ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3778/98

från María Sornosa Martínez (GUE/NGL) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Åtgärder i samband med det internationella havsåret

Förenta nationerna har förklarat 1998 som "Det internationella havsåret". Detta är ett idealiskt tillfälle för kommissionen att aktualisera sin politik i dessa frågor och agera på ett dynamiskt sätt, både på lagstiftningsnivå och vad gäller att stimulera initiativ som förbättrar den nuvarande svåra situationen i haven.

Det är nödvändigt att politiken för förebyggande åtgärder mot föroreningar, där skyddet för floderna är av största betydelse, i inneslutna hav som t.ex. Medelhavet aktualiseras (jag påminner här kommissionen om svåra situationer som tidigare förvärrats, som t.ex. förhållandet i floden Segura och dess utlopp i östra Spanien). På samma sätt förutsätter behovet av att upprätthålla en biologisk mångfald en global politik, som inte missgynnar områdena runt haven, framför inte allt de som består av våtmarker som är beroende av de åtgärder som vidtas vid kusterna. Försurningen i haven beror på allt från transporter och radioaktiva utsläpp i vatten till en aggressiv bostadspolitik vid kusterna. Vad gäller bevarandet av fiskeresurserna vill jag understryka fiskets betydelse och behovet av att uppfylla befintliga direktiv och arbeta fram nya som inte kolliderar med de olika staternas intressen. Man bör förbjuda aktiviteter som vadfiske efter röd tonfisk i Medelhavet, som orsakat stora problem för fisket i de valensiska kustvattnen.

1. Har kommissionen nu för avsikt att koncentrera sig på den allmänna vattenpolitiken och därvid ta hänsyn till alla direkta och indirekta faktorer som påverkar den rådande situationen?

2. Vilka steg har kommissionen för avsikt att ta vad gäller lagstiftning rörande havsrättspolitiken?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Ritt Bjerregaard

(5 februari 1999)

Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-3181/98 från Angela Sierra González(1).

(1) Se s. 47.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3551/98

från Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen

(1 december 1998)

Angående: Nya turkiska hot mot Cypern

Under sitt senaste besök (5.11.1998) på den norra delen av Cypern, som står under turkisk ockupation, upprepade den turkiske premiärministern Yilmaz vid en allmän presskonferens, som han gav tillsammans med den turkcypriotiske ledaren Denktash, att ett eventuellt främjande av anslutningsförhandlingarna med Cypern skulle som "svar" få till stånd ett turkiskt införlivande av de ockuperade territorierna.

Frågan som ställs till kommissionen, som ju ägnar sig åt många rättsliga volter för att få till stånd en EU-finansiering till Turkiet, är på vilket sätt den tänker svara på dessa hot och om det handlar om att fortsätta att låta ett tredje land ingripa på detta sätt i unionens förhandlingar med en oberoende demokrati som är medlem i alla stora internationella organisationer.

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(18 december 1998)

Kommissionen känner till de förklaringar som frågeställaren nämner. Som frågeställaren vet undertecknade Rauf Denktash och president Süleyman Demirel redan i januari 1997 en gemensam förklaring i syfte att stegvis integrera den norra delen av ön med Turkiet. I juli 1998 undertecknade Turkiet och den norra delen av ön även ett associeringsavtal.

I sin "återkommande rapport från kommissionen om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning", antagen den 4 november 1998, uttryckte kommissionen sin åsikt om de förklaringar och åtgärder som nämns ovan och ansåg att dessa "inte är förenliga med den internationella rätten på detta område, sådan den framgår av FN:s resolutioner i frågan, till vilka Europeiska unionen förbehållslöst ansluter sig". Dessa resolutioner grundar sig framförallt på bildandet av en federation mellan de två områdena och de två befolkningsgrupperna. I samma dokument uttryckte kommissionen även sin övertygelse om att "FN:s generalsekreterares bona officia, som stöds av säkerhetsrådet och Europeiska unionen, bör ges aktivt stöd av alla berörda parter".

