ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-1961/01

från José Ribeiro e Castro (UEN) till kommissionen

(3 juli 2001)

Ämne: Person ansvarig för samarbetet med Macao

I sin resolution av den 15 februari 2001 (A5-0017/2001) om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Europeiska unionen och Macao: efter år 2000(1), rekommenderar parlamentet (punkt 18) kommissionen att, i enlighet med vad som anges i meddelandet till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionen och Macao: efter år 2000, utse en person med ansvar för samarbetet mellan EU och Macao, som skall hjälpa till med samordningen av det bilaterala samarbetet, för att på så sätt visa sitt åtagande för att befästa förbindelserna mellan de båda parterna.

Samma fråga har tidigare rests under debatter i parlamentet inför antagandet den 16 december 1999 av en resolution med anledning av Portugals överlämnande av Macao till Kina och den forna kolonins omvandling till en speciell administrativ region inom folkrepubliken. Samma fråga betonades även i det ovannämnda meddelandet från kommissionen.

I den parlamentariska debatten som sedan följde uttalade sig kommissionär Poul Nielson i detta ärende enligt följande: Med hänsyn till samarbete uppmanas kommissionen i resolutionen att snabbt lösa frågan om att utnämna en person som skall ansvara för det tekniska samarbetet i Macao. Här skulle jag önskat att jag kunnat meddela att den nominerade personen med ansvar för tekniskt samarbete hade utnämnts i november såsom man planerat. Tyvärr drog den utvalda kandidaten sig ur i slutomgången efter ett urvalsförfarande som varade i flera månader. Vi bedömer fortfarande att utnämningen av en ansvarig person för det tekniska samarbetet är mycket viktig.

Med andra ord, parlamentet ansåg det vara viktigt att en person med ansvar för samarbetet mellan EU och Macao utses och tillträder.

Mot denna bakgrund, kan kommissionen svara på följande fråga: Hur långt har man kommit i utnämningen och av en person med ansvar för samarbetet mellan EU och Macao och när kan denna person tillträda sin tjänst?

(1) (KOM(1999) 484 - C5-0169/2000 - 2000/2099(COS)).

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(19 juli 2001)

Den utvalda och nominerade kandidaten till posten som ansvarig för samarbetet mellan EU och Macao drog, som parlamentsledamoten erinrar om, tillbaka sin kandidatur i november 2000.

Kommissionen har, med hänsyn till omorganiseringen i början av det här året av kommissionens system för externt samarbete, efter denna beklagliga händelse förberett den erforderliga programplaneringen för ett flerårigt program för samarbetet med Macao och utnämningen av en tjänsteman med ansvar för samarbetet.

Det är med tillfredsställelse som kommissionen i detta sammanhang kan meddela att denna programplanering befinner sig i sitt slutskede och att frågan om utnämningen av en tjänsteman med ansvar för samarbetet mellan EU och Macao kommer att lösas inom kort.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0653/01

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(6 mars 2001)

Ämne: Undersökning av det samhälssekonomiska läget på EU:s öar

I ett svar på den muntliga frågan O-0102/00 om artikel 158 i EG-fördraget och öarnas ställning lovade kommissionsledamot Barnier den 24 oktober 2000 att låta utföra en undersökning av det samhällsekonomiska läget på öarna för att kunna göra en så korrekt bedömning som möjligt.

Kan kommissionen meddela hur det går med denna undersökning? Tror kommissionen att undersökningsresultaten kommer att bli tillgängliga under det andra halvåret 2001 som kommissionen själv begärt?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 april 2001)

Kommissionen har beslutat att genomföra en studie av gemenskapens öar. I den ingår en bedömning av de statistiska uppgifter som finns tillgängliga för varje ö och ögrupp i gemenskapen, samt upprättandet av en databas. Vidare skall en objektiv lägesbeskrivning göras på grundval av dessa uppgifter, vilket inbegriper benchmarking och en utvärdering av de problem som hänger samman med öars geografiska läge och öars särskilda behov.

Denna studie har varit föremål för en anbudsinfordran(1). Kommissionen går för närvarande igenom tolv ansökningar som lämnats in, för att utse en avtalsslutande part.

Denna studie planeras ta sex månader och de första preliminära resultaten borde vara kommissionen till handa i slutet av andra halvåret 2001. När de slutgiltiga resultaten är klara kommer kommissionen omedelbart att lägga fram denna studie för parlamentet.

