SKRIFTLIG FRÅGA E-4086/00

från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen

(10 januari 2001)

Ämne: Bedömning av näringslivseffekter

Kommissionen har ansvaret för att göra en bedömning av näringslivseffekterna av alla sina förslag. Detta har bekräftats i fyra resolutioner från ministerrådet

och i ett av rådets beslut. Om det inom något område av EU:s lagstiftning inte görs en detaljerad kostnads-nyttoanalys av lagstiftningens konsekvenser drabbas näringslivet i Europa av enorma kostnader. Kunde kommissionen mot bakgrund av det ovansagda ge en ingående förklaring till varför kommissionens förslag inom ett flertal områden av politiken inte görs till föremål för några sådana bedömningar samt meddela vilka konkreta åtgärder kommissionen inom de berörda generaldirektoraten vidtar för att rätta till denna situation?

Kunde kommissionen också översända en förteckning över alla lagförslag som framlagts under Europaparlamentets innevarande mandatperiod (alltså sedan juli 1999) och som gjorts till föremål för en bedömning av näringslivseffekterna?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(20 februari 2001)

Det system som nu används för att analysera vilka konsekvenser ny lagstiftning kommer att få för företagen utarbetades och tillämpades först av arbetsgruppen för små och medelstora företag 1986, och omarbetades sedan 1990 till den form systemet har i dag. Vid omarbetningen 1990 beslutade man att en konsekvensanalys skall ingå som en obligatorisk del i alla lagförslag som kommer att få betydande konsekvenser för företagen. Bedömningen av i vad mån förslaget får betydande konsekvenser sker genom ett gemensamt beslut av de enheter som utarbetar förslaget och andra berörda enheter inom kommissionen. Denna interna arbetsgång inom kommissionen, kompletterat med omfattande samråd med andra berörda parter, är ett led i den öppna policy som kommissionen har och som anges i riktlinjerna för lagstiftningspolitiken, som kommissionen aviserade i januari 1996.

Konsekvensanalyserna har under årens lopp visat sig vara ett användbart redskap för att bedöma vilka konsekvenser lagstiftningen får för företagen, men vissa brister i systemet har kunnat konstateras.

Mot bakgrund av detta startade kommissionen i september ett pilotprojekt, som kommer att löpa fram till februari 2002. De preliminära resultaten väntas föreligga under hösten 2001. Syftet med pilotprojektet är att vidareutveckla de metoder som används för konsekvensanalysen och däri ingår även ett systematiskt samråd med berörda parter.

Fem lagförslag ur kommissionens arbetsprogram för 2000 och 2001 har valts ut för att ingå i pilotprojektet. Inom ramen för projektet kommer man även att undersöka närmare hur kostnadseffektiviteten analyseras i det nuvarande systemet och om man behöver gå mer systematiskt till väga för detta när konsekvenserna av lagförslagen bedöms.

Pilotprojektet syftar till att förbättra det nuvarande systemet, men ingår även som ett led i den bredare debatt om bättre lagstiftning som för närvarande förs inom kommissionen, detta som svar på den begäran som framfördes av Europeiska rådet i Lissabon om en gemensam strategi för att förenkla lagstiftningen ytterligare. Det diskuteras även om konsekvensanalyserna bör genomföras på ett mer samordnat sätt och om fler områden bör ingå (t.ex. näringsliv, konsumenter, hälsa, säkerhet och miljö). Dessa idéer diskuteras även inför vitboken om styrelseformer.

Ovannämnda pilotprojekt genomförs parallellt med det nuvarande konsekvensanalyssystemet. Både detta system och andra konsekvensanalyser som kommissionen gör används bara för kommissionens lagförslag.

Såväl EU-institutionerna som medlemsstaterna har konstaterat att det krävs en fundamental förändring i synen på lagstiftning och genom hela beslutsprocessen och att detta är en gemensam uppgift inför framtiden.