ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3862/02

från Ioannis Averoff (PPE-DE) till kommissionen

(10 januari 2003)

Ämne: Finansiering av ett vattenkraftverk i Anilio i Ioannina län

Företaget Lakmos Energeiaki AE beviljades anslag inom gemenskapens andra stödram, närmare bestämt utvecklingsministeriets handlingsprogram för energi, för att uppföra ett litet vattenkraftsverk i Anilio i Ioannina län. Arbetet avbröts emellertid på grund av säkerhetsåtgärder som ålades av förstinstansdomstolen i Ioannina efter att invånarna i Anilio tillsammans med Metsovo kommun lämnat in en begäran under åberopande av brott mot miljölagstiftningen. I väntan på en slutgiltig dom från tingsrätten i Metsovo har nu projektet placerats i gemenskapens tredje stödram, närmare bestämt i handlingsprogrammet för konkurrenskraft.

Känner kommissionen till genom vilken sorts förfarande (anbudsförfarande eller annat) som projektet placerats i andra respektive tredje gemenskapsstödramen, vidare hur stor den totala budgeten är, hur fördelningen ser ut mellan de båda gemenskapsstödramarna samt exakt hur stor del av projektets budget som bekostas på gemenskapsnivå respektive statligt och privat?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(7 februari 2003)

Det investeringsprojekt som parlamentsledamoten syftar på har införlivats i handlingsprogrammet Energi inom gemenskapens stödram 19941999 för Grekland. Detta gjordes efter en anbudsinfordran som inleddes inom ramen för stödordningen Effektivt utnyttjande av energin som godkänts av kommissionen. Den totala avtalskostnaden uppgick till 338 miljoner drakmer varav 54 % tillfördes av investeraren, 23 % av Regionala utvecklingsfonden (ERUF) och 23 % av grekiska staten.

Det har inletts rättsundersökningar, vilket har lett till att projektgenomförandet avbrutits. Enligt de uppgifter som inkommit till de nationella behöriga myndigheterna kommer projektet att utgå ur programmet så att kommissionens skall kunna godkänna avslutande av detta.

Grekland har ännu inte begärt att kommissionen inleder det finansiella avslutandet av programmet i fråga. Enligt den gemenskapslagstiftning som gäller för insatser under perioden 19941999 skall de uppgifter som krävs för avslutandet ha inkommit till kommissionen senast den 31 mars 2003.

Initiativtagaren till projektet har lagt fram ett nytt förslag efter en anbudsinfordran inom ramen för stödordningen Uppmuntran till privata engergiinvesteringar. Denna stödordning medfinansieras enligt handlingsprogrammet Konkurrenskraft inom gemenskapsstödramen 20002006 för Grekland. Den totala förslagskostnaden uppgick till 406 134 euro varav 60 % kan tillföras av investeraren, 20 % genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och 20 % av grekiska staten.

Enligt de uppgifter som inkommit till behöriga nationella myndigheter har programmet ännu inte införts i det berörda handlingsprogrammet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3291/02

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(20 november 2002)

Ämne: Visum för grekiska medborgare till Förenta staterna

Medborgare i samtliga EU-länder med undantag av Grekland kan resa till Förenta staterna utan visum. Förenta staternas justitieminister hade, vilket framgår av rådets svar på min muntliga fråga H-0428/99(1), även godkänt Greklands deltagande i ett pilotprogram visa wearer i vilket alla länder i EU deltar utom Grekland. Förhandlingar förs nu med Grekland på expertnivå för att även göra det möjligt för Grekland att delta i det här programmet.

Med beaktande av den senaste tidens händelseutveckling med avseende på organisationen 17 november och det faktum att denna organisations verksamhet i Grekland varit Förenta staternas viktigaste argument för att visumtvånget endast skall gälla Grekland, men inte de övriga EU-länderna, vill jag fråga kommissionen om följande:

1. Kan kommissionen upplysa oss om hur förhandlingarna mellan experterna framskrider?

2. Kan kommissionen, med tanke på ovan nämnda händelseutveckling, vända sig direkt till de amerikanska myndigheterna för att försöka få ett slut på den här diskrimineringen riktad mot ett medlemsland i Europeiska unionen?

(1) Muntligt svar av den 15 september 1999.

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(20 december 2002)

Kommissionen är medveten om att principen om ömsesidighet i fråga om viseringar väcker en rad frågor, däribland de som parlamentsledamoten nämner.