Enligt det planerade tidsschemat har anslutningsförhandlingarna med Cypern efter den 10 november 1998 gått in i en konkret fas. Kommissionen hoppas att de turkcypriotiska representanterna reagerar positivt på förslaget från grekcypriotisk sida att delta i förhandlingarna.

Kommissionen är överens med rådet om att de framsteg som görs beträffande en anslutning och de framsteg som görs beträffande en rättvis och genomförbar lösning av cypernfrågan har ett ömsesidigt gynnsamt inflytande på varandra.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3759/98

från Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Millennieproblematik i Ryssland

På grund av den ekonomiska krisen i Ryssland har arbetet med att komma till rätta med millennieproblemet - som redan tidigare hade låg prioritet - så gott som helt upphört. Med tanke på det stora antal datorer som finns på kärnkraftverk och kärnvapenanläggningar i Ryssland kan detta innebära ett allvarligt hot mot Europas och världens säkerhet.

1. Är kommissionen medveten om att det saknas ett effektivt sätt att angripa millennieproblemet i Ryssland?

2. Känner kommissionen till att man enligt en undersökning från Gartner-gruppen för en relativt låg kostnad på uppskattningsvis 100 miljoner dollar skulle kunna lösa det ryska millennieproblemet?

3. Hur önskvärt anser kommissionen att det är att man förutom det nuvarande stödet i form av att ryska företrädare deltar i seminarier om millennieproblemet även lämnar ett ekonomiskt bidrag till arbetet med det ryska millennieproblemet, till exempel inom ramen för Tacis?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar

(15 januari 1999)

1. och 3. Åtgärder för att lösa problemet vidtas av både kärnkraftsindustrin, särskilt WANO (World Association of Nuclear Operators) och offentliga myndigheter, vägledda av Internationella atomenergiorganet (IAEA).

Vid IAEA:s senaste generalförsamling begärde organets medlemmar att IAEA skulle "agera som en central informations- och kontaktpunkt för medlemsstaternas informationsutbyte avseende de åtgärder för felsökning och problemlösning som vidtas vid de kärnkraftverk, anläggningar för kärnbränslehantering och sjukvårdsinrättningar som använder radioaktivt material, så att dessa anläggningar kan göras redo för år 2000". Som ett svar på denna begäran inledde IAEA ett särskilt projekt för att behandla år 2000-problemet. I november 1998 utarbetade IAEA ett vägledande dokument om identifiering, korrigering och provning av utrustning samt om planering för nödsituationer. I början av 1999 kommer IAEA att hålla möten om tillämpningen av principerna i detta dokument.

Kommissionen erkänner IAEA:s ledande roll i detta avseende och strävar efter att bidra till dessa internationella ansträngningar för att åtgärda problemet i de nya oberoende staterna och de centraleuropeiska länderna.

I detta sammanhang kommer kommissionen att koncentrera sina insatser på att i första hand främja medvetandet om problemet, i synnerhet hos tillsynsmyndigheter. Inom kort kommer ett möte att hållas med CONCERT-gruppen, bestående av högre tillsynsmyndigheter från gemenskapen, de centraleuropeiska länderna och de nya oberoende staterna.

2. Kommissionen är i färd med att granska den undersökning som gjorts av Gartner-gruppen och som nämns av frågeställaren, och kommer att informera henne direkt om sina slutsatser.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3351/98

från Gianni Tamino (V) till kommissionen

(16 november 1998)

Angående: Andra rapporten om artikel 26 i direktiv 86/609/EEG

I sitt svar på den skriftliga frågan E-2376/97(1) och E-0038/98(2) meddelade kommissionen att rapporten skulle finnas tillgänglig före slutet av april 1998.

Av vilken anledning har kommissionen inte respekterat denna uppgift och när har den nu för avsikt att publicera den andra rapporten vars tidsfrist för inlämning förföll den 27 maj 1997?

Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar

(10 december 1998)

Såsom angavs i kommissionens svar på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-38/98(3) inleddes förberedandet av den andra statistiska rapporten i enlighet med artikel 26 i direktiv 86/609/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål(4) under 1997 när det blev uppenbart att sammanställningen av den gemensamma uppsättning statistiska tabeller som man kommit överens om inte skulle bli klar förrän i slutet av 1998. Den engelska versionen av rapporten blev klar i april 1998.

För att kommissionen skall kunna anta rapporten måste den finnas tillgänglig på samtliga gemenskapsspråk. På grund av en oväntat hög arbetsbelastning kunde översättningen av rapporten emellertid inte slutföras förrän i september 1998. Rapporten kommer nu att antas av kommissionen för att sedan offentliggöras.

(1) EGT C 76, 11.3.1998, s. 102.

(2) EGT C 304, 2.10.1998, s. 20.

(3) EGT C 304, 19.10.1998.

(4) EGT L 358, 18.12.1986.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3113/98

från Thomas Mann (PPE) till kommissionen

(16 oktober 1998)

Angående: Trakasserier vid in- och utresa till och från Gibraltar

Varav kommer det sig att den spanska gränspolisen fördröjer person-/semestertrafiken mellan Spanien och Förenade kungariket, i detta fall Gibraltar, så till den grad att EU-resenärer i timmar får sitta praktiskt taget inburade i sina bilar i mördande temperatur?

Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att ändra på denna ohållbara situation?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(7 december 1998)

Parlamentsledamoten hänvisas till kommissionens svar på den skriftliga frågan E-1744/98 från Graham Mather(1), på den skriftliga frågan E-1404/95 från Barry Seal(2) och på de muntliga frågorna H-269/95 och H-353/95 från Alfred Lomas respektive Thomas Megahy vid frågestunden vid parlamentets session i maj 1995(3).

(1) EGT C 13, 18.1.1999, s. 76.

(2) EGT C 213, 17.8.1995.

(3) EGT, Bilaga 4-463, s. 136, 17.5.1995, [eng. utgåva (övers. anm.)].
SKRIFTLIG FRÅGA E-2001/98

från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen

(30 juni 1998)

Angående: Strukturfonderna

Kommissionen håller nu på att utvärdera systemet för medel (system der Eigenmittel) och kommer att lägga fram resultatet i en rapport som kommer i september.

Planerar kommissionen en liknande utvärdering av det hittillsvarande utnyttjandet av struktur- respektive sammanhållningsfonden?

Skulle inte en grundlig granskning av de hittillsvarande följderna av utbetalningar genom struktur- respektive sammanhållningsfonden en ändamålsenlig grundval för de kommande förhandlingarna i rådet om Agenda 2000 vilka kommer att bli mycket besvärliga?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar

(30 juli 1998)

Kommissionen håller med om att man noggrant bör utvärdera stödet från strukturfonderna och sammanhållningsfonden för ekonomisk och social sammanhållning, för att garantera att offentliga medel används så effektivt som möjligt under den nuvarande programperioden och i framtiden. Med detta för ögonen lade kommissionen 1996 fram sin första rapport(1) om ekonomisk och social sammanhållning, i vilken effekterna av stöd från strukturfonden och sammanhållningsfonden analyseras ingående.

De strukturfondsstöd som löper under mer än tre år granskas i allmänhet i en halvtidsrapport, som kan leda till förändringar under den återstående delen av programperioden. Denna utvärdering sker i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Kommissionen analyserar nu resultaten av en sådan utvärdering i fråga om mål 1- och mål 6-programmen liksom i fråga om de mål 2-program som har godkänts för en femårsperiod. Kommissionen ser halvtidsrapporten som ett förberedande element för den framtida programperioden och kommer att lägga fram resultaten under hösten.

Alla projekt som samfinansieras av sammanhållningsfonden genomgår en förberedande och efterföljande utvärdering. Dessutom beställdes 1995 en studie från London School of Economics & Political Science (LSE) i syfte att ta fram nya metoder för beräkningar av de socio-ekonomiska effekterna av finansiellt stöd från fonden. Resultatet av studien visar på ett starkt positivt samband mellan infrastruktur och privata investeringar, på betydande långsiktiga arbetsmarknadseffekter och på viktiga sidoeffekter mellan regionerna i sammanhållningsländerna och deras grannar. De regionala effekter på inkomster och sysselsättning som beräknats enligt LSE:s modeller är större än de som beräknats genom traditionella kostnads- och intäktsmetoder.

