SKRIFTLIG FRÅGA P-2352/01

från Carlos Carnero González (PSE) till rådet

(3 augusti 2001)

Ämne: Händelserna i Genua i samband med G8-mötet

Händelserna i Genua i samband med G8-mötet som hade som tragisk följd en död och många skadade samt materiella skador har skapat reaktioner och välmotiverad oro i den europeiska allmänna opinionen. När man bestämt har avvisat de våldsbenägna gruppernas oacceptabla inställning (nu i Genua och tidigare i Göteborg), måste man ändå konstatera att den europeiska demokratin måste finna vägar för att garantera medborgarnas rätt att uttrycka sig fritt och fredligt, och undvika att hantera sådana situationer på ett så negativt sätt som regeringen Berlusconi har valt.

Ämnar rådet diskutera och om möjligt anta gemensamma åtgärder för att hantera demonstrationer i samband med framtida europeiska eller internationella toppmöten så att demonstrationsrätten säkerställs, samtidigt som våldsbenägna grupper isoleras, och överdrivna eller omdömeslösa insatser av ordningsmakten undviks?

Svar

(29 november 2001)

1. Rådet beklagar det som hände i Genua under G8-mötet och fördömer dem som missbrukar den demokratiska rätten att uttrycka åsikter och delta i fredliga sammankomster.

2. Rådet är fullt medvetet om de problem som den ärade parlamentsledamoten tar upp. Efter Europeiska rådet i Göteborg i juni 2001 antog rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 13 juli 2001 slutsatser om säkerheten vid Europeiska rådet och andra jämförbara evenemang (10608/01 Presse 281).

3. I dessa slutsatser framhålls det att inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa måste medborgarna åtnjuta rätten att fritt uttrycka sina åsikter, att delta i fredliga sammankomster och att göra detta utan hot mot den egna eller andra medborgares säkerhet eller egendom.

Efter en påminnelse om betydelsen av en konstruktiv dialog mellan dem som anordnar offentliga demonstrationer och värdlandets myndigheter samt betydelsen av nära internationella kontakter för att säkerställa att demonstrationer inte utnyttjas eller missbrukas av andra grupper till att utöva enskilt eller kollektivt våld, framhålls i slutsatserna de möjligheter som finns i Europeiska unionens befintliga rättsakter och rättsliga organ, i synnerhet Schengenkonventionen från 1990(1), den gemensamma åtgärden från 1997 om samarbete på området för allmän ordning och säkerhet(2) samt beslutet från 2001 om inrättande av ett europeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet(3).

4. Samtidigt som rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar ansåg att värdlandet bär ansvaret för att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten fastslogs i slutsatserna av den 13 juli 2001 att följande åtgärder kan bidra till att minska risken för allvarliga störningar av lag och ordning:

a) Polissamarbete (fasta nationella kontaktpunkter, utnyttjande av sambandsmän och specialgruppen med polischefer, en eventuell utvidgning av Europols behörighet, utbildning vid Europeiska polisakademin).

b) Informationsutbyte med beaktande av rätten till skydd av personuppgifter.

c) Åtgärder som gäller passering av gränserna.

d) Rättsligt samarbete (förenklat direkt samarbete inom det europeiska rättsliga nätverket).

e) Organisatoriska åtgärder (gemensam metod för samråd med dem som organiserar demonstrationer för att se till att lagliga demonstrationer inte utnyttjas av grupper som är beredda till våldshandlingar).

5. Inför nästa Europeiska råd i Laeken i december 2001 och kommande europeiska eller internationella toppmöten är rådet övertygat om att användningen av befintliga rättsakter och av ovannämnda åtgärder beträffande hanteringen av offentliga demonstrationer kommer att garantera demonstrationsrätten samtidigt som risken minskas för allvarliga störningar av lag och ordning.

(1) EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

(2) EGT L 147, 5.6.1997, s. 1.

(3) EGT L 153, 8.6.2001, s. 1.