I sitt förslag till ändring av förordning (EG) nr 539/2001(1), som antogs den 28 november 2002(2), slår kommissionen fast att det krävs en fördjupad granskning av ömsesidighetens betydelse och räckvidd i fråga om viseringspolitik. En rapport från granskningen skall överlämnas till parlamentet och rådet senast den 30 juni 2003.

(1) Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, EGT L 81, 21.3.2001.

(2) KOM(2002) 679 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2964/02

från James Fitzsimons (UEN) till rådet

(15 oktober 2002)

Ämne: Övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus)

Som rådet känner till lade kommissionen nyligen fram ett förslag till ett nytt system (Forest Focus) som syftar till att skydda gemenskapens skogar och skapa medvetenhet om skogens betydelse för vår miljö. Skogarna i EU täcker 36 % av EU:s totala landyta. Har rådet övervägt detta förslag som stöds av Europaparlamentet, och vilka garantier kan det ge för att länder som Irland kommer att kunna dra nytta av programmet?

Svar

(4 mars 2003)

Som den ärade parlamentsledamoten påpekar är syftet med förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning av skogar och växelverkan på miljöområdet i gemenskapen (Forest Focus) att upprätta ett nytt gemenskapssystem för övervakning av skogar och växelverkan på miljöområdet som skall skydda gemenskapens skogar.

Systemet grundar sig på vad som uppnåtts genom två rådsförordningar om övervakning av luftföroreningars och skogsbränders inverkan på skogens ekosystem; dessa upphör att gälla i slutet av 2002. Rådet är medvetet om att frågan är viktig och brådskande och fem arbetsgruppsmöten har redan ägt rum, nämligen den 24 juli, 12 september, 1 oktober, 10 oktober och 4 november 2002. För november planeras ytterligare två arbetsgruppsmöten.

Rådet tog vid sitt möte den 910 december del av en lägesrapport om det senaste arbetet med förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om övervakning av skogar och växelverkan på miljöområdet i gemenskapen. Vid detta tillfälle välkomnade ordföranden de avsevärda framsteg som gjorts med detta ärende. Han uppmanade Ständiga representanternas kommitté att under det kommande grekiska ordförandeskapet i början av år 2003 och i avvaktan på Europaparlamentets yttrande fortsätta sina insatser för slutlig enighet, om möjligt vid första behandlingen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3247/02

från Antonio Di Pietro (ELDR) till kommissionen

(19 november 2002)

Ämne: Konsekvenser av jordbävningen i Molise

Den 31 oktober 2002 drabbades regionen Molise av en våldsam jordbävning av åttonde graden på Mercalliskalan. Jordbävningens epicentrum var i området nordost om Campobasso och den kunde kännas i hela regionen.

Jordbävningen krävde tragiskt nog 29 personers liv och hundratals människor skadades. På flera orter uppstod det också allvarliga skador på bostäder, företagslokaler och offentlig infrastruktur. På vissa ställen är det så illa att upp till 80 procent av bebyggelsen har ödelagts.

Jordbävningens skadeverkningar kommer naturligtvis att påverka ekonomin i hela regionen. Många familjer är nu hemlösa med enorma utgifter att klara av. Många småföretag och en hel del infrastruktur har förstörts och det kommer att dröja flera år innan man har återställt förhållandena i de drabbade samhällena och deras verksamheter har återgått till det normala.

Det råder katastrof- och nödläge i regionen och invånarna står inför det tunga arbetet att ta itu med de allvarliga ekonomiska konsekvenserna. Kan kommissionen därför säga om det finns möjlighet för regionen Molise att få del av anslagen för mål 1-områden?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(30 januari 2003)

Kommissionen vill informera parlamentsledamoten om att regionen Molise, som (under en övergångsperiod) är klassad som mål 1-område under perioden 20002006, redan åtnjuter samma möjligheter som de andra mål 1-områdena. I detta syfte finns ett operativt program på en sammanlagd summa av 605 miljoner euro, varav 115 miljoner euro är stöd från gemenskapen, som är avsett att främja en hållbar ekonomisk utveckling i regionen. En särskild åtgärd rör återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter skador som orsakats av naturkatastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärdsprogram.

I förordningen om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket föreskrivs även möjligheten att, inom ramen för landsbygdsutvecklingen, vidta åtgärder som syftar till upprustning och utveckling av samhällen och bevarandet av kulturarvet på landsbygden.

Kommissionen skall granska alla förslag från regionala och nationella myndigheter som syftar till att ändra de operativa programmen i syfte att koncentrera tillgängliga medel i befintliga eller nya åtgärder för att avhjälpa vissa problem som orsakats av jordbävningen.

