ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0368/03

från Luciano Caveri (ELDR) till kommissionen

(12 februari 2003)

Ämne: Problem med tryffelmarknaden

Tryffeln är en av de mest eftertraktade produkterna för den europeiska gastronomin i vissa medlemsstater, särskilt Italien och Frankrike. Den ökade tryffelkonsumtionen har emellertid gett upphov till tre företeelser som delvis överlappar varandra. För det första importeras

stora mängder tryffel från tredje land, och ibland kan konsumenten inte skilja denna från europeisk tryffel. För det andra använder man olika slags essenser (bl.a. kolväten) för att öka tryffelns arom, särskilt om den är importerad. Dessa essenser kan vara farliga för hälsan. För det tredje uppstår det allt fler produkter (pasta, olja, smör och många fler) med tryffelsmak, som ofta innehåller samma kemiska smaktillsatser.

Kan kommissionen tala om hur nuläget ser ut och vilka åtgärder som kan vidtas mot bakgrund av det som anges ovan?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(18 mars 2003)

Det finns flera olika sorter av tryffel på marknaden, vissa kommer från gemenskapen såsom Tuber melanosporum (fransk tryffel, svart tryffel), Tuber magnatum eller Tuber aestivum (båda vit tryffel), andra kommer enbart från tredje land (såsom Tuber indicum, asiatisk tryffel). De är alla svåra att särskilja från varandra. För närvarande finns det inga förordningar inom gemenskapen där det uttryckligen krävs märkning av de sorter som saluförs. Inte heller finns det någon internationell standard för detta. Kommissionen följer emellertid initiativen från vissa medlemsstater i avsikt att be FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE) att utarbeta en ECE-standard för färsk tryffel.

Kommissionen känner inte till några problem med till tryffelarom.

Det finns ännu ingen harmonisering i gemenskapen angående användningen av kemiskt definierade aromämnen i och på livsmedel. I parlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96(1) fastställs regler för upprättandet av en positivlista över aromämnen. Innan denna lista antas, kommer alla aromämnen som används i medlemsstaterna att utvärderas vetenskapligt enligt det program som faställts i kommissionens förordning (EG) nr 1565/2000(2). Gemenskapens positivlista bör vara antagen senast juli 2005.

Fram till dess kommer den nationella lagstiftningen om godkännande och användning av aromer att fortsätta att gälla. Kontrollen av att den befintliga lagstiftningen efterlevs ligger under medlemsstaternas ansvar.

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel, EGT L 299, 23.11.1996.

(2) Kommissionens förordning (EG) nr 1565/2000 av den 18 juli 2000 om fastställande av de åtgärder som är nödvändiga för antagandet av ett utvärderingsprogram i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96, EGT L 180, 19.7.2000.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0177/03

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(30 januari 2003)

Ämne: Massförgiftning av herrelösa djur runt Zappeio

Djurskyddsföreningar och ekologiska föreningar i Grekland protesterar mot att tiotals djur avlivades i parken runt Zappeio endast några dagar före den officiella ceremonin i samband med det grekiska ordförandeskapets öppnande och kommissionsledamöternas möte den 10 januari 2003 i Zappeiopalatset. Hundar och katter som redan steriliserats och vaccinerats av djurskyddsföreningar dödades med ett starkt gift, som även lades ut på lekplatser för små barn.

Med tanke på att liknande metoder även tidigare har tillämpats såväl i Aten som på andra platser i landet, och med tanke på att dessa sannolikt finansierats med EU-medel som är avsedda för skydd av herrelösa djur (t. ex. hem för herrelösa hundar), undrar jag om kommissionen har för avsikt att titta närmare på anklagelserna? Vad tycker kommissionen om Greklands djurskyddspolitik i stort?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(27 februari 2003)

Kommissionen beklagar djupt alla former av djurplågeri, dvs. att djur behandlas grymt och brutalt eller försummas. Skyddet av herrelösa hundar och katter är dock något som helt och fullt är de grekiska myndigheternas ansvar och det finns därför ingen rättslig grund för kommissionens ingripande.

