SKRIFTLIG FRÅGA E-1493/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Biologiska reningsverk i Grekland

Kommissionen har nyligen beslutat att dra Grekland inför EG-domstolen på grund av att landet inte uppfyller åtagandet att inrätta en enhet för biologisk avfallsbehandling i Elevsina. Detta åtagande skulle ha uppfyllts senast 1998(!). Att Grekland nu ställs inför domstolen kan även få konsekvenser för ytterligare elva områden som är belägna nära känsliga ekosystem och där man inte rättat sig efter vare sig gemenskapsdirektiv eller fastställda datum. Enligt uppgifter i grekisk press skulle man sedan 1998 ha slutfört byggandet av anläggningar för avfallsbearbetning i 16 grekiska städer med över 10 000 invånare som är belägna i känsliga områden. Men det är endast fyra(!) städer som rättat sig efter direktivet. De grekiska myndigheterna försvarar sig med att andelen som rättade sig efter detta direktiv var liten även i andra medlemsstater 1998 I dag, fyra år senare, har man färdigställt tolv biologiska reningsverk i områden som ligger nära känsliga vattendrag (t.ex. Amvrakikos-bukten och Lefkada-sundet), samtidigt som de övriga fyra anläggningarna i Thriasio, Grevena, Kilkis och Thebe ännu inte är färdiga. Det biologiska reningsverket i Thriasio befinner sig fortfarande på planeringsstadiet!

Vidare förekommer det många problem både när det gäller den centrala och den lokala övervakningen av hur reningsverken fungerar. En studie utförd vid Athens universitet visar att över 30 % av anläggningarna har allvarliga driftsproblem (t.ex. otillräckligt underhåll, bristfällig användning och icke representativa stickprovsundersökningar). Enligt samma studie har i många fall dessutom anläggningarna för behandling av urbant avfall inte någonsin fungerat väl. Detta gäller t.ex. Serifos, där det biologiska reningsverket färdigställdes redan 1994 med hjälp av stöd från gemenskapen och den grekiska staten, men detta är inte i drift på grund av misslyckad planering av projektet.

Känner kommissionen till detta problem och vad anser den om det? Vilka av ovannämnda projekt har beviljats finansiering och exakt vilka bidrag har de fått? Finns det andra fall där Grekland kan ställas inför EG-domstolen på grund av försenade projekt för biologisk rening som skulle ha slutförts senast 1998? Om så är fallet, vilka projekt gäller det? Har kommissionen för avsikt att ingripa gentemot de grekiska myndigheterna, och i så fall hur, för att få slut på dessa enorma förseningar vid anläggandet av biologiska reningsverk och bristerna i övervakning och kontroll av driften från de lokala myndigheternas sida?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(22 juli 2002)

Kommissionen följer genomförandet av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse(1) i samtliga medlemsstater, inklusive Grekland. Kommissionen har redan inlett tre enskilda överträdelseförfaranden mot Grekland med anledning av att direktivet inte följts. Dessa gäller kommunerna Aten, Elevsina och Thessaloniki. Ytterligare undersökningar har inletts i syfte att bedöma om bestämmelser och fastställda datum iakttas. Kommissionen kommer inte att tveka att vidta alla nödvändiga åtgärder, även enligt artikel 226 i EG-fördraget, för att se till att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt.

Beträffande strukturfonderna och Sammanhållningsfonden har kommissionen anmodat de grekiska myndigheterna att lämna upplysningar om de enskilda projekt som har beviljats bidrag och vilka belopp det gäller. Dessa uppgifter kommer att överlämnas till parlamentsledamoten så snart de lämnats in.

Under de senaste månaderna har kommissionen dessutom lett översynsmöten för att tillsammans med de grekiska myndigheterna göra en bedömning av hur mycket arbete som återstår i ett försök att se till att de mest överhängande kraven när det gäller investeringar tillgodoses snarast möjligt så att efterlevnaden av gällande gemenskapslagstiftning förbättras.

I enlighet med gemenskapens stödram för den innevarande programperioden 20002006 håller de grekiska myndigheterna på att inrätta en enhet för tekniskt stöd som vid behov ger vägledning, särskilt till lokala myndigheter, om lämplig utformning av reningsverk och om underhåll och drift när de färdigställts.

Detta borde bidra till att undvika problem när det gäller underhåll och drift för tidigare byggda reningsverk av den typ som parlamentsledamoten nämner i sin fråga. Den grekiska regeringens beslut att inrätta organ (DEYA) med den kompetens och ekonomiska kapacitet som krävs är också ett steg i rätt riktning som borde göra att effektiviteten beträffande uppförande och drift av reningsverk förbättras.

(1) EGT L 135, 30.5.1991.