ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1800/01

från Bernard Poignant (PSE) till kommissionen

(19 juni 2001)

Ämne: Vetenskapliga studier om marina däggdjur som fångas oavsiktligt

Allmänheten upprörs varje år över att se strandade delfiner vid de europeiska kusterna. I många fall, om inte systematiskt, är det användningen av flyttrål som ifrågasätts.

Enligt vissa uppgifter strandar tusentals delfiner årligen, varav 80 procent har trålskador.

Finns det några vetenskapliga studier som bekräftar dessa siffror? Om så inte är fallet, avser kommissionen att ta initiativ till att sådana studier genomförs och avser den att att finansiera dessa?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(30 juli 2001)

Kommissionen är väl medveten om problemet med valdjur som fångas oavsiktligt i fiskeriverksamhet. Kommissionen har faktiskt ekonomiskt stött flera forskningsprojekt och studier som tar itu med frågan om samspelet mellan marina däggdjur (i huvudsak valdjur) och fiskeriverksamhet, vilket har lett till att nytt ljus har kastats över de uppmärksammade problemen.

Inte desto mindre lyckas kommissionen inte hitta någon officiell text som säger att 80 % av de strandade delfinerna hade skadats av flyttrål. Om en sådan hänvisning emellertid finns skulle kommissionen vara tacksam att få ta del av den.

Kommissionen är alltid öppen för att stödja vetenskapliga undersökningar som skulle kunna belysa frågan ytterligare. Under förutsättning att forskningsförslagen om valdjur baseras på god vetenskap kan de vara stödberättigande inom programmet livskvalitet och förvaltning av levande resurser, nyckelåtgärd 5 Varaktigt jordbruk, fiske och skogsbruk, samt integrerad utveckling av landsbygdsområden inklusive bergsområden, i gemenskapens femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling (http://www.cordis.lu/life/). Sista dagen för inbjudan att lämna förslag är den 18 oktober 2001.

Forskningsförslag som avser förlust av marin biodiversitet, inklusive valdjur, skulle även kunna tas under övervägande inom programmet för energi, miljö och varaktig utveckling, nyckelåtgärd 3 Varaktiga marina ekosystem liksom inom åtgärdslinjen infrastruktur i samma program (miljö och varaktig utveckling) (http://www.cordis.lu/fp5/src/calls.htm).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0858/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(22 mars 2001)

Ämne: Kommissionens rätt att ta tillbaka förslag

1. Anser kommissionen att den har rätt att, i praktiken, lämna in sitt veto mot lagstiftning genom att dra tillbaka förslag som den lämnat över till rådet eller Europaparlamentet?

2. Har kommissionens åsikt ifrågasatts av rättstjänsten vid någon annan institution?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(18 april 2001)

1. I artikel 250.2 (tidigare artikel 189a.2) i EG-fördraget sägs: Så länge rådet inte har fattat något beslut, får kommissionen ändra sitt förslag när som helst under de förfaranden som leder fram till att en gemenskapsrättsakt antas. Av rätten att ändra förslag i kombination med kommissionens initiativrätt följer rätten att dra tillbaka ett förslag. Kommissionen kan emellertid inte använda sig helt fritt av denna rätt.

Enligt doktrinen får kommissionen dra tillbaka sina förslag i två fall:

- Om förslaget riskerar att förändras i grunden under behandlingen i rådet eller om det finns en risk för att det kommer att bryta mot EG-fördraget (artikel 211 första strecksatsen tidigare artikel 155 första strecksatsen i EG-fördraget). Kommissionen utövar emellertid inte denna rätt om det skulle leda till att lagstiftaren underlåter att uppfylla en skyldighet i fördraget. Kommissionen utövar således ingen vetorätt.

- Om ett förslag är obsolet eller har ersatts av ett annat förslag. I sådana fall är återkallelsen enbart en formalitet. Parlamentet informeras om denna en månad innan beslutet om återkallelse offentliggörs i EGT.

2. Det ankommer inte på kommissionen att uttala sig om uppfattningen hos de övriga institutionernas rättstjänster. Kommissionen konstaterar dock att inte ett enda av återkallelsebesluten har överklagats till EG-domstolen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1818/01

från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen

(21 juni 2001)

Ämne: Gemensamma forskningscentrets anläggning i Ispra (Italien)

Under en längre tid har kommissionen politik gentemot Gemensamma forskningscentrets anläggning i Ispra varit nog så tvetydig. Bland annat har man i all tysthet flyttat en del av dess verksamhet, och därmed en del av personalstyrkan, till andra forskningsanläggningar inom gemenskapen - för vilka det dock inte aviserats några nya resurstilldelningar (till exempel anläggningen i Petten).

