SKRIFTLIG FRÅGA E-0105/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet

(1 februari 2001)

Ämne: Den svenska regeringens förklaring om dess prioriteringar för ordförandeskapet - arbetslöshetsproblemet

Den svenska regeringen har just tillkännagivit att dess prioriteringar för ordförandeskapet är utvidgningen till nya medlemsstater, miljöskydd och skapande av arbetstillfällen. Mot bakgrund av detta är det säkert så att det svenska ordförandeskapet med avseende på den tredje prioriteringen känner till att sysselsättningen i Europeiska unionen är nära kopplad till rikedom, dvs. att de rikaste områdena är de som har lägst arbetslöshet medan de fattigaste uppvisar ett större antal arbetslösa.

Därför bör den regionala utvecklingspolitiken, vars främsta instrument är strukturfonderna och i synnerhet ERUF, kompletteras med en gemenskapspolitik för skapande av sysselsättning som av ovan nämnda objektiva skäl bör tillämpas i huvudsak i de länder och regioner som erhåller stöd ur Sammanhållningsfonden. Särskilda budgetanslag skulle behöva avsättas för denna europeiska sysselsättningspolitik.

Vilka åtgärder avser det svenska ordförandeskapet att vidta för att driva politiken för arbetslöshetsbekämpning, en fråga som det betraktar som en av sina prioriteringar?

Avser det svenska ordförandeskapet att främja en europeisk sysselsättningspolitik som skall verka som ett komplement till den regionala utvecklingspolitiken och som också erhåller särskilda anslag ur Europeiska unionens budget?

Svar

(16 juli 2001)

Som den ärade parlamentsledamoten påpekar är en av det svenska ordförandeskapets viktigaste målsättningar att ytterligare främja samarbetet på sysselsättningsområdet. Den europeiska strategin på detta område stöder sig på Amsterdamfördraget och har utvecklats sedan Europeiska rådet i Luxemburg 1997. Denna strategi, som också kallas Luxemburgprocessen, har med sina riktlinjer kopplade till mekanismer för utvärdering och övervakning, nationella handlingsplaner samt rekommendationer till medlemsstaterna visat sig vara effektiv och har främjat samarbetet på sysselsättningsområdet.

Detta samarbete har fortsatt under våren 2001 på grundval av det omfattande initiativ som antogs i mars 2000 av stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Lissabon. De strategiska mål som där fastställdes när det gäller sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning följdes upp vid Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001, det första årliga vårtoppmöte som har ägnats åt ekonomiska och sociala frågor.

Vid sina överläggningar i Stockholm lade Europeiska rådet tonvikten vid de medel som kan sättas i verket för att modernisera den europeiska modellen och uppnå det strategiska målet för det kommande årtiondet, som sattes upp av Europeiska rådet i Lissabon, nämligen att bli den mest konkurrenskraftiga och mest dynamiska kunskapsekonomin i världen, förmögen till hållbar ekonomisk tillväxt med kvantitativ och kvalitativ förbättring av sysselsättningen samt större social sammanhållning. Det godkände utan reservationer principen om att reformering av ekonomi, sysselsättning och socialpolitik ömsesidigt förstärker varandra.

Europeiska rådet i Stockholm tog bland annat upp medlen att förbättra sysselsättningen kvantitativt och kvalitativt, påskynda den ekonomiska reformen, modernisera den europeiska samhällsmodellen och utnyttja den nya tekniken.

När det gäller den andra frågan riktar rådet den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på att EU inom ramen för den nya programplaneringen av strukturfonderna för perioden 20002006 kommer att tilldela medlemsstaterna ett betydande finansiellt stöd för att utarbeta och genomföra sin sysselsättningspolitik.

Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin kommer EU att tilldela Europeiska socialfonden 60 miljarder euro under de kommande sju åren för att:

- främja en större ekonomisk och social sammanhållning inom Europeiska unionen,

- främja skapandet av sysselsättning och konkurrenskraft inom EU genom investeringar i kompetensutveckling,

- stödja särskilda behov på arbetsmarknaden inom de regioner inom gemenskapen som släpar efter,

- stödja de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådet in Lissabon för att främja en dynamisk kunskapsbaserad ekonomi,

- genomföra den investering i mänskliga resurser och utbildningsinfrastruktur som krävs för att komplettera utarbetandet och införandet av ny teknik,

- göra det möjligt för alla att dra fördel av den ekonomiska tillväxten,

- minska skillnaden i sysselsättningen bland kvinnor och män.

Gemenskapens åtgärder - bland annat under det svenska ordförandeskapet - motsvarar alltså väl den oro som den ärade parlamentsledamoten ger uttryck åt.