Sammanhållningsfondens årsrapport innehåller en utförlig kommentar beträffande utvärderingsprocessen. En ingående redovisning av LSE-studien håller på att sammanställas och skall offentliggöras.

(1) KOM(96) 542 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3366/98

från Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen

(16 november 1998)

Angående: Ledighet på grund av val för grekiska tjänstemän vid EU-institutionerna

Problemen blir fler och fler för de grekiska tjänstemän vid EU-institutionerna som vill rösta i hemlandet. Närmare bestämt måste - enligt de föreskrifter som fastställts vad gäller särskild ledighet på grund av val (och i enlighet med GD IX:s tolkning av dessa) - de grekiska tjänstemän vid EU-institutionerna som vill rösta i båda omgångarna av de lokala valen (vilket för övrigt är obligatoriskt enligt grekisk lag), betala två tur och retur-biljetter till Grekland för att resa fram och tillbaka vid två tillfällen, eller också begära ledigt för veckan mellan de två valomgångarna, vilket medför att de förlorar reseledigheten.

Vidare måste dessa personer personligen infinna sig på GD IX, som är ansvarigt för personalfrågor vid kommissionen, under veckan mellan de två valomgångarna, något som skapar svåra problem eftersom de måste utsätta sig för tröttsamma resor på över 200 mil från sina arbetsplatser i Bryssel eller Luxemburg till Grekland och tillbaka.

Känner kommissionen till dessa vedermödor som anställda vid kommissionen och andra EU-institutioner utsätts för i samband med de lokala valen i Grekland, och vilka åtgärder har den för avsikt att vidta för att det skall bli enklare för dem att utöva sin rösträtt?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(9 december 1998)

Gällande bestämmelser om särskild ledighet och resdagar vid val tillämpas på samma sätt för alla anställda. Bestämmelserna innehåller föreskrifter om dels särskild ledighet, dels resdagar. Reglerna bygger på principen att tjänstemän skall beviljas den ledighet som är nödvändig, beroende på transportmedel, för att de skall hinna utöva sin rösträtt/röstplikt på valdagen och sedan återkomma.

Särskild ledighet beviljas endast om valet äger rum en arbetsdag. Resdagar beviljas på vissa villkor. Om avståndet överstiger 2 000 km är den nödvändiga restiden beräknad till tre dagar (en och en halv dag i varje riktning) om resan görs med bil, tåg eller båt. Om resan görs med flyg, är antalet resdagar fastställt till två dagar (en dag i varje riktning). För att bevilja resdagar som motsvarar restiden begär kommissionen således kopior av biljetter eller andra verifikationer. Samma villkor gäller om resan för att rösta måste företas två gånger.

Kommissionen anser att de gällande bestämmelserna är tillräckligt generösa för att de anställda skall kunna fullgöra sin rösträtt och, i förekommande fall, röstplikt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3236/98

från Graham Mather (PPE) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Sena betalningar av kommissionen

1. Vad är den genomsnittliga betalningsperioden för företag som verkställer kontrakt under Phare och Tacis?

2. Är kommissionen medveten om att ett företag som verkar inom europavalkretsen Hampshire North and Oxford i slutet av augusti 1998 hade ett likviditetsunderskott på nästan en miljon pund beroende på en enda uppdragsgivare, nämligen Europeiska kommissionen?

3. Är kommissionen övertygade om att den kommer att kunna efterleva det förestående direktivet om sena betalningar?

4. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta för att förbättra sitt rykte som sen betalare, i synnerhet vad gäller kontrakt under Phare och Tacis?

Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar

(4 december 1998)

1. Under 1998 var den genomsnittliga betalningstiden inom Phare och Tacis, till och med oktober 1998, 70,2 dagar och 52,5 för utanordnaren. 72 % av de berörda beloppen betalades inom 60 dagar.

