SKRIFTLIG FRÅGA E-2261/01

från Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen

(31 juli 2001)

Ämne: Förslaget om harmoniserad energiskatt i grönboken om energiförsörjning

Kommissionens grönbok om energiförsörjning(1) är ett viktigt strategiskt utspel i debatten kring hur energiförsörjningen skall utvecklas under de närmaste åren och även under de kommande decennierna. I grönboken görs en ingående uppföljning av hur energisektorn utvecklats, ur synvinkel av att energiresurserna skall räcka till samt även ur synvinkel av energianskaffningen och miljöfrågorna. Där ingår också en diskussion om hur beskattningen av energi skall utvecklas, med dithörande fiskala mål och målstyrning.

Av grönboken framgår vilka skatter som betalades på produktionskostnaderna för energi och transport av energi 1997. Enligt de uppgifter jag fått har energibeskattningen skärpts sedan 1997, åtminstone i Finland.

Enligt grönboken är skatterna på energi ett effektivt styrmedel för energiförbrukningen. Därför föreslås det att energisektorn skall beläggas med tillräckligt höga skatter. Vad är i detta hänseende tillräckligt och vad innebär detta i praktiken? En harmonisering av skatterna inom gemenskapen anses ofrånkomlig ur konkurrenssynvinkel, så att snedvridningar inom energisektorn skall kunna förebyggas.

1. Hur kan man med hjälp av den föreslagna harmoniseringen av skatterna på energi se till att energiskattesituationen för de nordliga medlemsstaterna inte blir mindre gynnsam än vad den är i dag?

2. Hur kan man, i en situation där den ökande beskattningen leder till minskad konkurrenskraft, slå vakt om att industrin och energiproduktionen förnyas och trygga den förmåga till utveckling som absolut behövs med tanke på situationen för miljön?

3. Hur skall konkurrenskraften hos EU:s industri i relation till tredje länder säkerställas?

(1) KOM(2000) 769.

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(22 oktober 2001)

Kommissionen lade 1997 fram ett förslag till rådsförordning om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter(1). Enligt detta förslag skulle det fastställas minimiskattenivåer för energiprodukter och föreskrivas en stegvis höjning av dessa i tre etapper.

Genom harmonisering av strukturerna och en tillnärmning av punktskattesatserna för samtliga energiprodukter syftar förslaget framför allt till att:

- begränsa snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna och mellan olika energiprodukter och därigenom förbättra den inre marknadens funktion och öka medlemsstaternas handlingsutrymme när det gäller genomförandet av vissa önskvärda skattereformer,

- på ett verksamt sätt bidra till minskade utsläpp av föroreningar och växthusgaser i enlighet med Kyoto-protokollet.

Förslaget skulle dessutom bidra till förbättrad energiförsörjning i gemenskapen, särskilt genom möjligheterna att påverka inriktningen av förbrukningen av energiprodukter och genom en åtgärd inriktad på den totala efterfrågan.

Förslaget till direktiv, som är ett direkt led i kommissionens strategi för en hållbar utveckling, kommer samtliga medlemsstater till godo.

Av en undersökning av statistik över energikostnaderna (inbegripet skatter) framgår att företag med hög energiförbrukning belägna i de nordliga länderna inte drabbas av högre skattebörda än företag i andra medlemsstater. En harmonisering av strukturerna och en tillnärming av punktskattesatserna leder till bättre jämvikt i energikostnadshänseende mellan de ekonomiska aktörerna i medlemsstaterna.

Frågan om de europeiska företagens konkurrenskraft har till fullo integrerats i förslaget till direktiv från 1997 och är en integrerad del också i de överläggningar som för närvarande pågår i Ecofin-rådet. Obligatoriska undantag eller frivilliga nedsättningar förutses sålunda för företag med hög energiförbrukning. Gemenskapens regler om statligt stöd har vidare anpassats för att i ökad utsträckning ta hänsyn till just aspekten om bevarandet av industrins konkurrenskraft, med respekterande av miljön.

Kommissionen noterar slutligen att en grön skattereform i linje med förslaget till direktiv från 1997, d.v.s. en skattereform grundad på principen om budgetneutralitet, skulle kunna ge dubbel utdelning, dels genom att stärka kampen mot miljöföroreningar, dels genom att främja sysselsättning och tillväxt i medlemsstaterna.

(1) EGT C 139, 6.5.1997.