I kommissionens svar på de skriftliga frågorna E-3258/02 från Christiana Muscardini och Adriana Poli, och E-3434/02 från Roberta Angelilli(1) anges gemenskapens olika åtgärder som rör naturkatastrofer och under vilka villkor de gäller.

(1) Se s. 78.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3209/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(12 november 2002)

Ämne: Massakern i Ryssland

Hur förhåller sig rådet till och vilka åtgärder har rådet vidtagit i fråga om president Putins och den ryska regeringens kriminella och oansvariga handlande, som ledde till att inte enbart de tjetjenska rebeller som stod för gisslandramat dödades utan också hundratals personer i gisslan?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-3209/02 och E-3325/02

(20 februari 2003)

Att över 700 personer togs som gisslan i Moskva den 23 till 26 oktober 2002 orsakade djup oro både i EU och i Ryssland. Europeiska rådet den 24/25 oktober 2002 framförde sin ståndpunkt om denna händelseutveckling i uttalandet av den 25 oktober i bilaga III till ordförandeskapets slutsatser om detta.

Vid det gemensamma toppmötet mellan EU och Ryssland i Bryssel den 11 november 2002 gjorde Europeiska unionen och Ryssland ett gemensamt uttalande om kampen mot terrorismen, i vilket de förklarade att de stod enade i denna kamp med tillbörlig respekt för rättsstatsprincipen, de demokratiska principerna och staters territoriella integritet. På grundval av gemensamma åtaganden satte de upp gemensamma mål i syfte att utveckla sitt strategiska partnerskap i detta avseende, inklusive fastställandet av samarbetet mellan EU och Ryssland i kampen mot terrorism.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1670/02

från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen

(5 juni 2002)

Ämne: Användningen av EU-medel i de palestinska områdena

Anser sig kommissionen ha anledning att sätta tilltro till den israeliska regeringens påstående att EU-medel som administreras av den palestinska myndigheten under ordförande Arafats direkta överinseende har använts för att finansiera terroristattacker mot civila israeler? Om inte, har kommissionen granskat det bevismaterial som de israeliska myndigheterna har presenterat som underlag för detta påstående?

Vidare, kan kommissionen ge en kommentar till anklagelserna att palestinska skolbarn har försetts med skolböcker som finansierats med EU-medel och som innehåller uppviglande satser som:

Det slutliga och obevekliga resultatet kommer att vara muslimernas seger över judarna(1)

Denna religion kommer att besegra alla andra religioner och kommer med Guds vilja att spridas genom den islamiska jihadens kämpar(2)

(1) Vårt arabiska språk för årskurs 5, nummer 542, sida 67.

(2) Undervisning om Islam, årskurs 7, nummer 564, sida 125?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 juli 2002)

Kommissionen har undersökt de israeliska myndigheternas påståenden om missbruk av gemenskapsmedel. Kommissionen har noga granskat de bevis som lagts fram av den israeliska regeringen (Dan Naveh) och den israeliska försvarsmakten. Kommissionen har också bett Internationella valutafonden (IMF) och den palestinska myndigheten att kommentera påståendena. I det material kommissionen har granskat har det inte funnits något som styrker att gemenskapsmedel har använts för andra ändamål än de som avtalats mellan gemenskapen och den palestinska myndigheten. Kommissionen ser mycket allvarligt på denna fråga och kommer även fortsättningsvis att ge högsta prioritet åt granskningen av eventuella påståenden om missbruk av gemenskapsmedel.

Kommissionen har aldrig betalat för läroböcker som används av den palestinska myndigheten. Beträffande innehållet i böckerna hänvisar kommissionen till rådsdokumentet Palestinska läroböcker: EU:s inställning som är utlagt på rådets hemsida http://ue.eu.int/newsroom/NewMain.asp?LANG=1
SKRIFTLIG FRÅGA E-2530/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(11 september 2002)

Ämne: Human Rights Watch kritik av tortyr mot de personer som fängslades av USA efter den 11 september 2001

Enligt en rapport som Human Rights Watch publicerade den 15 augusti har den politik som USA:s regering fört under ledning av George Bush efter den 11 september 2001 inneburit godtyckliga fängslanden, kränkningar av grundläggande rättigheter, inspärrande av fångar i isoleringsceller under mycket lång tid utan några som helst formella anklagelser, och tortyr. Vad gör rådet för att få Bushs regering att stoppa detta kriminella agerande?

