommissionen säga vad det genomsnittliga marknadspris på griskött som betalades till jordbrukare i EU:s olika medlemsstater uppgick till förra månaden (eller den senaste månaden för vilken uppgifterna finns tillgängliga)? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler (3 augusti 1998) Kommissionen sänder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som innehåller de efterfrågade upplysningarna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1784/98

från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen

(11 juni 1998)

Ämne: Situationen i Bosnien-Hercegovina

Europaparlamentet har tidigare ansett det vara absolut nödvändigt att utbilda lärare och undervisningspersonal med förmåga att hjälpa barnen i Bosnien-Hercegovina att övervinna krigets följder, och även framhållit att EU bör finansiera program för fredsfostran i syfte att främja tolerans mellan folken i denna region.

För närvarande främjar skolsystemet i Bosnien-Hercegovina i första hand en åtskillnad mellan de existerande minoriteterna i olika klasser och skapar på detta sätt en segregeringsmekanism som gör det omöjligt att lägga ens en minsta grund till samlevnad som skulle basera sig på tolerans och respekt.

Känner kommissionen till denna situation? Har kommissionen genomfört någon konkret åtgärd till förmån för fredsfostran i före detta Jugoslavien?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(10 juli 1998)

Kommissionen följer mycket uppmärksamt utbildningssituationen i Bosnien-Hercegovina. Kommissionen ser till att det inte skapas segregeringsmekanismer i något av dess program.

Programmet Phare VET 97, som nyligen har genomförts, har t.ex. huvudsakligen till syfte att främja tolerans mellan olika folkslag i regionen. Syftet med de tre beståndsdelarna i projektet ("institutionsuppbyggnad", utarbetande av kursplaner och särskilda utbildningsåtgärder) är att skapa en förbindelse mellan de olika enheterna i utbildningssystemet och att skapa förtroende mellan lärarna. Dessutom har man genom programmet Pre Tempus, som gäller högre utbildning, lyckats få universitetsrektorerna för de tre grupperna att sammanträda regelbundet, och deltagarna i Bosnien-Hercegovina betraktar programmet som en referenspunkt.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 386 , 11/12/1998 s. 0128



SKRIFTLIG FRÅGA E-1435/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) Ämne: EU:s utvecklingssamarbete inom fiskenäringen i tredje land Kan kommissionen informera om något västafrikanskt land prioriterats när det gäller utvecklingen av fiskenäringen? Om så är fallet, vilka länder, vilka projekt och vilka belopp rör det sig om?