Till detta skall fogas den ännu inte officiella uppgiften att anläggningens generaldirektör föregående vecka informerade sin vetenskapliga personal att ett av de fyra verksamma instituten i Ispra skall stängas.

1. Kan kommissionen bekräfta denna uppgift?

2. Om så är fallet, skall denna stängning tolkas som ett led i en framtida omställning, omstrukturering eller nedläggning av institutet ifråga?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(30 juli 2001)

Gemensamma forskningscentrets (GFC) anläggning i Ispra omfattar fyra institut, nämligen Miljöinstitutet (EI), Institutet för rymdtillämpningar (SAI), Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP) och Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhetsteknik (ISIS).

En oberoende granskningspanel kom fram till att verksamheten inom SAI till stora delar överlappade verksamheten inom EI och ISIS. Detta bekräftades av en intern undersökning som genomfördes inom GFC:

Dessutom är SAI:s målsättningar teknikinriktade, medan de övriga instituten har tydlig anknytning till gemenskapspolitiken.

Kommissionen kommer därför att organisera om dessa tre institut så att det blir två nya som snarare har strategiska än tekniska målsättningar.

Ett institut skall vara ett forum för verksamhet som främst syftar till att bevara Europas allt mer sårbara miljö, både genom att stödja gemenskapens miljöpolitik och genom att främja integration av miljöaspekter i annan politik. Stöd av strategier för hållbar utveckling skall särskilt beaktas.

Det andra institutet skall tillhandahålla bättre skydd av privatpersoners, skattebetalares och, i allt större omfattning, konsumenters säkerhet.

Principerna bakom dessa förändringar har förklarats för den personal som kommer att beröras av omorganiseringen.

Förändringarna ingår i ett mer omfattande initiativ för att bättre rikta och koncentrera GFC:s verksamhet på de viktigaste prioriteringarna i dess uppdrag att främja gemenskapspolitiken. Förändringarna skall garantera att GFC får en hållbar framtid och kan integreras i det europeiska området för forskningsverksamhet. Det föreligger sålunda inga planer på att lägga ned centret i Ispra.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0966/01 från Ian Paisley (NI) till kommissionen. Detachering av tjänstemän från Europeiska kommissionen.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 350 E , 11/12/2001 s. 0065 - 0065



SKRIFTLIG FRÅGA E-0966/01 från Ian Paisley (NI) till kommissionen (30 mars 2001) Ämne: Detachering av tjänstemän från Europeiska kommissionen Skulle kommissionen kunna ange de anställningsvillkor som gäller för herrarna Logue och Larkin och tidpunkten då de anställdes samt hur stora belopp av EU-medel som betalats ut till dem sedan de av kommissionen blivit utsända för att tjänstgöra i den biträdande förste ministerns för Nordirland kansli? Svar från Niel Kinnock på kommissionens vägnar (14 juni 2001) För att visa sitt praktiska deltagande i fredsprocessen i Nordirland och i administrationen av den nyligen bildade lagstiftande församlingen i Nordirland har kommissionen godkänt tillfälliga befattningar för Colm Larkin, en A3-tjänsteman, och Hugh Logue, en A4-tjänsteman, som särskilda rådgivare till den biträdande förste ministern vid kansliet för förste ministern och den biträdande förste ministern för Nordirland. Dessa tillfälliga befattningar skall upphöra under det tredje kvartalet 2002. De löner och andra ersättningar som kommissionen betalar till Colm Larkin och Hugh Logue står i proportion till deras respektive anställningsgrad och hemförhållanden (familjebidrag, utbildningsbidrag osv.).
SKRIFTLIG FRÅGA P-1382/01

från Wolfgang Ilgenfritz (NI) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Sammanläggning av fastigheter i Tröpolach

I Tröpolach i österrikiska Kärnten har ett förfarande inletts för att sammanlägga fastigheter. Två tredjedelar av markägarna stödde sammanläggningen. Wastl, som också är ägare till en av de fastigheter som berörs av sammanläggningen, godkände inte sammanläggningen. Eftersom två tredjedelar av markägarna stöder förslaget kommer fastigheterna ändå att läggas samman.

Är förfarandet förenligt med EU:s bestämmelser?

Om så är fallet, vilken bestämmelse är det som tillämpas?

