ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0452/03

från Frank Vanhecke (NI) till rådet

(19 februari 2003)

Ämne: Robert Mugabes deltagande i toppmötet EuropaAfrika den 3 april

Zimbabwes diktator Robert Mugabe mottogs i början av denna månad av Frankrikes president Chirac, trots de internationella sanktioner som Europeiska unionen i fjol utlyste mot Zimbabwe. Dessa sanktioner kommer att upphöra att gälla den 18 februari, men det förväntas att de skall förlängas, eftersom Mugabe inte gjort ett dugg för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i sitt land. Förenade kungariket vägrar att ta emot diktatorn.

Enligt vad som berättas kommer Mugabe också att delta i toppmötet EuropaAfrika den 3 april.

Kan rådet bekräfta att Mugabe har för avsikt att delta i detta toppmöte?

Tycker inte rådet att ett sådant deltagande strider mot de sanktioner som unionen utlyst mot hans land?

Stöder rådet det franska beslutet att ta emot Mugabe diplomatiskt, till skillnad från vad London gör?

På vilket sätt tänker rådet i fortsättningen se till att den rättsliga situationen återställs för de vita farmare i Zimbabwe som fått sin egendom tvångsexproprierad?

Svar

(22 juli 2003)

När rådet antog de riktade sanktionerna mot Zimbabwe i februari 2002 uttalade rådet att ett antal villkor först måste vara uppfyllda innan sanktionerna kunde dras tillbaka. Eftersom villkoren ännu inte är uppfyllda upprepades de av rådet i samband med beslutet att förlänga de riktade sanktionerna till den 18 februari 2003(1). Rådet oroar sig alltjämt för den svåra situation som befolkningen i Zimbabwe befinner sig i och är fortfarande övertygat om att det påskyndade jordreformsprogrammet har förvärrat den redan tidigare prekära livsmedelssituationen i landet.

Som svar på den olagliga ockupationen av farmer i Zimbabwe uppmanade EU regeringen klart och tydligt redan i mars 2000, att se till att lag och ordning råder och att den allmänna ordningen och skyddet för medborgarna upprätthålls. EU upprepade samtidigt sitt stöd för en jordreform under ordnade och öppna förhållanden, där alla medborgares rättigheter respekteras och som är förenlig med landets behov, ekonomiskt och utvecklingsmässigt.

Beträffande toppmötet i Lissabon har man kommit fram till att det är bäst för förbindelserna mellan EU och Afrika att senarelägga toppmötet som planerats äga rum i Lissabon den 5 april 2003.

När det gäller organisationen av toppmötet mellan Frankrike och Afrika vill rådet informera den ärade parlamentsledamoten om att Frankrike anmälde sin avsikt att utfärda visering till president Mugabe för att denne skulle kunna närvara vid toppmötet i enlighet med det förfarande som anges i den gemensamma ståndpunkten 2002/145/GUSP, och det noterades att det inte fanns några hinder i rådet mot detta deltagande.

(1) EGT L 46, 20.2.2003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0345/03

från Hans-Peter Martin (PSE) till rådet

(5 februari 2003)

Ämne: Transitproblem med långtradare

Efter de hittills mycket otillfredsställande försöken att lösa det europeiska transittrafikproblemet med långtradare, som har extremt allvarliga återverkningar, i synnerhet i Alperna med dess särskilda ekologiska och geografiska betydelse, väntar nu olika protestaktioner av berörda och upprörda medborgare.

Kan rådet förstå dessa människors motiv, och vilka konkreta åtgärder överväger rådet för närvarande att vidta?

Svar

(21 juli 2003)

Rådet är mycket väl medvetet om problemen med den europeiska transittrafiken med långtradare, inklusive problemet med transittrafiken genom Alperna. Denna medvetenhet härrör från de diskussioner och förhandlingar som under år 2002 har ägnats detta övergripande problem, och i synnerhet den föreslagna förordning som har nära anknytning härtill och som syftar till inrättandet av ett övergångssystem för transittransporter genom Österrike för år 2004 (COD 2001/0310), inte bara vid åtskilliga rådsmöten utan även vid Europeiska rådet i Köpenhamn, inklusive mötet i rådet (transport) i Bryssel den 31 december 2002 om just denna fråga. Därför är rådet välinformerat om de protesterande människornas motiv, som den ärade parlamentsledamoten omnämner.