(1) EGT S 248, 28.12.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0711/01

från Per Gahrton (Verts/ALE) till kommissionen

(8 mars 2001)

Ämne: Uigurernas situation i Xinjiang

Enligt rapporter från människorättsorganisationer är situationen för uigurerna i Xinjiang på många sätt alarmerande. Vilken bild av läget har kommissionen? På vilket sätt strävar EU efter att förbättra situationen för uigurerna?

Svar från Christopher Patten på kommissionens vägnar

(8 maj 2001)

Det är Europeiska unionens strävan att öka respekten för mänskliga rättigheter runt om i världen. Mänskliga rättigheter är en central fråga i unionens förbindelser med tredje land. Kommissionen följer därför uppmärksamt människorättssituationen i Kina, och därmed även situationen för de huvudsakligen muslimska uigurer som lever i uigurernas autonoma område Xinjiang. Frågan tas regelbundet upp med Kina i samband med den människorättsdialog som förs mellan unionen och Kina.

Det finns över 7 miljoner turkspråkiga uigurer i Xinjiang, som gränsar till Afghanistan, Pakistan, Kazakstan, Tadzjikistan och Kirgizistan. Den kinesiska centralregeringen oroas över uiguriska separatistgrupper, och de flesta former av religiösa och kulturella yttringar och den offentliga verksamheten kontrolleras och bedöms efter sitt politiska innehåll.

Även om levnadsvillkoren har förbättrats för de flesta kineser under de senaste tjugo åren, och ekonomiska reformer och liberalisering har lett till större frihet och självbestämmande för individen, är gapet mellan Kinas internationella åtaganden och situationen ute i landet när det gäller mänskliga rättigheter fortfarande stort.

En bilateral dialog om mänskliga rättigheter upprättades mellan unionen och Kina 1996. Till de frågor som tagits upp med Kina hör förtryck av etniska minoriteter och begränsning av religionsfrihet, förtryck av politiska dissidenter, frihetsberövande på godtyckliga grunder samt den omfattande tillämpningen av dödsstraff. Unionen har också regelbundet uppmanat Kina att med det snaraste ratificera de båda FN-konventionerna om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter respektive om medborgerliga och politiska rättigheter som Kina undertecknade 1997 och 1998. Dessa båda konventioner utgör alltjämt de viktigaste instrumenten när det gäller att förbättra situationen i fråga om individuella rättigheter i Kina. Det är glädjande att Nationella folkkongressen nyligen beslutade att, om än med vissa förbehåll, godkänna ratificeringen av Förenta nationernas konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Nu gäller det för landet att genomföra konventionen. Unionen kommer även fortsättningsvis att försöka få till stånd en ratificering av konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

Europeiska unionen kommer att fortsätta att ta upp frågan om uigurernas situation i samband med människorättsdialogen med Kina och andra parter.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0378/01

från Mathieu Grosch (PPE-DE) till kommissionen

(8 februari 2001)

Ämne: Körkortsklasser och släpvagnar

I rådets direktiv 91/439/EEG(1) av den 29 juli 1991 om körkort (det s.k. andra körkortsdirektivet) harmoniserades kategorierna och underkategorierna för körkort.

Detta innebär att en körkortsinnehavare i kategori B i enlighet med artikel 3.1 har rätt att köra fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn, om kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 3 500 kg och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt. För alla andra fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn med en totalvikt på mer än 750 kg krävs ett körkort i kategori B+E.

Är kommissionen medveten om att flera bilister drar nytta av de nuvarande bestämmelserna och kör med hänvisning till 3,5 tons regeln släpvagnar på över 750 kg (exempelvis husvagnar, båt- och hästtrailers) trots att de enbart har ett körkort i kategori B?

Vad ämnar kommissionen göra för att stryka den här bestämmelsen då det andra körkortsdirektivet omarbetas och i stället kräva körkort i kategori E för släpvagnar över 750 kg?

(1) EGT L 237, 24.8.1991, s. 1.

Svar från Loyola de Palacio på kommissionens vägnar

(10 april 2001)

I kommissionens arbetsprogram för 2001 ingår en ändring av rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort.

Utöver en harmonisering av körkortskategorierna är det uppenbart att vikt och dimension för vissa fordonskombinationer som i dag omfattas av kategori B kräver större teknisk skicklighet. Därför är det logiskt att fråga sig om det för att köra dessa fordonskombinationer inte snarare krävs ett körkort för kategori B+E.

