SKRIFTLIG FRÅGA E-3016/01

från Feleknas Uca (GUE/NGL) till kommissionen

(29 oktober 2001)

Ämne: Ändring av den turkiska författningen

Ledamöterna i den turkiska nationalförsamlingen har med stor majoritet röstat för en ändring av den författning från 1982 som utarbetades med starkt inflytande från militären. Med den ändrade författningen förankras principen om jämlikhet mellan kvinnor och män, blir det svårare att förbjuda politiska partier och kommer radio- och tv-sändningar, böcker och tidningar på kurdiska att tillåtas. Enstaka sändningar kommer emellertid också fortsättningsvis att kunna förbjudas mot bakgrund av nationella säkerhetsintressen. Generalernas inflytande över politiken minskas, eftersom nationella säkerhetsrådets beslut enbart skall ses som rekommendationer. Dödsstraffet avskaffas inte helt och hållet, men inskränks, vilket innebär att terrorister och krigsförbrytare även fortsättningsvis kan dömas till döden.

Vad anser kommissionen om den turkiska författningsändringen?

Motsvarar ändringen kommissionens förväntningar?

Vilka konsekvenser får den turkiska författningsändringen för anslutningsprocessen?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(13 december 2001)

Kommissionen välkomnar det konstitutionella reformpaket som antogs av det turkiska parlamentet den 3 oktober 2001. Den anser att detta reformpaket utgör ett viktigt steg i utvecklingen mot ökad demokrati och mot ett bättre skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Ändringarna gör det svårare att inskränka sådana grundläggande friheter som yttrandefrihet och åsiktsfrihet, tryckfrihet och föreningsfrihet.

För att den konstitutionella reformen skall vara verkningsfull krävs det även betydande ändringar i lagstiftningen. Detta gäller särskilt för frågor såsom yttrandefrihet och kulturella rättigheter, bl.a. radio- och televisionssändningar på andra språk än turkiska.

Den turkiska regeringen håller på att färdigställa ett paket med nya lagförslag i syfte att genomföra ett antal konstitutionella ändringar, särskilt när det gäller yttrande- och åsiktsfriheten. Detta bör göra det lättare att uppfylla prioriteringarna i partnerskapet för anslutning.

Trots dessa ändringar fanns det fortfarande ett antal inskränkningar i de grundläggande friheterna. Det är den närmare utformningen tillämpningsföreskrifterna och den praktiska tillämpningen av lagstiftningen som avgör i vilken grad möjligheterna att utöva de grundläggande friheterna faktiskt kommer att förbättras för enskilda medborgare i Turkiet. Det är särskilt uppmuntrande att Turkiet infört en allmän proportionalitetsprincip och anger att det uttalade huvudsakliga syftet med reformen är att ställa respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten i förgrunden.

Genom den reviderade artikel 38 i författningen begränsas tillämpningen av dödsstraffet till terroristbrott, krig eller situationer med överhängande risk för krig. Undantaget för terroristbrott är inte förenligt med protokoll 6 till Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna (som inte tillåter några undantag), under det att undantag för krigsförbrytelser är tillåtet enligt detta protokoll.

Reformer rörande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter innehåller ett antal positiva inslag. Bestämmelserna i artiklarna 26 och 28 om förbud mot användning av språk som är förbjudna enligt lag har nu avskaffats. Detta kan bereda vägen för användningen av andra språk än turkiska och är att betrakta som en positiv utveckling.

Gällande lagstiftning och bruk som medför inskränkningar måste ändras för att den konstitutionella reformen skall kunna genomföras, vilket de turkiska myndigheterna instämmer i.

Dessa ändringar kommer när de har genomförts att bli till klar nytta för det turkiska folket och kommer att hjälpa Turkiet att gå vidare i sina förberedelser inför ett medlemskap i unionen.

Ytterligare upplysningar i denna fråga finns i kommissionens återkommande rapport om Turkiet som antogs den 13 november 2001(1).

(1) SEK(2001) 1756.