Inom de djurskyddsområden som är föremål för harmoniserade bestämmelser inom EU, särskilt skyddet av djur under transport och vid tidpunkten för slakt eller avlivning, är Greklands genomförande och tillämpning av dessa bestämmelser, beklagligt nog, fortfarande bristfälligt. Detta har påvisats i inspektionsrapporter från kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor och i många klagomål som kommit in från djurskyddsorganisationer. Kommissionen håller för närvarande på att gå igenom resultaten från ytterligare ett inspektionsbesök som Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor gjort den 13 och 17 januari 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0321/03

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till kommissionen

(4 februari 2003)

Ämne: Öppna gränser

Kan kommissionen noga ange vilka skyldigheter medlemsstaterna har att hålla sina gränser öppna för den fria rörligheten för varor? Kan kommissionen även noga ange vilka straff bör utdömas mot medlemsstater som inte håller sina gränser öppna, och i synnerhet ange vilka åtgärder den har vidtagit gentemot Frankrike som straff för att hamnen i Calais stängdes i fjol, samt ange vilken ersättning som bör utgå till dem som led skada av att hamnen stängdes?

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Enligt artikel 14.2 i EG-fördraget ska den inre marknaden omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördraget. Denna grundläggande princip genomförs särskilt genom artiklarna 28 och 29 i EG-fördraget i vilka det fastställs att kvantitativa import- och exportrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan ska vara förbjudna mellan medlemsstaterna.

Dessa bestämmelser är avgörande för genomförandet av en marknad utan inre gränser, och innebär inte bara att medlemsstaterna ska avstå från att vidta åtgärder eller agera på ett sätt som kan skapa handelshinder utan också, i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget, att de ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att denna grundläggande frihet respekteras på deras territorium.

Det är domstolens uppgift att, inom ramen för en talan om fördragsbrott och med hänsyn till dess befogenhet att företa skönsmässig bedömning, kontrollera att den berörda medlemsstaten vidtagit lämpliga åtgärder för att säkra fri rörlighet för varor i enlighet med vad som fastställs i ovan nämnda artiklar. Domstolen kan efter skönsmässig bedömning fastslå att den berörda medlemsstatens agerande eller passivitet strider mot gemenskapsrätten.

Domstolen har också utvecklat en princip om ansvar som gäller då en medlemsstat gör sig skyldig till fördragsbrott. Enligt denna princip kan en medlemsstat som gör sig skyldig till fördragsbrott bli skadeståndsskyldig till varje person som kan bevisa att det skett en tillräckligt allvarlig överträdelse av en gemenskapsrättslig bestämmelse, som ger vederbörande vissa rättigheter, samt att det finns ett orsakssamband mellan den skada som vederbörande har lidit och det påstådda brottet.

Vad gäller det fall som tas upp i frågan har kommissionen inte mottagit något klagomål angående stängningen av hamnen i Calais och den har heller inga upplysningar som kan motivera att den skulle inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget.
SV Europeiska unionens officiella tidning CE 88/292

(2004/C 88 E/0299)

SKRIFTLIG FRÅGA E-2970/02

från Christa Prets (PSE) till kommissionen

(22 oktober 2002)

Ämne: Programmet Kultur 2000 — Tidsfrist för att lämna in projektförslag till ”Sankt Petersburg 2003”

Inom ramen för programmet Kultur 2000 främjas också särskilda kulturevenemang med en europeisk eller internationell dimension. Den 22 augusti 2002 uppmanade kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur medlemsstaternas behöriga instanser att komma med förslag om samarbetsprojekt på temat ”Europeisk närvaro i Sankt Petersburg”.

Förutom projektsamordnaren skall också minst tre medorganisatörer från minst tre ytterligare länder som deltar i Kultur 2000-programmet involveras i dessa projekt. Tidsfristen för att lämna in förslag har kommissionen satt till den 1 oktober 2002. Därmed är det bara 40 dagar, varav 29 arbetsdagar, mellan den första utlysningen och sista inlämningsdagen för projektförslagen. För att planera ett så omfattande projekt är denna tid garanterat för knapp. Varför har kommissionen informerat så sent om möjligheten att lämna in projektförslag?

Svar från Viviane Reding på kommissionens vägnar

(29 november 2002)

Kommissionen konstaterade nyligen ett ökat engagemang och intresse bland medlemsstaterna och de olika operatörerna för de kulturella projekt som planeras i Sankt Petersburg. Kommissionen beslutade därför att prova idén om ett multilateralt samarbete i samband med ett sådant evenemang inom ramen för ett experimentprojekt som har till syfte att utveckla möjligheterna under åtgärd 3 i programmet Kultur 2000. Europaparlamentet efterlyste också den här typen av kulturellt samarbete i EU i sin resolution 2000/2323.

