SKRIFTLIG FRÅGA E-0624/02

från Stavros Xarchakos (PPE-DE) till kommissionen

(5 mars 2002)

Ämne: Sänkta bilpriser

Europeiska kommissionen presenterade nyligen ett förslag om liberalisering av bilmarknaden. I sitt försök att säkra största möjliga samtycke kring förslaget meddelade kommissionen också att den hade för avsikt att föra officiella förhandlingar med parlamentet (och även med berörda instanser), trots att det här inte är något formellt krav i den nuvarande fas som förslaget till förordning befinner sig i. Den slutgiltiga målsättningen är att sänka bilpriserna, uppmuntra till konkurrens och i sista hand gynna konsumenterna.

Samtidigt med denna ansträngning från kommissionens sida finns det emellertid medlemsstater, som till exempel Grekland och Danmark, där bilpriserna är mycket höga på grund av en särskild konsumentskatt som är särskilt hög för fordon på över 1 800 cc. Dessutom är dieselmotorerna (vars avgaser är mindre farliga än bensinmotorernas) förbjudna i stora urbana centrum i Grekland, vilket innebär att grekiska konsumenter är hänvisade till en cylindervolymkategori på 1 000-1 600 cc. Det bör också påpekas att den grekiske konsumentens köpkraft är mycket mindre än genomsnittskonsumentens i de övriga EU-länderna, vilket innebär att ett köp av en privatbil i Grekland kräver många fler månadslöner än vad det gör i de övriga länderna. Beskattningssystemet är relaterat till kubikcentimetrar och inte till hästkrafter, vilket leder till att bilar med gammal teknik beskattas på samma sätt som moderna bilar med utvecklad teknik.

Känner kommissionen till den situation som beskrivs ovan? Varför har Grekland den strängaste beskattningen av bilar i hela EU? När skall det bli någon ändring på den här situationen? Är denna överdimensionerade beskattning förenlig med det som genomförandet av den gemensamma inre marknaden kräver?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(23 maj 2002)

Såsom parlamentsledamoten känner till har kommissionen antagit ett utkast till kommissionsförordning beträffande tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom bilindustrin(1). Ledamoten av kommissionen med ansvar för konkurrensfrågor lade fram förslaget den 5 februari 2002 vid Europaparlamentets plenarmöte och den 19 februari 2002 inför Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor. Syftet med förslaget är att öka konkurrensen

inom sektorn och bygger på antagandet att ökad konkurrens kommer att leda till en effektivare priskonkurrens. Det innebär ingen strävan efter att harmonisera vare sig de slutliga konsumentpriserna eller priserna före skatt utan att låta konsumenterna på ett effektivt sätt utöva sin rätt att dra full nytta av den inre marknaden.

Parlamentsledamoten känner till att finns det få gemenskapsbestämmelser rörande fordonsbeskattning(2) och att harmoniseringen på fordonsbeskattningens område är begränsad. Varje medlemsstat tillämpar således sin nationella lagstiftning, vilken måste överensstämma med de allmänna principerna i EG-fördraget och i synnerhet inte får leda till gränsformaliteter i handeln mellan medlemsstaterna och måste respektera principen om ickediskriminering (artikel 90 i EG-fördraget).

Därför är både skattebasen och skattenivåerna för fordonsskatten, vilka styrs av den nationella lagstiftningen, mycket varierande. Grekland tillämpar för närvarande en registreringsskatt, en s.k. särskild konsumtionsskatt på motorfordon, som är en av de högsta bland de tio medlemsstater som tillämpar en sådan skatt.

Kommissionen är medveten om dessa skillnader i registreringsskatt och om de problem som dessa medför för den fria rörligheten för personbilar inom den inre marknaden. Kommissionen överväger också för närvarande olika alternativ vad gäller framtida åtgärder på fordonsbeskattningsområdet och har för avsikt att under de närmaste månaderna lägga fram ett meddelande i denna fråga i avsikt att inleda en diskussion med medlemsstaterna och med andra gemenskapsinstitutioner. I detta meddelande kommer specifika skatte- och miljöaspekter i samband med fordonsbeskattningen att tas upp, däribland de som rör registreringsskatten.

Kommissionen skulle också vilja upplysa parlamentsledamoten om dess ansträngningar i avsikt att åstadkomma en tillnärmning av fordonsskattenivåerna vilken har visat sig mycket svårt att uppnå på grund av kravet på enhällighet vid beslut i skattefrågor.

(1) Offentliggjort i EGT C 67, 16.3.2002, med en uppmaning att lämna synpunkter inom en månad efter det att tillkännagivandet offentliggjorts.

(2) Rådets direktiv 83/182/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielser inom gemenskapen för vissa transportmedel som tillfälligt införs från en annan medlemsstat, och 83/183/EEG av den 28 mars 1983 om skattebefrielse på permanent införsel från en medlemsstat av personlig egendom (EGT L 105, 23.4.1983).