Kommissionen vill i emellertid inte i detta skede föregripa det beslut den senare kommer att fatta i denna fråga. Detta ändringsförslag kommer naturligtvis, i enlighet med de gällande förfarandena, att överlämnas till rådet och parlamentet vid rätt tidpunkt.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1347/01

från Diana Wallis (ELDR) till kommissionen

(26 april 2001)

Ämne: Romkonventionen

Skulle kommissionen kunna ge en definitiv tidsplan för när den tänker lägga fram sitt förslag om den andra Romkonventionen om icke-avtalsförpliktelser, och då också ange vilken form förslaget kommer att ha (t.ex. en grönbok eller ett förslag till förordning) samt redogöra för sin avsikt att samråda om vad som är vida känt som ett omtvistat och länge emotsett förslag?

Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar

(11 juni 2001)

Ledamoten tar upp frågan om Rom II-konventionens tillägg om möjligheterna att på gemenskapsnivå föreskriva enhetliga internationellt privaträttsliga regler om vilken lag som skall tillämpas på utomobligatoriska förpliktelser.

Den komplicerade frågan om tillämplig lag på utomobligatoriska förpliktelser utreds för närvarande noggrant inom kommissionen.

Kommissionen inriktar sig främst på de problem som kan sättas i samband elektronisk handel och som tagits upp av intresserade efter de offentliga hearingar på temat elektronisk handel: behörig domstol och tillämplig lagstiftning som kommissionen organiserade i november 1999.

Med insikt om vilka problemen är och hur de bör lösas, anser kommissionen att den lämpligaste åtgärden just nu är att direkt lägga fram ett förslag till förordning.

Förslaget torde inte komma att innebära några förändringar av gemenskapens befintliga regelverk.

Kommissionen kommer att inhämta synpunkter på texten från intresserade parter innan den antas som ett formellt förslag under andra halvåret 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0736/01

från Roy Perry (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2001)

Ämne: Skolornas tillgång till Internet

Europeiska rådet i Lissabon 2000 uppmanade medlemsstaterna att se till att alla skolor i unionen har tillgång till Internet och andra multimediala hjälpmedel före utgången av 2001, och att alla lärare som behövs kan använda Internet och multimediala hjälpmedel senast i slutet av 2002.

Tror kommissionen att detta mål kommer att kunna uppnås och vad kan kommissionen anföra till stöd för sin åsikt?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(12 juni 2001)

Kommissionen har nöjet att meddela att dessa ambitiösa mål förmodligen kommer att uppnås av de flesta medlemsstaterna.

Uppgifter som tillhandahållits av medlemsstaterna till rapporten Att förverkliga Europeiska unionens möjligheter: befästa och utvidga Lissabonstrategin(1), som kommissionens lade fram för Europeiska rådets möte i Stockholm, pekar på stora framsteg när det gäller uppkopplingen av skolor till Internet. När det gäller uppkopplingen av skolor på sekundärnivå (motsvarande högstadiet och gymnasiet) har flera medlemsstater redan uppnått en andel på 100 %, fastän antalet elever per dator varierar mellan medlemsstaterna (se bifogade sida 19 ur denna rapport).

Vad beträffar utrustning med multimediedatorer och utbildning av ett tillräckligt antal lärare ger en nyligen genomförd Eurobarometer-undersökning av lärare och rektorer (som kommer att offentliggöras inom kort) anledning till optimism. De europeiska lärarna verkar i överlag öppna för ny teknik och dess användning i undervisningen. 55 % av lärarna i Europa har redan fått utbildning. Ungefär sju lärare av tio har Internet-uppkoppling hemma.

(1) KOM(2001) 79.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1529/01

från Alexander Radwan (PPE-DE) till kommissionen

(15 maj 2001)

Ämne: Stöd till regioner som gränsar till kandidatländerna

I enlighet med artikel 87 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden.

I samband med EU:s östutvidgning kommer det emellertid på grund av de betydande löneskillnaderna att uppstå avsevärda ekonomiska anpassningsproblem i de regioner som gränsar till kandidatländerna. Särskilt hantverkssektorn och de små och medelstora företagen kommer att drabbas. Dessa anpassningsproblem skulle kunna lindras genom en särskild stödpolitik för gränsregionerna.

Den ledamot av kommissionen som ansvarar för utvidgningen antydde för en tid sedan att bland annat medlemsstaterna och regionerna i detta syfte skall ges ett större handlingsutrymme för eget stöd till gränsregionerna, utöver de ramar som hittills varit möjliga (exempelvis försumbart stöd).