2. Nej.

3. Ja.

4. Den nya gemensamma tjänsten för yttre förbindelser (SCR) för förvaltning av stöd till tredje land, som inledde sin verksamhet den 1 september 1998, har åtagit sig att se över den ekonomiska strukturen och betalningsplanerna för avtal om tekniskt stöd, och att harmonisera förfarandena och de olika sätten för att utarbeta program om tekniskt stöd. Detta borde leda till kortare betalningstider för Phare och Tacis.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3403/98

från Luis Campoy Zueco (PPE) till kommissionen

(9 november 1998)

Angående: Ny narkotikapolitisk strategi

Kan kommissionen tala om hur den nya narkotikapolitiska strategin ser ut efter att toppmötet i Cardiff antog rapporten om åtgärderna för att bekämpa narkotika från och med 1999?

Svar från Anita Gradin på kommissionens vägnar

(6 januari 1999)

Kommissionen förbereder för närvarande ett meddelande till rådet och parlamentet om en handlingsplan för narkotikabekämpning för unionen 2000-2004. Planen är en uppföljning av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Cardiff.

Den nya planen bygger på huvudpunkterna i den narkotikabekämpningsstrategi för tiden efter 1999 som fick stöd i Cardiff. Planen kommer att ge allmänna ramar för att utarbeta ett balanserat, integrerat och tvärvetenskapligt tillvägagångssätt som särskilt tar hänsyn till de möjligheter som erbjuds i samband med Amsterdamfördragets ikraftträdande och slutsatserna från extrasessionen i FN:s generalförsamling om narkotika i New York i juni 1998.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3575/98

från Ingo Friedrich (PPE) till kommissionen

(18 november 1998)

Angående: Möjligheter till skattefria och tullfria inköp för EU-tjänstemän

1. Vilka av EU:s tjänstemän har rätt att göra skattefria och tullfria inköp?

2. Hur motiverar kommissionen dessa undantagsbestämmelser?

3. Vilken storleksordning har dessa förmåner?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(17 december 1998)

Alla tjänstemän, tillfälligt anställda och extraanställda som innehar ett kontrakt på minst ett år har rätt att vid sitt tjänstetillträde i Belgien vid någon av gemenskapens institutioner befrias från mervärdesskatt vid inköp av varor för personligt bruk under en period på högst tolv månader i följd och fram till senast två år efter det att den anställde först kom till Belgien.

En förteckning över de varor som kan befrias från mervärdesskatt och villkoren för momsfria inköp fastställs av det belgiska finansministeriet. En kopia av förteckningen och villkoren har skickats direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

Detta är en förmån som beviljas ensidigt av Belgien. Varken kommissionen eller andra gemenskapsinstitutioner med säte i Belgien har något inflytande över vilka varor som kan befrias från mervärdesskatt eller villkoren.

Det bör noteras att i Luxemburg och Irland åtnjuter gemenskapens tjänstemän som omfattas av tjänsteföreskrifterna en liknande förmån vid sitt första tjänstetillträde i dessa medlemsstater.

Det kan också påpekas att de skatteförmåner som beviljas tjänstemän och övriga anställda inom gemenskapen nyligen har minskat. Dels har man avskaffat befrielse från mervärdesskatt på bensin som tjänstemän i ledande ställning åtnjöt fram till 1997 och dels tjänstemännens möjlighet att en gång per år köpa ett paket med alkohol och tobak (till ett värde av högst 1800 belgiska francs) som var befriat från mervärdesskatt. Dessa två åtgärder vidtogs av Belgien 1997.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2520/98

från Hugh McMahon (PSE) till kommissionen

(28 juli 1998)

Angående: Projekt i Tarija, Bolivia

Kan kommissionen förse parlamentet med en aktuell uppdelning av finansieringen av projekten i Tarija, Bolivia i var och en av följande kategorier:

- förbättring av de ekonomiska möjligheterna att få tillgång till mat,

- förbättring av de praktiska möjligheterna att få tillgång till mat,

- förbättring av tillgången på mat?