Om inte, vilka rättsliga åtgärder kan man vidta mot förfarandet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Kommissionen anser att sammanläggning av fastigheter är en fråga som faller under nationell lag och att eventuella tvister i samband med sådan sammanläggning bör handläggas av lämpliga nationella domstolar eller administrativa organ.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1342/01

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(4 maj 2001)

Ämne: Rätt till anställning för präster

Anser kommissionen att dess mål bör vara att garantera att alla anställda har full rätt till anställning oberoende av arbetsuppgiften? När planerar den att utvidga denna rätt till präster, som för närvarande i vissa fall behandlas på ett nästan feodalt sätt av icke-liberala religiösa myndigheter?

Svar från Anna Diamantopoulou på kommissionens vägnar

(16 juli 2001)

Gemenskapens arbetsrätt gäller i princip alla anställda. Själva begreppet anställd är dock inte definierat i europeisk arbetsrätt. Det finns därför inte i arbetsrätten någon övergripande definition av en anställd som skulle kunna tillämpas överallt i alla medlemsstater. Europeiska direktiv på området arbetsrätt gäller därför endast personer som i medlemsstaterna omfattas av skydd som anställda enligt nationell arbetsrätt.

I vissa medlemsstater betraktas inte präster som anställda enligt nationell arbetsrätt. I sådana fall omfattas de inte av europeisk arbetsrätt.

I förklaring nr 11 om kyrkors och konfessionslösa organisationers ställning, som fogats till Amsterdamfördragets slutakt, betonar Europeiska unionen att den respekterar och inte ingriper i kyrkors och religiösa sammanslutningars och samfunds ställning i medlemsstaterna. Eftersom prästernas ställning är nära kopplad till kyrkors och religiösa sammanslutningars ställning och interna organisation, måste också frågan om huruvida präster skall betraktas som anställda enligt nationell arbetsrätt avgöras på nationell nivå.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1884/01

från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen

(27 juni 2001)

Ämne: Bidrag till jordbruksgrödor (Italien)

I fråga om bidragen till djur tänker Europeiska kommissionen i framtiden införa en övre gräns för antalet bidragsberättigade djur per jordbruksföretag och åldersklass. Vore det inte befogat att också införa en sådan övre gräns för bidragen till jordbruksgrödor, till exempel 50 ha, så att jordbruksföretagen skulle få bidrag endast upp till denna gräns?

Kan kommissionen ge besked om:

- hur många jordbruksföretag i Italien som omfattar mer än 50 ha,

- hur många jordbruksföretag i Italien som omfattar mindre än 50 ha,

- vilka inverkningar/besparingar denna åtgärd skulle komma att föranleda för den totala budgeten för jordbruksgrödorna, uttryckt i absoluta tal och i procent?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 och E-1884/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(24 juli 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1152/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(10 april 2001)

Ämne: Användning av identitetskort

Kan kommissionen ange vilka medlemsstater som

1. utfärdar identitetskort (utom pass för internationellt bruk)?

2. i lag kräver att medborgarna bär sådana identitetskort på sig?

3. rapporterar om antalet inspektioner av sådana identitetskort?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(1 juni 2001)

1. Enligt vad kommissionen känner till utfärdar alla medlemsstater utom Danmark, Irland, Sverige och Förenade kungariket identitetskort till sina medborgare.

2. Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaret på skriftliga frågorna E-3070/98 från Mary Banotti(1) och E-1303/96 från Johanna Maij-Weggen.(2)

3. Kommissionen samlar inte in denna typ av uppgifter när den fullgör sina skyldigheter enligt fördragen. Kommissionen kan därför inte besvara frågan.

(1) EGT C 289, 11.10.1999.

(2) EGT C 373, 9.12.1997.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1903/01

från Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Ungdom

Kommissionen har nyligen avbrutit ett av de viktigaste arbeten som påbörjats i fråga om ungdomspolitiken, nämligen den vitbok om ungdomspolitik i Europeiska unionen som skulle läggas fram i november i år.

Som bekant har otaliga europeiska ungdomsgrupper deltagit i detta arbete, liksom organisationer, experter, regeringar osv.

Av vilka skäl har kommissionen avbrutit arbetena, trots ovannämnda organisationers ansträngningar?

Hur avser kommissionen att kompensera det allvarliga bakslag som upphävandet av vitboken innebär för samhället och i synnerhet för de europeiska ungdomarna?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 och E-2050/01 ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(2 augusti 2001)

Kommissionen anser att politiken för samarbete i ungdomsfrågor på den europeiska nivån bör förstärkas. Därför inledde kommissionen i slutet av 1999, på initiativ av kommissionsledamoten med ansvar för utbildning och kultur, förberedelserna för en vitbok om detta ämne.