När det gäller vilka kommande åtgärder som rådet avser att vidta, vill rådet informera den ärade parlamentsledamoten om att rådet nu håller på att behandla Europaparlamentets yttrande om den föreslagna förordningen i fråga. Vidare bör man hålla i minnet att rådet avvaktar kommissionens initiativ i fråga om avgiftsbeläggningen av infrastrukturen. När ett sådan system tillämpas på de olika transportsätten inom gemenskapen och när det tillämpas på ett klarare och tydligare sätt med beaktande av trafikens externa kostnader, bör det utgöra en lämplig ram för behandling av det övergripande transittrafikproblemet med långtradare över hela gemenskapen, inklusive sådana särskilda situationer som transittrafiken genom Alperna, som den ärade parlamentsledamoten tar upp.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1793/03

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(28 maj 2003)

Ämne: Metoder vid gynekologiska hälsokontroller för upptäckt av livmoderscancer

Vad vet kommissionen om de olika metoder som används i de olika EU-länderna vid gynekologiska hälsokontroller för upptäckt av livmoderscancer?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(24 juni 2003)

Incidensen för livmoderhalscancer inom EU var i genomsnitt 10,48 fall per 100 000 kvinnor 1997. Incidensen varierade mellan de olika medlemsstaterna, från lägst 4,24 i Luxemburg och 5,06 i Finland till högst 17,34 i Portugal och 14,62 i Danmark. Denna stora variation avspeglar både bakomliggande risker och screeningverksamhet under de senaste årtiondena. Dödlighetstalen har sjunkit i alla de medlemsstater där screeningprogram har införts.

Kommissionen har fått uppgifterna om denna stora variation från det europeiska nätverket för screening för livmoderhalscancer, den rådgivande kommittén för förebyggande av cancer och andra experter från International Agency for Research on Cancer (IARC) samt från andra källor.

Organiserad screening för livmoderhalscancer har funnits i flera årtionden i en del medlemsstater (bl.a. Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket). I några medlemsstater administreras programmen regionalt och uppvisar därför variationer när det gäller täckning och genomförande. I några länder genomförs screening enbart på grundval av rekommendationer till ansvariga huvudmän.

Som reaktion på denna situation antog kommissionen ett förslag till rådets rekommendation om cancerscreening den 5 maj 2003(1). Syftet med förslaget är att fastställa rekommendationer för organiserade screeningprogram på en hållbar vetenskaplig grund och att undanröja skillnaderna mellan medlemsstaterna. Målet är ytterst att minska den cancerrelaterade dödligheten i alla medlemsstater och att uppnå samma höga hälsoskyddsnivå för alla europeiska medborgare.

(1) KOM(2003) 230 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0752/03

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(11 mars 2003)

Ämne: Irakkrisen och José Maria Aznars hot mot Chile och Mexiko vid en presskonferens den 27 februari

Vid en presskonferens i Madrid den 27 februari gjorde den spanske statsministern i sällskap av Storbritanniens premiärminister hotfulla uttalanden riktade mot Chile och Mexiko, medlemmar av FN:s säkerhetsråd, och antydde att hoten skulle kunna bli verklighet om dessa båda länder inte stödde USA:s planer på ett krig mot Irak. Spaniens statsminister påminde om att både Mexiko och Chile är beroende av associeringsavtal med EU, och att dessa avtal skall undertecknas av medlemsstaternas regeringar och parlament. Det tillfälle och det sätt på vilket den spanske statsministern påminde om detta faktum, just före Förenta nationernas avgörande omröstning om krig eller fred, visar att syftet var att hota Mexiko och Chile och låta förstå att den spanska regeringen skulle kunna vägra att underteckna eller upprätthålla associeringsavtalen.

Hur reagerar rådet inför detta beteende från den spanske statsministerns sida? Anser rådet det vara politiskt, moraliskt och institutionellt acceptabelt att han på detta sätt förbigår Europeiska rådets vilja, och försöker köra över de båda sydamerikanska staternas suveränitet, för att främja vissa intressen och en politik som gynnar ett särskilt land, såsom USA, trots att detta land faktiskt inte ingår i Europeiska unionen?

