SKRIFTLIG FRÅGA E-1761/97 från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen (27 maj 1997)

Ämne: Användningen av biologiska växtskyddsmedel i Europeiska unionen

1. Anser kommissionen som jag att användningen av biologiska växtskyddsmedel måste uppmuntras från såväl miljö- som konsumentsynpunkt? Kan kommissionen i detta sammanhang meddela hur många biologiska respektive kemiska bekämpningsmedel som registrerats sedan juli 1993?

2. Anser kommissionen att de nuvarande reglerna för registrering av biologiska bekämpningsmedel som baseras på bakterier, virus och andra mikroorganismer på ett lämpligt sätt kan motsvara marknadens krav och att de i synnerhet är lika effektiva som de för jämförbara kemiska bekämpningsmedel och befinner sig inom likvärdiga kostnadsramar som dessa?

3. Ifall kommissionen anser att detta inte är fallet, vilka åtgärder tänker kommissionen då vidta för att en framtida användning av biologiska bekämpningsmedel skall underlättas?

4. Anser kommissionen att de system för registrering av biologiska bekämpningsmedel som finns i Europeiska unionen och i USA från ekonomisk synpunkt i stora drag är jämförbara så att båda dessa handelsregioner på ett likvärdigt sätt stimulerar sina företag till att delta i den internationella konkurrensen? Ifall svaret på denna fråga är negativt, vilka åtgärder tänker sig då kommissionen för att förbättra det europeiska näringslivets konkurrenssituation?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (16 juli 1997)

1. Användningen och godkännandet av växtskyddsmedel regleras av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ((EGT L 230, 19.8.1991. )). I detta direktiv föreskrivs att beslut skall fattas på gemenskapsnivå såväl beträffande kemiska ämnen alternativt mikroorganismer som används i växtskyddsmedel (godkännande genom införande i en förteckning), som beträffande nationella godkännanden av de formuleringar dessa ingår i. Användningen av kemiska ämnen och mikroorganismer är i princip underställda samma krav, vilket innebär att de rester formuleringarna ger upphov till, liksom själva användningen av formuleringarna, inte får ha några skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller på grundvattnet och inte får påverka miljön på ett oacceptabelt sätt.

Sedan juli 1993 har 18 akter med dokumentation om verksamma ämnen och 3 akter om mikroorganismer granskats på gemenskapsnivå och befunnits vara fullständiga. Ett slutgiltigt beslut om införande i förteckningen över godkända ämnen och mikroorganismer kan endast fattas efter en ingående bedömning på grundval av en rapport från en medlemsstat. Hittills har inget verksamt ämne och ingen mikroorganism förts in i denna förteckning, eftersom granskningarna fortfarande pågår.

2.-4. Kraven på den akt med dokumentation som skall lämnas in skiljer sig åt för kemiska och mikrobiologiska formuleringar. Kraven på uppgifter om mikrobiologiska formuleringar har hittills endast fastställts på ett allmänt plan. Direktivet ger därtill utrymme för en viss flexibilitet, om den ansökande parten kan visa att några av undersökningarna inte är nödvändiga för att visa att människors hälsa eller miljön inte hotas av viss typ av användning. Kostnaden för att utarbeta en akt med dokumentation om mikroorganismer är i normala fall lägre än för kemiska formuleringar, men i de fall där det finns fog för oro kan kostsamma tester krävas för att påvisa att en formulering inte har några skadliga effekter.

Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta ett arbetsdokument i syfte att i detalj fastställa kraven på uppgifter för mikroorganismer. Detta dokument kommer att diskuteras inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) så att harmoniserade krav på uppgifter för mikroorganismer kan fastställas för alla OECD-länder.

Kommissionen överväger dessutom att föreslå ett snabbförfarande för godkännande av vissa växtskyddsmedel som endast medför små risker, inbegripet biologiska växtskyddsmedel.