Finns det inom kommissionen redan några konkreta tankar, definitioner och/eller projekt när det gäller denna fråga, och om så är fallet, vilka? Om så inte är fallet: på vilket sätt tänker kommissionen lösa denna problematiska situation? När kan man räkna med beslut?

Svar av Mario Monti på kommissionens vägnar

(3 juli 2001)

Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande om påverkan av utvidgningen på gränsregionerna i kandidatländerna och räknar med åtgärder från gemenskapen. Detta meddelande, som begärdes av Europeiska rådet i Nice i december 2000 och Göteborg i juni 2001, och som stöddes av parlamentet, kommer att analysera den ekonomiska situationen i gemenskapens gränsregioner. Kommissionen kommer med stöd av denna analys lägga fram förslag om hur man skall optimera redan existerande instrumenten och få fram bättre samordning med syfte att stärka den ekonomiska styrkan i gränsregionerna.

De befintliga föreskrifterna, riktlinjer och ramar för kontroll av statligt stöd för regionala ändamål(1) och kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre(2) betydelse samt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag(3) erbjuder redan en mängd möjligheter åt medlemsstaterna att ge hjälp för att minska effekter av den sorts problem som beskrivs av ledamoten.

(1) EGT C 74, 10.3.1998; ändring i EGT C 258, 9.9.2000.

(2) EGT L 10, 13.1.2001.

(3) EGT L 10, 13.1.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1904/01

från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen

(28 juni 2001)

Ämne: Vitbok om ungdomspolitik

I september 1999 offentliggjorde kommissionen, genom ansvarig kommissionsledamot, inför Europaparlamentet och rådet att den avsåg att sammanställa en vitbok om ungdomspolitik inom Europeiska unionen. Detta initiativ presenterades officiellt inför ungdomsministrarnas rådsmöte i november 1999. Projektet utgjorde ett svar på ett krav framfört av en stor del av de europeiska ungdomsorganisationerna, som under lång tid hade krävt att en text skulle utarbetas för att reglera ungdomspolitiken på gemenskapsnivå.

Under 2000 hördes de europeiska ungdomsföreningarna, regeringarna, det civila samhället och experter på ungdomsfrågor. Den entusiasm och de förväntningar som uppstod kring utarbetandet av vitboken om ungdomspolitik översteg de första förväntningarna, varför kommissionen meddelade sin avsikt att lägga fram vitboken under det belgiska ordförandeskapet i november 2001.

Kan kommissionen uppge vilket skede utarbetandet av vitboken om ungdomspolitik i Europeiska unionen befinner sig i och om den faktiskt kommer att läggas fram i november 2001?

Kan kommissionen uppge vilka kriterier som den grundar sitt arbete på och vilka mål den avser att uppnå genom att sammanställa sagda vitbok?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 och E-2050/01 ingivet av Viviane Reding för kommissionen

(2 augusti 2001)

Kommissionen anser att politiken för samarbete i ungdomsfrågor på den europeiska nivån bör förstärkas. Därför inledde kommissionen i slutet av 1999, på initiativ av kommissionsledamoten med ansvar för utbildning och kultur, förberedelserna för en vitbok om detta ämne.

Kommissionen ville att vitboken skulle föregås av ett omfattande samråd, utan tidigare motstycke: samråd med ungdomar i alla medlemsstater under 2000, avslutat med ett europeiskt möte i Paris i oktober 2000, samråd med det civila samhället och forskare samt diskussioner med medlemsstaterna. Detta samråd avslutades i mars 2001 i Umeå i Sverige.

Sedan dess håller kommissionen, med stöd av ungdomarna och av medlemsstaterna, på att utarbeta vitboken, som bör publiceras före slutet av året.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0534/01

från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet

(28 februari 2001)

Ämne: Europeiska patentbyråns arbetsspråk

Europeiska unionen hyllar principen om att envar skall kunna hänvända sig till institutionerna på ett av de elva officiella språken. I detta sammanhang väcker framför allt frågan om Europeiska patentbyråns arbetsspråk uppmärksamhet.

Erkänner rådet att en patentansökan måste kunna inlämnas till Europeiska patentbyrån på vilket som helst av de elva officiella EU-språken? Om så är fallet: vad gör rådet för att se till att personer och företag kan ansöka om patent på vilket som helst av de elva officiella EU-språken? Om inte: hur motiverar rådet sin avvikande åsikt?