Svar

(22 juli 2003)

1. Rådet har inte för vana att kommentera offentliga uttalanden från regeringsansvariga i medlemsstaterna.

2. Rådet erinrar om att partnerskapsavtalet mellan EU och Mexiko undertecknades den 8 december 1997 och trädde i kraft den 1 oktober 2001. Associeringsavtalet mellan EU och Chile undertecknades i Bryssel den 18 november 2002 och merparten av dess bestämmelser tillämpas sedan den 1 februari 2003. Medlemsstaterna måste fullfölja sina ratificeringsförfaranden innan avtalet kan ingås.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1558/03

från Claude Moraes (PSE) till kommissionen

(7 maj 2003)

Ämne: Fotboll och rasism

Vad anser kommissionen om den ökade rasismen och det organiserade rasistiska beteendet bland fotbollssupportrar i vissa av EU-ländernas fotbollsklubbar? Nyligen bötfälldes flera olika fotbollsklubbar av Uefa. Tycker kommissionen att denna åtgärd var berättigad?

Vad anser kommissionen om de organiserade rasistiska yttringar som enligt Uefa är ett återkommande inslag på fotbollsmatcher i vissa ansökarländer (t.ex. i Slovakien)?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(25 juni 2003)

Kommissionen delar parlamentsledamotens oro över rasistiskt våld i samband med fotbollsmatcher i vissa medlemsstater och kandidatländer.

Kommissionen ger ekonomiskt stöd till praktiska initiativ som utformats för att ta itu med rasismen i samband med fotboll, bl.a. FARE (fotboll mot rasism i Europa).

Den 28 november 2001 antog dessutom kommissionen ett förslag(1) till ett rambeslut för att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om rasistiska och främlingsfientliga brott. Det finns två syften med detta rambeslut. För det första att garantera att rasism och främlingsfientlighet är straffbara i alla medlemsstater genom effektiva, proportionerliga och avskräckande brottspåföljder, som kan leda till utlämning eller överlämnande. För det andra att förbättra och uppmuntra det rättsliga samarbetet genom att undanröja potentiella hinder.

Slutligen vill kommissionen informera parlamentsledamoten om att rådet den 25 april 2002 antog ett beslut om säkerhet i samband med fotbollsmatcher med en internationell dimension(2). För utbyte av information i samband med fotbollsevenemang och med hänsyn till behovet av internationellt polissamarbete i samband med internationella fotbollsmatcher skall enligt beslutet nationella informationsställen för fotboll inrättas.

(1) EGT C 75 E, 26.3.2002.

(2) EGT L 121, 8.5.2002.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1065/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Livornos utnyttjande av medlen från Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Livorno, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att utveckla kvalitet, nyskapande verksamhet och den europeiska dimensionen inom yrkesutbildningssystemen och yrkesutbildningspraxis. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Livorno lagt fram projekt inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet?

2. Har kommunen Livorno beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 och E-1074/03ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(8 maj 2003)

De medel som beviljas genom Leonardo da Vinci-programmet förvaltas till viss del på ett decentraliserat sätt genom nationella programkontor. Det gäller specifikt projekt som avser transnationell rörlighet, som har en total budget på närmare 40 % av hela programmets budget.

För dessa projekt kan de upplysningar som krävs lämnas av det nationella programkontoret i Italien på följande adress:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaTfn (+39-06)44.59.01Fax (+39-06)44.59.04.75

När det gäller de medel som förvaltas central av kommissionen (pilotprojekt, temaåtgärder, språkkunskaper, transnationella nätverk, referensmaterial) har efterforskningarna avseende kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni gett följande resultat:

- Endast Pesaro har lagt fram ett förslag till pilotprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet, med följande projekttitel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale).

- Ett bidrag på 264 161 euro beviljades för detta projekt, som startade i slutet av 2002.

Parlamentsledamoten kan även vända sig direkt till de berörda kommunerna för att få mer information.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1094/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Florens utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Florens, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Florens lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Florens beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0972/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(26 mars 2003)

Ämne: Kommunen Siena: utnyttjande av medlen från Save II och Altener II

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Siena, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att begränsa koldioxidutsläppen, förbättra luftkvaliteten och bekämpa föroreningar. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Siena lagt fram projekt inom ramen för programmen Save II och Altener II?