Svar

(20 februari 2003)

Som framgår av artiklarna 6 och 11 i EU-fördraget är främjandet och skyddandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt fasthållande vid frihetens, demokratins och rättsstatens principer väsentliga inslag i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

Kampen mot terrorism är ett prioriterat område för Europeiska unionen. Terrorism är inte enbart ett hot mot staternas säkerhet utan också ett av de allvarligaste hoten mot utövandet av mänskliga rättigheter, rätten till liv och mänsklig värdighet. Samtidigt måste kampen mot terrorism föras med respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, så som underströks vid Europeiska rådets möten i Laeken, Barcelona och Sevilla. Denna ståndpunkt har tillkännagivits för USA vid både officiella och informella kontakter under det senaste året.

EU upprätthåller en dialog på temat mänskliga rättigheter med USA. EU fortsätter att vid sådana möten ge besked om sin ståndpunkt när det gäller behovet att respektera mänskliga rättigheter i alla lägen, även i kampen mot terrorism. Det kan inte bli fråga om några undantag under några omständigheter från rätten till liv, tanke-, samvets- och religionsfrihet, frihet från tortyr eller grym och förnedrande behandling, oberoende av nationalitet, ras eller religion.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2933/02

från Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) till rådet

(17 oktober 2002)

Ämne: Tillämpning av den europeiska konventionen rörande erkännande av universitetsexamina för tillträde till fortsatta akademiska studier (Europarådets konvention, ETS032)

En av de stater som undertecknat konventionen vägrar att erkänna likvärdigheten hos en sökandes tidigare universitetsutbildning (ej yrkesmässig) med hänvisning till att en del av kursplanen skulle brista i överensstämmelse. Därmed tvingas alla som fått sin utbildning i en annan undertecknande stat att helt eller delvis göra om sina studier. Kan detta betraktas som en överträdelse av den europeiska konventionen rörande erkännande av universitetsexamina för tillträde till fortsatta akademiska studier (ETS032)?

Är de myndigheter som är behöriga i frågor om tillgodoräknande av utländsk utbildning, det vill säga de undertecknande staternas utbildningsministerier, i enlighet med artikel 4 skyldiga att informera dem som ansöker om att få tillgodoräkna sig utländsk utbildning om vilka ämnen i kursplanen som inte överensstämmer med deras krav? Är de även skyldiga att ge innehavare av en utländsk universitetsutbildning en förteckning över de prov som dessa måste klara av?

Svar

(3 mars 2003)

Rådet informerar den ärade parlamentsledamoten om att det inte är rådets uppgift att tolka innehållet i den europeiska konventionen rörande erkännande av universitetsexamina för tillträde till fortsatta akademiska studier. Denna konvention hör till Europarådet och är inte en rättsakt från Europeiska unionens råd.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3359/02

från Dana Scallon (PPE-DE) till kommissionen

(27 november 2002)

Ämne: Forskning om övertaliga embryon

Vid rådets 2 451 möte Konkurrensfrågor- (Inre marknaden, industri och forskning) i Bryssel den 30 september 2002 antogs följande:

Rådet och kommissionen stipulerade att exakta bestämmelser om tillämpning av forskningsverksamhet där mänskliga embryon och stamceller från mänskliga embryon, som kan finaniseras inom sjätte ramprogrammet, kommer att fastställas före den 31 december 2003. Kommissionen konstaterade att den tills dess, i väntan på att exakta tillämpningsbestämmelser fastställs, inte kommer att föreslå finansiering av sådana forskningsprojekt, såvida det inte är fråga om stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar.

Är formuleringen stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar lika med övertaliga embryon på under två veckor?

Stämmer det att sjätte ramprogrammet för närvarande finansierar forskning om övertaliga embryon på under två veckor i de länder där detta är godkänt?

Svar från Philippe Busquin på kommissionens vägnar

(13 januari 2003)

Stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar är inte samma sak som övertaliga embryon.

Övertaliga embryon är embryon som skapats vid provrörsbefruktning för behandling av barnlösa, men som inte längre längre behövs för det syftet. Egentligen skall de slängas, men kan av det berörda paret doneras till forskning.

Stamceller från mänskliga embryon i cellbanker eller isolerade celler i odlingar avser mänskliga embryonala stamceller som skapats från den inre cellmassan av embryon som befinner sig på blastocyststadiet och som odlats i provrör. Dessa stamcellinjer kan frysas och deponeras i en cellbank (blastocyststadiet motsvarar 5-7 dagar efter befruktningen av ägget, när embryot liknar en ihålig blastocyst med en inre cellmassa).