Svar

(30 maj 2001)

Rådet har ingen behörighet med avseende på Europeiska patentbyrån, inte heller när det gäller språkanvändningen vid denna. Byrån är inte en av Europeiska unionens institutioner. Den ingår i Europeiska patentorganisationen, en mellanstatlig institution som upprättats genom konventionen om meddelande av europeiska patent (Europeisk patentkonvention), en mellanstatlig konvention som slöts i München 1973.

Rådet hänvisar därför den ärade parlamentsledamoten till det svar som lämnades på fråga P-0762/01, som han ställde till rådet i samma ärende.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1283/01

från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen

(3 maj 2001)

Ämne: Skatt på spekulativa kapitalflöden

1. Har kommissionen diskuterat skälen för och emot en skatt på spekulativa kapitalflöden?

2. Har kommissionen några planer på att föreslå en skatt på spekulativa kapitalflöden?

3. Skulle kommissionen stödja ett eventuellt förslag från det belgiska ordförandeskapet att införa en skatt på spekulativa kapitalflöden?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 juni 2001)

Kommissionen har nyligen besvarat ett antal muntliga frågor i detta ärende (fråga H-0024/01 av Jonas Sjöstedt under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i februari 2001(1), och frågorna H-0678/00 av Yasmine Boudjenah, H-0665/00 av Alain Lipietz, H-0663/00 av Harlem Désir, och H-0661/00 av Danielle Auroi under frågestunden vid parlamentets sammanträdesperiod i september 2000(2)).

Kommissionen har för närvarande inga planer på att föreslå en skatt på spekulativa kapitalrörelser.

Kommissionen har ännu inte mottagit något förslag från det belgiska ordförandeskapet om att införa en skatt på spekulativa kapitalrörelser. Om ett sådant förslag läggs kommer kommissionen att vederbörligen behandla det.

(1) Skriftligt svar 13.2.2001.

(2) Skriftligt svar 6.9.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1527/01

från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen

(21 maj 2001)

Ämne: Vinfusk i regionen Västra Portugal

I slutet av mars 2001 rapporterade olika massmedier farhågor om förekomsten i Västra Portugal av 25 miljoner vin som spätts ut med vatten, sockerrörsbrännvin och rödbetssaft.

Uppenbarligen har samma företag gjort sig skyldig till liknande vinfusk vid ett tidigare tillfälle. Det handlade då om en sändning till Angola som uppdagades av portugisiska myndigheter som i samarbete med gemenskapens myndigheter genomförde en undersökning eftersom produkten erhållit gemenskapsstöd till export.

Jag vill därför be om svar på följande frågor:

- Känner kommissionen till om exportstöd utbetalats till en vinproducent i Västra Portugal som gjort sig skyldig till vinfusk? Om så är fallet, hur stort var detta stöd?

- Om stöd utbetalats, vilka åtgärden har sedan tagits för att rätta till denna situation?

Svar från Michaele Schreyer på kommissionens vägnar

(13 juli 2001)

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har meddelat att man under 1999 granskade vinexporten till Angola från ett portugisiskt företag med säte i Lageosa Do Dao. Genom utredningen konstaterades det att företaget i fråga på ett systematiskt sätt hade använt förbjudna vinframställningsmetoder för att öka vinets alkoholhalt samtidigt som det otillbörligen mottagit exportbidrag till ett belopp på 11 miljoner euro.

Slutrapporten från OLAF översändes i mars 2000 till de administrativa och rättsliga myndigheterna i Portugal, och de administrativa myndigheterna inledde ett återkravsförfarande den 28 juli 2000.

De portugisiska myndigheterna utarbetade under 2000 två stycken meddelanden på grundval av rådets förordning (EEG) nr 595/91 av den 4 mars 1991 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område(1).

För övrigt har OLAF meddelat att man den 10 april 2001 begärde in upplysningar från de portugisiska myndigheterna eftersom det i pressen i denna medlemsstat hade dykt upp nya uppgifter under mars 2001. Myndigheterna svarade att enligt de uppgifter de hade tillgång till kunde man fastslå att inga gemenskapsfonder berördes av denna affär. För övrigt hänvisade de till förundersökningssekretessen. Denna sak har inte gett upphov till något meddelande på grundval av förordning (EEG) nr 595/91. Enligt denna förordning skall medlemsstaterna under de två första månaderna efter varje kvartal till kommissionen sända en redogörelse för de oegentligheter som har varit föremål för en första administrativ eller rättslig åtgärd.

(1) EGT L 67, 14.3.1991.