Efter de nödvändiga diskussionerna och förfarandena uppmanades de länder som deltar i programmet i augusti 2002 att komma med förslag om projekt när det gäller den europeiska närvaron i Sankt Petersburg under firandet av stadens trehundraårsjubileum 2003. Inbjudan att lämna förslag sändes till de deltagande länderna via deras ständiga representationer vid Europeiska unionen. Den ursprungliga tidsfristen för att lämna in förslag via de ständiga representationerna var den 1 oktober 2002 men den flyttades fram till den 15 oktober 2002 för att ge medlemsstaterna så lång tid som möjligt samtidigt som man får tillräckligt med tid för att kunna färdigställa projektet innan årets slut. De projektförslag som lämnats in granskas för närvarande och parlamentet kommer naturligtvis att informeras om fortsättningen av detta initiativ.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3541/02

från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen

(11 december 2002)

Ämne: Ombudsman för utvecklingsländernas handel

Kan kommissionen redogöra för sin ståndpunkt angående förslaget om att en EU-ombudsman för utvecklingsländernas handel skall inrättas, som skall hjälpa till att avskaffa oavsiktliga handelshinder? Kan kommissionen förklara hur man skulle motivera ett sådant förslag?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(16 januari 2003)

Kommissionen föreslår att det inrättas en Help Desk som skall ha till uppgift att tillhandahålla de upplysningar som de ekonomiska aktörerna i utvecklingsländerna behöver för att exportera till EU.

Denna Help Desk skall ha formen av en databas och innehålla uppgifter om tullnivåer, relevant dokumentation och lagstiftning och kommer också att kunna ge råd om problemlösning. Förhoppningen är att denna nya tjänst skall stå till utvecklingsländernas förfogande i slutet av 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3395/02

från Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) till kommissionen

(22 november 2002)

Ämne: Sudan

Det fredsfördrag som undertecknades i Sudan i januari kommer förhoppningsvis att få slut på konflikten som krävt över en miljon människors liv. Vilka åtgärder avser EU att vidta till följd av fredsfördraget för att främja fredsprocessen? Har EU närmare bestämt övervägt att avbryta handeln med olja från Sudan till dess att en varaktig fredsöverenskommelse införts?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 december 2002)

Europeiska unionens ståndpunkt när det gäller förbindelserna med Sudan efter fredssamtalen i Machakos bygger på att normalisera förbindelserna och återuppta samarbetet, förutsatt att fredsprocessen framskrider.

I enlighet med rådets slutsatser från juni 2002 tillämpar Europeiska unionen ett tillvägagångssätt i flera etapper för att främja fredsprocessen:

- Till dess att ett fredsavtal har ingåtts kommer Europeiska unionen att fortsätta sin politiska dialog på grundval av den sudanesiska regeringens åtaganden för 2002 när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, med särskild inriktning på ingående av ett fredsavtal.

- Om ett fredsavtal ingås kommer unionen att börja normalisera förbindelserna. Sådana förbindelser skulle, i enlighet med Cotonouavtalet, baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen och innefatta stöd till fredsskapande och konfliktförebyggande åtgärder.

När det gäller ett eventuellt förbud från gemenskapens sida mot handel med olja från Sudan är det kommissionens allmänna övertygelse att engagemang är bättre än isolationspolitik för att ge uttryck för sin oro och få sina förväntningar uppfyllda. FN-stödda sanktioner är att föredra framför unilaterala sanktioner och är också effektivare som utrikespolitiskt instrument. Dessutom skulle en unilateral åtgärd i detta fall få en begränsad ekonomisk effekt, eftersom EU är en mycket liten marknad för Sudans oljeexport. De största marknaderna är Kina (63 % eller 1,2 miljarder euro 2000) och Japan (23 %).
SKRIFTLIG FRÅGA E-3910/02

från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen

(14 januari 2003)

Ämne: Finansieringen av bilar i Finland innebär diskriminering

Nyligen gjordes det en översyn av reglerna för import av bilar till Finland, för att de inte skulle vara till hinder för konkurrensen eller innebära en diskriminering av privat och/eller parallell import av bilar. I praktiken förefaller det dock som om den enskilde konsumenten fortfarande är bunden till de gamla importörerna med deras respektive bilmärken, eftersom det än så länge inte går att få några avtal om finansiering annat än för bilar som köps via deras förmedling. De största finansieringsföretagen i Finland är Nordea och andelsbankernas finansieringsföretag OPR. Vid sidan om dem finns det sedan några mindre finansieringsföretag. Det ser dock i själva verket ut som om alla tillämpade samma praxis.