Kan dessutom kommissionen informera parlamentet om de administrativa kostnaderna för projektet, inklusive personalkostnaderna för de åtta direktörerna under de senaste fyra åren och transportkostnaderna från Europa?

Kompletterande svar

från Manuel Marín på kommissionens vägnar

(19 november 1998)

Kommissionen har genomfört ett landsomfattande program för tryggad livsmedelsförsörjning i Bolivia i syfte att förbättra de ekonomiska och fysiska möjligheterna att skaffa livsmedel och öka tillgången på livsmedel. Den samlade budgeten för 1996-2000 uppgår till 80 miljoner ecu, och programmet omfattar hela Bolivia. Programmet är indelat i olika sektorer inom vilka övergripande program finansieras (t.ex. det nationella utsädesprogrammet). Det är också indelat i olika geografiska områden och omfattar 78 av landets 311 lokalsamhällen. Dessa samhällen hör till de fattigaste i landet och har sammanlagt 800 000 invånare. Programmet omfattar delar av Tarijaområdet.

De 128 projekt som hittills godkänts inom programmet fördelar sig som följer: bevattning 23 %, landsvägar 35 %, utbildning 18 %, stöd för jordbruksproduktion 14 % och övriga områden 10 %.

Projektet Prodizavat är ett separat projekt för utveckling av jordbruket vars syfte är att öka intäkterna för jordbrukare i Tarijaområdet. Projektledningen består av två direktörer, en från Europa och en från Bolivia. Under de senaste fyra åren har det funnits två europeiska och fyra bolivianska direktörer. Gemenskapens bidrag täcker inte kostnaderna för de bolivianska direktörerna.

Gemenskapens anslag för det europeiska tekniska biståndet uppgår till 1,68 miljoner ecu och används för att avlöna fyra europeiska experter (den europeiska direktören, en agronom, en ingenjör och en handläggare) som är tillsatta på fyra år. En boliviansk juridisk rådgivare och en boliviansk sociolog avlönas också ur detta anslag (65 000 ecu). De bolivianska myndigheterna å sin sida står för kostnaderna för omkring 60 lokalt anställda (inbegripet den bolivianska direktören).

De fordon som används inom projektet har inköpts i Europa, eftersom gemenskapens anbudsregler kräver att varor som inköps för ett gemenskapsfinansierat projekt är av nationellt eller europeiskt ursprung. Eftersom det inte tillverkas fordon i Bolivia måste de importeras. Kostnaderna för fordonen uppgår till 280 000 ecu.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3503/98

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(12 november 1998)

Angående: Taxiverksamhet i Danmark

I enlighet med den danska lagstiftning som reglerar taxiverksamhet kan sådan verksamhet i Danmark enbart bedrivas med ett särskilt tillstånd som utfärdas av lokala myndigheter. Fristående åkare med taxiverksamhet måste dessutom ansluta sig till en taxiväxel som tar emot beställningar och sänder ut en av de anslutna bilarna till kunden. Taxiföretaget har alltså inte självt denna direkta kontakt med kunden.

Skyldigheten att ansluta sig till en taxiväxel finns uteslutande i kommuner där antalet taxitillstånd är tio eller fler. Åkarna kan inte fritt starta en taxiväxel eftersom det för en sådan krävs godkännande från det danska trafikministeriet. I många städer på den danska landsorten finns det ofta bara en godkänd taxiväxel, och de lokala myndigheterna fastställer maximipriser. De olika taxiväxlarna har också samordnat sig så att det inte finns några prisskillnader mellan växlarna och därmed inte heller mellan åkarna.

I praktiken betyder detta krav i lagen på anslutning till en taxiväxel att den danska taximarknaden är helt stängd för konkurrens mellan fristående åkare.

Anser kommissionen att kravet i den danska lagstiftningen på att danska fristående taxiföretag skall vara anslutna till en godkänd taxiväxel överensstämmer med bestämmelserna för den inre marknaden och principen om fri och rättvis konkurrens?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti

(7 januari 1999)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.