SKRIFTLIG FRÅGA E-2897/02

från Margrietus van den Berg (PSE) till kommissionen

(14 oktober 2002)

Ämne: Överenskommelse om internationella spelregler för (elit)idrott

Europas fotbollsvärld befinner sig i kris. Den italienska ligan har skjutits upp på grund av allvarliga penningproblem och stridigheter om sändningsrätter mellan klubbar och tv-stationer.

Under tiden försvinner Ronaldo till Real Madrid för det otroliga beloppet 50 miljoner EUR. Många europeiska klubbar kan inte hänga med i denna kamp eller drar på sig enorma skulder. I samband med besparingar är det utbildningen som kommer i kläm, i synnerhet återföringen av vinster till regionala klubbar för den breda idrottsutbildningen.

I fördraget tillerkänns idrott en viktig samhällelig funktion. Om fotboll är en offentlig angelägenhet och inte enbart ett föremål för kommers och vinst bör klubbledningarna visa detta i alla yttranden och också uppmuntra detta bland sina supportrar. Denna samhälleliga funktion är nu allvarligt hotad när fotbollsklubbar i hela Europa försöker överträffa varandra med osannolika tv-kontrakt och skrattretande höga transfersummor.

Det är hög tid att kommissionen samlar klubbar, spelarföreningar, idrottsmyndigheter och nationella och internationella paraplyorganisationer över hela Europa för att komma överens om ett antal minimiregler.

Är kommissionen beredd att ta ett sådant initiativ och avtala om följande spelregler:

1. Transfersummor och professionella fotbollsorganisationers spelarlöner totalt skall regleras genom att det sätts ett europeiskt lönetak.

2. Ingen sport får sändas i ett format som kräver dekoder.

3. En del av transfersummorna skall överföras till regionala klubbar för att stödja bred idrottsutbildning.

4. Ingen slavhandel med unga spelare från bland annat Latinamerika och Afrika får förekomma och detta skall uppnås genom att UEFA utövar en direkt och aktiv kontroll.

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(27 november 2002)

Parlamentsledamoten vill att kommissionen vidtar ett antal åtgärder för att införa minimiregler inom elitidrotten för att kunna garantera en starkare solidaritet och på så sätt bevara den sociala aspekten av denna verksamhet.

Kommissionen vill understryka att den bara kan ingripa på de områden där den har befogenheter. Den har varit mycket aktiv då idrottsbestämmelser stått i strid med EG-lagstiftningen, särskilt då det gäller konkurrens. Kommissionen har till exempel efter att ha mottagit klagomål och av därav följande utredningar, noggrant sett över bestämmelserna om överföring av spelare. Man har därefter bestämt att en del av vinsten från överföringarna ska återföras till de klubbar som utbildar unga elitidrottsutövare.

Kommissionen har likväl en skyldighet att övervaka EG-fördraget och kan inte inkräkta på någon annans ansvarsområden. Den bekymrar sig särskilt om idrottsrörelsens självständighet och medlemsstaternas förmånsrätter. Då detta ärende inte berör några av EG-rättens bestämmelser, har kommissionen inte rätt att vidta åtgärder när det gäller överföringar av spelare och deras löner, förbud mot dekoder eller skyldigheter för idrottsförbund att omfördela en del av intäkterna mellan regionala klubbar.

Beträffande förhållandet mellan idrott och television (särskilt när det gäller betal-tv) bör det noteras att direktivet om Television över gränserna(1) tillåter medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda allmänhetens tillgång till evenemang av särskild vikt för samhället för att undvika att en betydande del av allmänheten utestängs från möjligheten att följa dessa evenemang genom direktsändning eller tidsförskjuten sändning i fri TV. Denna bestämmelse fastställs i artikel 3 a i rådets direktiv 89/552/EEG som lades till då direktivet ändrades 1997(2). Det ska möjliggöra för medlemsstater att vidta åtgärder och garantera ett ömsesidigt erkännande av dessa åtgärder inom gemenskapen, för att på så sätt garantera så stor tillgång som möjligt till nationella och icke-nationella tv-sändningar som till exempel de olympiska spelen eller VM i fotboll.

Kommissionen vill också understryka att den i Helsingforsrapporten om idrott(3), visade sitt engagemang beträffande en vision av idrott som respekterar principen om solidaritet, idrottsetik, idrottens sociala roll och skydd av unga idrottsutövare. Frågan om skyddet av unga idrottsutövare tas också upp i uttalandet om de särskilda kännetecken för idrott och idrottens sociala funktion i Europa som bör beaktas som antagits av Europeiska rådet i Nice(4). Detta uttalande griper sig an problemet om på vilket sätt man kan garantera solidaritetsprinciperna och behovet för idrottsorganisationerna och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra handelstransaktioner när det gäller minderåriga idrottsutövare från tredje land.

Parlamentsledamotens oro har fått stöd från en del medlemsstater och idrottsorganisationer som emellanåt har lanserat initiativ för att avhjälpa vissa obalanser. Europeiska fotbollsförbundet (UEFA) har till exempel för avsikt att anta ett antal åtgärder för att garantera en ökad solidaritet mellan de klubbar som deltar i de europeiska tävlingarna.

Kommissionen kan endast uppmuntra till att anta sådana initiativ, så länge de är förenliga med EG-lagstiftningen. I detta sammanhang tar kommissionen hänsyn till den sociala och fostrande aspekten av idrott som förespråkas i Niceförklaringen.

(1) Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, EGT L 298, 17.10.1989.

(2) Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, EGT L 202, 30.7.1997.

(3) Rapport från kommissionen till Europeiska rådet om hur man kan bevara den nuvarande uppbyggnaden av idrotten och upprätthålla idrottens sociala funktion inom gemenskapen Helsingforsrapporten om idrott, KOM(1999) 644 slutlig.

(4) Ordförandeskapets slutsatser Europeiska rådet i Nice den 7, 8 och 9 december 2000 Bilaga IV: uttalande om de särskilda kännetecken för idrott och idrottens sociala funktion i Europa som bör beaktas.