Är kommissionen medveten om vilken situation som råder på marknaden för finansiering av bilköp i Finland och har kommissionen någon övervakning av konkurrensen inom denna bransch? Tycker kommissionen att rådande praxis stämmer överens med gemenskapens konkurrensbestämmelser och vad tänker kommissionen göra i den här frågan? Går det till så här också i andra medlemsstater, med den påföljd att inte kommissionens beslut för att göra konkurrensen fri kan omsättas i praktiken?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(25 februari 2003)

Kommissionen har inte fått kännedom om några svårigheter vad gäller marknaden för finansiering av köp av nya motorfordon i Finland. Kommissionen kan därför inte bedöma om den praxis som parlamentsledamoten beskriver är förenlig med gemenskapens konkurrensregler.

På grundval av de upplysningar som lämnats förefaller det som om det problem som parlamentsledamoten beskriver gäller de finska finansinstitutens beteende. I detta fall är det i första hand den finska konkurrensmyndigheten som skall vidta åtgärder på grundval av gemenskapens konkurrensregler eller finsk konkurrenslagstiftning.

Den finska konkurrensmyndigheten har informerat kommissionen om att de hittills inte mottagit några formella klagomål i denna fråga. Den har dock försäkrat kommissionen om att den fortsatt noggrannt kommer att övervaka situationen, också mot bakgrund av det förestående ikraftträdandet av den ändrade finska skattelagstiftningen, som bör förbättra situationen för parallellimport.

Kommissionen har inte kännedom om någon liknande praxis i andra medlemsstater.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3777/02

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(23 december 2002)

Ämne: Pirellis produktion

Kan kommissionen intyga att Pirellis beslut att flytta fiberoptikproduktionen från anläggningen i Hampshire till Italien är helt förenlig med EU:s regler om statsstöd?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(5 februari 2003)

Den 2 oktober 2002 godkände kommissionen ett stöd på 74,5 miljoner euro till företaget Fibre Ottiche Sud för en investering på 167,4 miljoner euro i Battipaglia, Kampanien, ett stödområde i Syditalien. Investeringsprojektet har till syfte att skapa 311 direkta arbetstillfällen och 108 indirekta. Kommissionen fattade beslutet med iakttagande av bestämmelserna i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt(1).

Kommissionens allmänna målsättning vid tillämpningen av de sektorsövergripande rambestämmelserna är att stödet till stora investeringsprojekt skall kunna hållas på en nivå som i största möjliga utsträckning begränsar de negativa följderna för konkurrensen men samtidigt innebär att stödområdets attraktionskraft bevaras. I det aktuella fallet är den högsta tillåtna stödnivån 28 procent nettobidragsekvivalent (Nettobidragsekvivalenten motsvarar investeringens bruttonivå, 44,5 procent, omräknad till nuvärde, med avdrag för skatter.).

Kommissionen känner inte till att Pirellis investering skulle innebära en överflyttning av tillverkning från Storbritannien till Italien. Det bör framhållas att investeringsprojektet innebär en utvidgning av verksamheten vid en befintlig fabrik som skall tillverka optiska fibrer för telekommunikation.

(1) EGT C 107, 7.4.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3010/02

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(23 oktober 2002)

Ämne: Humanitär kris i norra Uganda

Kommissionen har lagt fram en rapport om Europeiska gemenskapens strategi för Uganda med ett nationellt vägledande program för 20022007. Avsnitt 3.1 handlar om den politiska situationen, och där säger kommissionen att

det förutom i landets norra och sydvästra delar, som drabbats av uppror, råder en allmän känsla av säkerhet och av att man inte drabbas av tyngande pålagor från statliga organ.

Är kommissionen medveten om den växande humanitära krisen i stora delar av norra Uganda, med en allt värre konflikt mellan Ugandas regering och den så kallade Lords Resistance Army? Konflikten har lett till att livsmedelsproduktionen stoppats i vissa områden och att biståndskonvojer har avbrutits efter angrepp mot dem. Närmare 120 000 människor hotas av svält.

Vad har kommissionen sagt till Ugandas regering angående den växande humanitära krisen?

Svar från Poul Nielson på kommissionens vägnar

(18 november 2002)

Kommissionen har med stigande oro noga följt hur den humanitär situation i norra Uganda förvärrats. Kommissionens delegation, som besökte landet i början av oktober 2002 för att göra en bedömning av läget, kunde bekräfta att det fanns anledning till oro.

