SKRIFTLIG FRÅGA E-2764/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Patentskydd dyrt för småföretagen

Det så kallade bruksmodellskyddet har kritiserats av småföretag i Sverige för att det utgör ett hinder för andra företag än innehavaren och det är denna hindrande funktion som påverkar flertalet mindre företag. Bruksmodellskyddet gör det möjligt för storföretagen att systematiskt skaffa sig skydd över stora tekniska fält. Till exempel japanska och amerikanska företag lägger ut sådana bombmattor med följd att de mindre, resurssvaga företagen får se sin rörelsefrihet kraftigt inskränkt. Finns det ett stort antal patent och bruksmodeller på ett tekniskt område blir det svårt och dyrt för ett litet företag att agera.

Håller kommissionen med om att ovan nämnda situation kan bli följden med bruksmodellskydd och vad ämnar kommissionen göra för att följa upp och förhindra att mindre företag drabbas negativt av att större företag lagt ut bombmattor över stora tekniska fält?

Svar avgivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Skydd av uppfinningar genom bruksmodell uppfattas vanligen som en smidigare och mindre kostsam skyddsform än patentskydd. Det är därför som denna form ofta betraktas som lämpligare för företagen bl. a. de små och medelstora företag som är verksamma inom vissa innovativa sektorer.

Kommissionen är emellertid medveten om att denna skyddsform kan väcka farhågor i bl. a. småföretag i medlemsstater som Sverige, där bruksmodellskyddet ännu ej finns.

Kommissionen känner däremot ej till några särskilda svårigheter av det slag, som parlamentsledamoten hävdar att småföretagen möter, bland de medlemsstater som redan och ibland sedan många år förfogar över bruksmodellskydd.

Kommissionen erkänner emellertid att användande av denna skyddsform i vissa fall skulle kunna ge upphov till missbruk och kommissionen har inom ramen för diskussionerna om förslaget till parlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmönsterskydd för uppfinningar(1), tagit hänsyn till den oro rörande detta ämne som uttryckts av berörda parter.

Det är sålunda därför som kommissionen i sitt ändrade förslag(2) med utgångspunkt i parlamentets yttrande(3) har infört ett visst antal bestämmelser, som genom att stärka rättssäkerhet, insyn och tredje mans rätt syftar till att förhindra missbruk av bruksmodellskyddet. Bland tillagda förbättringar bör omnämnas en bättre definition av uppfinnarverksamhet, möjlighet för tredje man och ej endast investerare att kräva att en forskningsrapport om det tekniska läget upprättas, att forskningsrapporten läggs till handlingarna, krav att en forskningsrapport upprättas när åtal väcks eller när skyddet förlängs i mer än sex år.

Till sist berörs här en viktig punkt: om parlamentsledamotens farhågor skulle visa sig grundade, förutses i det ändrade förslaget en uppföljning av direktivet. Kommissionen skulle således vid slutet av en period av tre år efter direktivets införande i medlemsstaternas nationella lagstiftning kunna föreslå tänkbara rättelser att införas i lagbestämmelsen.

(1) EGT C 36, 3.2.1998.

(2) EGT C 248 E, 29.8.2000.

(3) EGT C 175, 21.6.1999.