Kommissionen ville att vitboken skulle föregås av ett omfattande samråd, utan tidigare motstycke: samråd med ungdomar i alla medlemsstater under 2000, avslutat med ett europeiskt möte i Paris i oktober 2000, samråd med det civila samhället och forskare samt diskussioner med medlemsstaterna. Detta samråd avslutades i mars 2001 i Umeå i Sverige.

Sedan dess håller kommissionen, med stöd av ungdomarna och av medlemsstaterna, på att utarbeta vitboken, som bör publiceras före slutet av året.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1018/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(30 mars 2001)

Ämne: Korttidsarbetslöshetsnivån

1. Kan kommissionen redogöra för utvecklingen av antalet korttidsarbetslösa (det vill säga personer som varit arbetslösa under mindre än ett år och också, om möjligt, under mindre än sex månader) för varje enskild EU-medlemsstat och för varje kvartal under de senaste tio åren?

2. Kan kommissionen också redogöra denna utveckling i form av en korttidsarbetslöshetsnivå (det vill säga som en andel av arbetsstyrkan)?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(16 maj 2001)

Eurostat räknade fram årsserier över långtidsarbetslösa (dvs. arbetssökande sedan över ett år tillbaka) och därtill svarande arbetslöshetsgrad inför den översiktsrapport som lades fram vid Europeiska rådets möte i Stockholm (grad av långtidsarbetslöshet är en av de strukturindikatorer som redovisas i bilagan till rapporten). Liknande uppgifter över korttidsarbetslöshet (under 12 månader) kan räknas fram genom subtraktion.

Det torde knappast gå att räkna fram tillförlitliga kvartalsserier förrän man kan stödja sig på kontinuerliga undersökningar av arbetskraften i alla medlemsstater.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0934/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(28 mars 2001)

Ämne: ISIS-metoden och den nordiska metoden

För kontroll av salmonellasmitta i kött används ISO-metoden och den nordiska metoden. I EU har den förstnämnda varit den förhärskande. Men kommissionär Fischler sade den 10 mars 1998 i EU-parlamentet att rådet då diskuterade möjligheten att använda den nordiska metoden som referensmetod.

Hur många medlemsländer använder idag den nordiska metoden som referensmetod för att kontrollera om kött är salmonellasmittat? Vad gör kommissionen för att förespråka användningen av den nordiska metoden i stället för ISO-metoden som referensmetod?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 juni 2001)

Enligt de tilläggsgarantier som beviljats Finland och Sverige i samband med deras anslutning till gemenskapen måste levande djur, ägg och färskt kött från andra medlemsstater testas för salmonella innan de sänds vidare till Finland eller Sverige. Alternativt måste dessa djur eller produkter komma från lantbruk eller anläggningar med salmonellakontrollprogram som beaktas som likvärdiga med de i Finland och Sverige.

Regler för mikrobiologisk provtagning av kött som skall till Finland och Sverige tas upp i rådets beslut 95/409/EG av den 22 juni 1995 om att beträffande salmonella anta regler om mikrobiologisk provtagning genom stickprov på färskt nöt- och griskött avsett för Finland och Sverige(1) och beslut 95/411/EG av den 22 juni 1995 om att beträffande salmonella utfärda regler om mikrobiologisk provtagning genom stickprov på färskt fjäderfäkött avsett för Finland och Sverige(4). Från början användes ISO-metoden (Internationella standardiseringsorganisationen 6579:1993) för provtagning av kött. I enlighet med Vetenskapliga veterinärkommitténs yttrande av den 3 juni 1996 lade man i förteckningen över godkända metoder till den metod som beskrivs av Nordisk metodikkommitté för livsmedel (NMKL nr 71). Detta gjordes genom rådets beslut 98/227/EG av den 16 mars 1998 om att ändra beslut 95/409/EG, 95/410/EG och 95/411/EG om metoder för mikrobiologisk undersökning som skall användas på kött som är avsett för Finland och Sverige(2). Livsmedelsanläggningar i medlemsstaterna kan använda antingen ISO-metoden eller den nordiska metoden för provtagning av kött som skall till Finland eller Sverige. Kommissionen har inte fullständig information om de olika metoder som medlemsstaterna använder för provtagning av kött avseende salmonella.