Då den första ansökningsomgången för sjätte ramprogrammet skedde i december 2002, har ännu ingen finansiering skett via det ramprogrammet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3802/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(7 januari 2003)

Ämne: Nätverket Natura 2000 i Galicien (Spanien)

Många naturområden som man har föreslagit skall ingå i det blivande nätverket Natura 2000 är för tillfället svårt drabbade av oljeutläppet från tankfartyget Prestiges förlisning. Kommer kommissionen att förklara dessa områden som de facto tillhörande nätverket Natura 2000, för att man skall kunna genomföra samtliga de ekonomiska och rättsliga åtgärder och de vetenskapliga iakttagelser som anges i habitatdirektivet (92/43/EEG(1))?

(1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(31 januari 2003)

Ledamoten uttrycker sin oro om Prestige-olyckan och dess följder för Natura 2000-nätet i Galicien i Spanien. Det inträffade utgör ett allvarligt hot mot vilda djur och växter i havet utanför Galicien och mot den galiciska kustens livsmiljöer, inte minst mot Natura 2000-områden.

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, det så kallade habitatdirektivet, är unionens viktigaste instrument när det gäller att bevara den biologiska mångfalden i Europa. Bevarande, skydd och förbättring av miljön, inbegripet bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, är ett väsentligt mål av allmänt gemenskapsintresse. Det viktigaste verktyget för att uppnå dessa mål är Natura 2000, ett nät av skyddade områden. Alla områden som ingår i nätet Natura 2000 måste anses ha stort ekologiskt värde. Det är varje medlemsstats ansvar att utse och bevara områden som är viktiga för att skydda arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse.

Enligt habitatdirektivet skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt återställa och upprätthålla en gynnsam bevarandestatus.

Galiciens kustområden ingår i den atlantiska biogeografiska regionen. De spanska myndigheterna har föreslagit att 60 galiciska områden av gemenskapsintresse skall ingå i nätet Natura 2000.

För kommissionens del ingår alla dessa områden i det spanska förslaget till nätet Natura 2000. Därför måste samtliga bestämmelser i habitatdirektivet tillämpas på dessa områden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3451/02

från Eluned Morgan (PSE) till kommissionen

(6 december 2002)

Ämne: Jordbruk och IACS

Vilka jordbruksprodukter finns upptagna på IACS-blanketten? Skulle kommissionen kunna informera mig om hur mycket stöd Grekland årligen fått för de här produkterna efter det att IACS-blanketten infördes? Skulle kommissionen kunna tala om för oss hur stora böter Grekland fick för att landet inte uppfyllde bestämmelserna om det årliga antalet IACS-blanketter efter det att det blev obligatoriskt att använda sig av IACS-systemet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 januari 2003)

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är ett effektivt hjälpmedel när det gäller att kontrollera direktstöden till jordbrukarna, men det finns inga särskilda IACS-formulär, vilket antyds i frågan. IACS har funnits sedan skörde- eller ansökningsåret 1993, och numera omfattar det djurbidragen när det gäller nötkreatur, får och getter, samt arealbidragen när det gäller jordbruksgrödor, ris, trindsädesslag och arealuttag.

IACS skulle vara helt och hållet infört senast den 1 januari 1997. Sedan dess har de deklarerade IACS-utgifterna varit 669,6 miljoner euro för 1998, 755,7 miljoner för 1999, 734,6 miljoner för 2000, 752,6 miljoner för 2001 och 722,9 miljoner euro för 2002.

Det är inte korrekt att tala om böter i samband med kommissionens granskning och godkännande av räkenskaperna. Vad som då kan inträffa är att kommissionen inte godkänner vissa utgifter för vilka en medlemsstat inte på ett tillfredsställande sätt har visat att administrations- och kontrollrutinerna ger garantier för att utgifterna verkligen uppfyller alla krav för att vara stödberättigande. Finansiella korrigeringar tillämpas inte per prövat fall utan per budgetår. Som svar på frågan innebär detta att det vore lämpligare att tala om en klumpsumma. I Greklands fall kunde sammanlagt 156 153 993 inte godkännas för gemenskapsfinansiering under perioden 19971999. Granskningarna innan räkenskaperna avslutas fortsätter emellertid för åren från och med 1999, och man räknar med att det blir aktuellt med ytterligare avslag under 2003.