SKRIFTLIG FRÅGA E-1512/02

från Olivier Dupuis (NI) till kommissionen

(29 maj 2002)

Ämne: Den politiska och institutionella situationen i Georgien

Den 29 april förbjöd domstolen i Tbilisi partiet Georgiska medborgarunionen att delta i följande kommunalval, som skall hållas den 2 juni i år. Detta beslut grundade sig på en framställning som ingivits av fyra medborgare, utan att de ansvariga för partiet hörts av domstolen. Beslutet hade omedelbart bort vidarebefordras till centrala valnämnden, men så skedde inte förrän den 3 maj, med den påföljd att partiledningen inte kunde överklaga beslutet till denna nämnd före den 7 maj, den dag då fristen för uppställningen av kandidater i valet gick ut. Vad värre är: högsta domstolen, till vilken Georgiska medborgarunionens ledare Zurab Zhvania överklagat, har avsiktlig dragit ut på tiden med att handlägga detta ärende, så att det en gång för alla inte gått att framlägga vallistorna inom utsatt tid. Dessutom har centrala valnämnden upphävt det lagrum i vallagen där det stadgas om att företrädare för olika partier skall finnas med i de olika distriktsvalnämnderna. Slutligen har Georgiska medborgarunionens ledamöter i centrala valnämnden utsatts för talrika hotelser och påtryckningsförsök.

Vilka politiska initiativ har kommissionen tagit eller tänker kommissionen ta och vilka diplomatiska framstötar har kommissionen gjort eller tänker kommissionen göra innan valen går av stapeln den 2 juni, för att få de georgiska myndigheterna att återkalla detta synnerligen allvarliga beslut och garantera att gällande vallagar oinskränkt efterlevs? Mera allmänt taget: anser inte kommissionen att det vore högst på tiden att unionen, i stället för att i det här enskilda fallet fördöma korruptionen, tog och utarbetade en politik som entydigt byggde på ett konstaterande om att Georgien i slutänden skulle gå med i EU och kunde tjäna som grund för en vittsyftande reformpolitik för landet?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(25 juni 2002)

Kommissionen är även den bekymrad över att det inte gjorts tillräckliga framsteg när det gäller den demokratiska reformen i Georgien. Lokalvalet den 2 juni 2002 följde oroande nog ett sedan länge etablerat mönster. Särskilt det faktum att de åtaganden om att genomföra valreformer som gjordes efter presidentvalet 2000 inte fullgjordes var en besvikelse.

Kommissionen tar alla tillfällen i akt att underrätta de georgiska myndigheterna om att de är bekymrade, även inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet. Senast skedde detta i samband med president Eduard Sjevardnadzes besök i Bryssel i mars. Nästa gång blir vid det möte som samarbetskommittén EU Georgien kommer att hålla den 26 juni 2002 i syfte att förbereda mötet i samarbetsrådet EU Georgien den 1 oktober 2002.

Kommissionen har redan gett en förklaring(1) till varför den anser att Georgiens anslutning till EU inte förefaller realistisk under nuvarande omständigheter. För närvarande bör man i första hand inrikta sig på att lösa de båda interna konflikterna, genomföra reformprogrammet och maximera nyttan av partnerskaps- och samarbetsavtalet. Kommissionen kommer att fortsätta att ge stöd till Georgien genom samarbets- och biståndsprogram och genom politiskt stöd.

(1) Svar på frågeställarens muntliga fråga H-0372/02, skriftligt svar i juni 2002.