2. Har kommunen Siena beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 och E-0973/03ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(25 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att ett Save-II-projekt har fått gemenskapsstöd för de kommuner som nämns i frågan (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni), medan ett inlämnat projektförslag inom ramen för Altener II inte valdes ut för samfinansiering.

1. Staden Pistoia har lämnat in ett projektförslag till Altener-II-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2001. Detta projektförslag, Resred, var inte framgångsrikt, och erhöll inget stöd.

2. Staden Perugia har lämnat in ett projektförslag till SAVE-programmet inom ramen för ansökningsomgången 2002. Detta projektförslag, Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) (medvetandehöjande för beslutsfattare i fråga om energieffektivt boende för låginkomsttagare) valdes ut för stöd.

Budgeten för APPEEL kommer att användas under 2003 och 2004.

Den avtalsslutande parten är staden Perugia.

Staden Perugia deltar som en av sammanlagt sex avtalsparter i detta antagna projektförslag APPEEL. Projektets avtalsnummer kommer att vara 4.1031/Z/02-025. Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till 484 406 euro, och gemenskapens bidrag uppgår till 242 203 euro. Staden Perugia bidrar med 42 000 euro, och gemenskapens bidrag till Perugia är 21 000 euro. För närvarande förbereds avtalet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1092/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(31 mars 2003)

Ämne: Kommunen Carraras utnyttjande av medlen från åtgärdsprogrammet för räddningstjänst

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Carrara, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att skydda personer och varor genom att förebygga eller på bästa sätt lindra eventuella naturkatastrofer eller s.k. tekniska och industriella katastrofer. Kommissionen uppmanas att besvara följande frågor:

1. Har kommunen Carrara lagt fram projekt inom ramen för åtgärdsprogrammet för räddningstjänst?

2. Har kommunen Carrara beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 och E-1103/03ingivet av Margot Wallström för kommissionen

(22 april 2003)

Kommissionen vill upplysa frågeställaren om att kommunerna Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena och Terni under de senaste två åren inte har lagt fram några projekt inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten, som inrättats genom rådets beslut 1999/847 av den 9 december 1999(1). Därför har de inte heller erhållit något ekonomiskt stöd i detta avseende.

Det ovan nämnda programmet syftar till att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för skydd av personer, egendom och miljö vid naturkatastrofer och tekniska olyckor på nationell, regional och lokal nivå. Programmets budget uppgår till 1,5 miljoner euro per år (budgetpost B4-308), vilket gör det möjligt att finansiera åtgärder för förebyggande, intervention, omedelbar hjälp samt analys av de socioekonomiska följderna av olyckor. Endast åtgärder som är av intresse för alla medlemsstater eller för en stor andel av dessa kan få stöd. Stödberättigande åtgärder måste vara förenliga med de prioriteringar som kommissionen varje år fastställer med hjälp av en förvaltningskommitté.

Kommissionen vill också upplysa frågeställaren om att det på Internetsidan http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ finns en hel rad exempel på projekt som utvecklats inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder till förmån för räddningstjänsten.

(1) EGT L 327, 21.12.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1121/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(1 april 2003)

Ämne: Kommunen Livornos utnyttjande av medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Livorno, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för omställning av eftersatta industriområden och för att minska skillnaderna i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Livorno lagt fram projekt inom ramen för ERUF?

2. Har kommunen Livorno beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1119/03, E-1120/03,E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03 och E-1124/03ingivet av Michel Barnier för kommissionen

(16 april 2003)

Kommunerna Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia och Florens är alla delvis berättigade till stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) inom ramen för SPD Toskana 2000-2006 (samlat programdokument).

SPD Toskana antogs genom kommissionens beslut(1) och förutsätter finansiering från ERUF till cirka 322,5 miljoner euro för en total offentlig utgift på 804,9 miljoner euro.

Eftersom SPD Toskana är ett program med decentraliserad förvaltning är det regionen Toskana som är ansvarig för genomförandet av åtgärderna, och denna myndighet har också i programkomplementet fastställt kriterierna för urval av projekt och vem som är ansvarig för upplysningar om ansökningar. Det är alltså till denna förvaltning som parlamentsledamoten lämpligen kan vända sig för att få exakta upplysningar om de projekt som lagts fram och finansierats till förmån för kommunerna Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia och Florens.

(1) C(2001) 2725, 27.9.2001.