SKRIFTLIG FRÅGA E-2640/99

från Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) och Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen

(12 januari 2000)

Ämne: Den rättsliga ramen för tilldelning av kontrakt och konstruktionskvalitet på projekt i Grekland

Betydande problem har uppkommit på grund av bristfälligheter, bristen på insyn och förvanskning inom det institutionella ramverket för tilldelning av kontrakt och program samt på grund av dåligt utförda arbeten och brister inom de grekiska kontroll- och övervakningsmyndigheterna vad gäller att på ett korrekt sätt övervaka de gemenskapsprojekt som är under uppförande. I många fall har kommissionen fått klagomål angående tilldelningen av kontrakt, vilket har lett till att projekten har blivit försenade och sannolikt till att gemenskapsanslag har dragits in.

Mot bakgrund av att den planerade tredje gemenskapsstödramen för Grekland (20002006) innehåller beviljande av 9 miljarder drakmer för genomförande av olika infrastrukturprojekt och utvecklingsprogram och med tanke på att det inför OS 2004 planeras ännu fler projekt:

1. Vilken är situationen i Grekland när det gäller införlivandet i nationell lagstiftning och genomförandet av gemenskapsbestämmelserna om den rättsliga ramen för avtal och tilldelning av kontrakt och program?

2. Hur bedömer man genomförandet av dessa och vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta om gemenskapsbestämmelser överträds, eller om det finns en snedvridning av verksamhetsförhållandena på denna marknad?

3. I vilka gemenskapsprojekt har det särskilda kontrollrådet (ESPEL) kunnat konstatera undermåliga arbeten i Grekland och i vilka av dessa har böter och sanktioner ålagts de ansvariga?

4. Vad kommer att göras för att se till att det finns insyn, att systemet för tilldelning och fullbordande av kontrakt är trovärdigt och att undermåliga arbeten elimineras i Grekland, i syfte att få till stånd färre förseningar högre utnyttjandegrad av gemenskapsanslag och bättre kvalitet på utförda arbeten?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(1 mars 2000)

Kommissionen vill gärna upplysa frågeställarna om att Grekland redan har genomfört vissa upphandlingsdirektiv, nämligen rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor(1), 93/37/EEG om samordning av förfarandena vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten(8), 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig

upphandling av tjänster(2), 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten(3). Det förefaller inte som om de nationella genomförandebestämmelserna skulle innebära några särskilda problem när det gäller överensstämmelse med gemenskapsrätten. Däremot är genomförandet av direktiven om upphandling när det gäller vatten, energi, transporter och telekommunikationer kraftigt försenat. Rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna(9) samt 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna(4), samt även direktiv 97/52/EEG(5) om ändring av direktiven 92/50/EEG, 93/36/EEG och 93/37/EEG i syfte att beakta rådets godkännande av den internationella överenskommelsen om upphandling inom ramen för GATT. På grund av att de grekiska myndigheterna inte inkommit med någon text till bestämmelser som genomför dessa direktiv har kommissionen inlett överträdelseförfaranden och beslutat att väcka talan om fördragsbrott i domstolen med anledning av några av dem.

Kommissionen vill också informera frågeställarna om att den ser till att förfarandena vid upphandling tillämpas riktigt i alla medlemsstater. Detta syfte når kommissionen särskilt genom att samverka med de nationella myndigheterna i paketmöten, där man sprider kunskap om gemenskapsreglerna på området och värnar om att de tillämpas riktigt. Samtidigt utreder kommissionen klagomål och kan inleda överträdelseförfaranden enligt artikel 226 (f.d. artikel 169) i EG-fördraget för den händelse att de nationella myndigheterna bryter mot gemenskapsreglerna.

När det gäller frågan om ett bättre system för offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten för att uppnå ett effektivare utnyttjande av gemenskapsmedel, så erinrar kommissionen om att en gemensam styrkommitté inrättats i samband med gemenskapsstödram II, och att denna styrkommitté föreslagit ett antal åtgärder, av vilka somliga beslutats för länge sedan. Kommissionen räknar med att denna reform tar fart och att det beslutas om sådana åtgärder som krävs för att myndigheter med ansvar för bygg- och anläggningsarbeten skall iaktta den.

När det slutligen gäller kvaliteten på samfinansierade projekt samt det särskilda kontrollrådets (ESPEL) rådgivande verksamhet hänvisas frågeställarna till svaren på de skriftliga frågorna E-1912/99(6) (Konstantinos Hadzidakis) och E-2017/99(7) (Mihail Papayannakis).

(1) EGT L 199, 9.8.1993.

(2) EGT L 209, 24.7.1992.

(3) EGT L 395, 30.12.1989.

(4) EGT L 76, 23.3.1992.

(5) EGT L 328, 28.11.1997.

(6) Se s. 2.

(7) Se s. 5.

(8) EGT L 199, 9.8.1993.

(9) EGT L 199, 9.8.1993.