Kommissionen ger redan humanitärt bistånd till området genom Förenta nationernas (FN) organ och ett stort antal icke-statliga organisationer. Detta bistånd omfattar livsmedel, vatten och sanitet, medicinska förnödenheter och undervisningsmaterial samt stöd till personer som varit bortförda och barnsoldater. Framför allt har kommissionen redan genom Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) mer än fördubblat sina anslag till Uganda för 2002 till mer än 2 miljoner euro för dem som drabbats av situationen, särskilt de uppskattningsvis 700 000 internt fördrivna personer som berörs av den osäkra situationen i området. ECHO har dessutom vidtagit åtgärder för att göra det möjligt för ECHO Flight att snabbt reagera på krav på katastrofbistånd.

FN:s organ håller för närvarande på att göra en bedömning av vilka livsmedelsbehov som finns samt av storleken på nästa års skörd och kommissionen kommer med största sannolikhet att bidra till att tillgodose en del av dessa behov.

Kommissionen och andra givare som ger bistånd till Uganda för diskussioner med landets regering i syfte att se till att landets norra delar erhåller en rimlig del av de resurser som öronmärkts för utvecklingsbistånd.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3410/02

från Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (Verts/ALE) till kommissionen

(25 november 2002)

Ämne: EU:s handlingsplan för livsmedel från ekologiskt jordbruk och ekologisk odling

I juni 2001 gav Europeiska rådet tillsammans med rådet (jordbruk) kommissionen i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för EU för livsmedel från ekologiskt jordbruk och ekologisk odling.

Hur långt har kommissionens kommit med EU:s handlingsplan för livsmedel från ekologiskt jordburk och ekologisk odling?

På vilket sätt kommer Europaparlamentet att delta i utformningen av handlingsplanen?

I vilken form kommer kommissionen att lägga fram handlingsplanen för rådet?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 december 2002)

Vid toppmötet i Göteborg i juni 2001 beslutades att den gemensamma jordbrukspolitiken och dess framtida utveckling bör bland annat ha som mål att bidra till att hållbar utveckling åstadkoms genom att ytterligare tonvikt läggs vid att främja hälsosamma produkter av god kvalitet, tillverkningsmetoder som är hållbara ur miljösynpunkt inklusive ekologisk produktion, förnybara råmaterial och skydd av den biologiska mångfalden .

I slutsatserna från rådets möte (jordbruk) den 19 juni 2001 uppmanas kommissionen att undersöka möjligheterna att utforma en handlingsplan på EU-nivå för att främja ekologiskt producerade livsmedel och ekologiskt jordbruk, samt att lägga förslag om detta.

Kommissionen inledde sitt arbete i april 2002 och har utarbetat ett arbetsdokument som innehåller resultatet av arbetet i en expertgrupp och en arbetsgrupp med företrädare från olika institutioner. Expertgruppen bestod av ett stort urval av företrädare från berörda parter inom det ekologiska jordbruket, såväl offentliga som privata.

Arbetsdokumentet kommer att presenteras för rådet (jordbruk). Därefter planerar kommissionen ett grundligt samrådsförfarande med medlemsstaterna och sektorn, så att en handlingsplan för EU kan tas fram genom vilken det kan skapas ett arbetsprogram för kommande år och fastställas prioriterade mål och läggas konkreta förslag.

Den eventuella handlingsplanens vara eller icke vara beror emellertid på utfallet av diskussionen i rådet om arbetsdokumentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3595/02

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(13 december 2002)

Ämne: Åtgärder för att undvika att de sjunkna resterna av Prestige fortsätter att släppa ut brännolja från sin last

Vilka åtgärder håller nu på att vidtas för att undvika att de sjunkna resterna från Prestige fortsätter att släppa ut brännolja från sin last, och för att skydda och rädda de galiciska kusterna och andra europeiska kuster från konsekvenserna av nya vågor av olja?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 februari 2003)

Kommissionen delar till fullo frågeställarens oro över de problem som orsakas av oljan i det förlista fartyget Prestige, vilken utgör ett hot inte bara för den galiciska kusten utan mer allmänt för havs- och kustmiljön i Frankrike, Spanien och Portugal.

Omedelbart efter Prestiges förlisning var kommissionen i kontakt med de spanska myndigheterna för att kunna ställa andra medlemsstaters expertis och bekämpningsutrustning till förfogande.

Beträffande just det förlista fartyget Prestige har kommissionen föreslagit att europeiska experter skall delta i den vetenskapliga kommitté som de spanska myndigheterna har inrättat för att bedöma frågor som har med vraket att göra.