Därutöver finns det i gemenskapslagstiftningen inga normer eller analysmetoder för att undersöka förekomsten av salmonella i färskt kött. Trots att det i rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994(3) föreskrivs krav för malet kött och köttberedningar så fastställs här inte vilka metoder som skall användas för salmonella-tester.

(1) EGT L 243, 11.10.1995.

(2) EGT L 87, 21.3.1998.

(3) EGT L 368, 31.12.1994.

(4) EGT L 243, 11.10.1995.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1942/01 från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen. Framtida reglering av produkter som innehåller mänsklig vävnad.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 364 E , 20/12/2001 s. 0228 - 0228



SKRIFTLIG FRÅGA E-1942/01 från John Purvis (PPE-DE) till kommissionen (3 juli 2001) Ämne: Framtida reglering av produkter som innehåller mänsklig vävnad Menar kommissionen att det krävs ytterligare reglering på gemenskapsnivå av medicintekniska produkter vars framställning inbegriper insamling, odling och utnyttjande av mänsklig vävnad? Om så är fallet, i vilken omfattning och efter vilken tidsplan förväntas detta ske? Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar (10 september 2001) Kommissionen är medveten om att produkter innehållande mänsklig vävnad är ett viktigt och känsligt ämne, särskilt när det handlar om medicintekniska produkter. Kommissionen håller därför på med en undersökning rörande dels vilka behov det finns av ett initiativ på gemenskapsnivå för att reglera användningen av mänsklig vävnad i medicinska produkter, dels vilken typ av lag som skulle vara mest lämplig i sammanhanget och vilken räckvidd den i så fall borde ha. När det gäller etiska frågor, såsom insamling och odling av mänsklig vävnad, bör man tillämpa de principer för skyddet av mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet som fastläggs i Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0859/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Kommissionens återtagande av förslag.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 261 E , 18/09/2001 s. 0209 - 0209



SKRIFTLIG FRÅGA E-0859/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (22 mars 2001) Ämne: Kommissionens återtagande av förslag Kan kommissionen ange hur många gånger som den har dragit tillbaka ett förslag till direktiv eller förordning från ministerrådet eller Europaparlamentet under vart och ett av de senaste fem åren, och därvid lämna referensnummer på förslaget och en kortfattad beskrivning av ämnet? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (18 april 2001) Kommissionen har inte dragit tillbaka något förslag av innehållsmässiga skäl under de senaste fem åren. Vad beträffar återkallelse på formella grunder hänvisas parlamentsledamoten till svaret på hans fråga E-0858/01(1). (1) Se s. 210.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1567/01

från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen

(17 maj 2001)

Ämne: Korridor VIII

Kan kommissionen upplysa om protokollet undertecknats av de deltagande länderna och av kommissionen, och huruvida den tekniska studien har påbörjats som skall belysa de infrastrukturella förutsättningarna och de prioriteringar som skall göras? Vilken typ av finansiellt stöd, och till vilket belopp, har till dags dato givits av samtliga deltagare?

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(20 juni 2001)

Kommissionen stöder starkt utvecklingen av samtliga alleuropeiska transportkorridorer genom att förhandla med de berörda parterna och vidta alla politiska, tekniska och finansiella åtgärder som är nödvändiga för att främja en mer gynnsam ram för transportverksamhet i Europa.

Kommissionen har under de senaste månaderna tillsammans med det italienska ordförandeskapet för korridor VIIII - det italienska transport- och sjöfartsministeriet - aktivt deltagit i arbetet med att färdigställa samförståndsavtalet för denna korridor. Syftet har bl.a. varit att hjälpa de deltagande länderna - framför allt Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bulgarien, Grekland, Italien och Turkiet - att enas om en slutlig kompromiss om texten i samförståndsavtalet.

I början av juli 2000 enades parterna i Rom om nästan hela texten. Det finns fortfarande några skillnader och det berörda länderna har ännu inte undertecknat något samförståndsavtal trots kommissionens ansträngningar.

Eftersom det inte finns något samförståndsavtal har man ännu inte kunnat påbörja någon särskild studie för korridor VIII.

Fram tills nu arbetar varje land på nationell nivå med att förverkliga projekt för korridor VIII som finansieras genom olika källor. Dessa projekt ingår emellertid inte i en gemenskapsansträngning som samordnas genom ett samförståndsavtal.

När samförståndsavtalet har undertecknats och den tekniska studien påbörjats kommer det att bli möjligt att få en omfattande och detaljerad kunskap om läget för projekten i korridor VIII, inbegripet arten och omfånget av det ekonomiska stödet.