ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-1921/00

från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen

(16 juni 2000)

Ämne: Lån till Turkiet

Kan kommissionen bekräfta att EU har beviljat lån till Turkiet, bland annat för inköp av maskiner för tillverkning av textilier?

Vilka effekter kommer sådana lån enligt kommissionen att få för konkurrenskraften hos EU:s textilindustri?

Svar fråm Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(7 juli 2000)

Kommissionen känner inte till att gemenskapen skulle ha beviljat Turkiet några lån för inköp av utrustning för framställning av textilprodukter. Däremot fattade kommissionen 1997 mycket riktigt ett beslut om finansiering av stöd till två samarbetsprojekt inom textil- och beklädnadsindustrin. Innan kommissionen fattade sitt slutgiltiga beslut lades dessutom dessa projekt fram för parlamentet, som avgav ett positivt yttrande beträffande finansieringen av dessa. De två projekten är följande:

Det första projektet rör anpassning av de material som används inom textilindustrin till miljönormerna (organ som ansvarar för projektets genomförande: KOSGEB, det turkiska organet för utveckling av små och medelstora företag, total kostnad: 2,13 miljoner euro; kostnad för gemenskapen: 1 miljon euro). Syftet med projektet är att anpassa de material som används inom den turkiska textilindustrin till miljönormerna och att utveckla Turkiets egna kapacitet på området. Detta mål kommer att uppfyllas genom att ett laboratorium som godkänts enligt norm EN 45001 upprättas och ställs till förfogande för alla små och medelstora företag inom textilsektorn med tanke på certifiering av deras material i enlighet med miljönormerna. Detta laboratorium som kommer att ha två anställda kommer att installeras i Marmaras forskningscentrum i Tubitak (Scientific and Technical Research Council of Turkey). Det kommer även att bli möjligt att bedriva forskning vid laboratooriet när det gäller miljövänliga produkter och ren teknik. Forskningen kommer att bedrivas i Tubitaks regi.

Det andra projektet rör yrkesutbildning inom beklädnadsindustrin (organ som ansvarar för projektets genomförande: KOSGEB, det turkiska organet för utveckling av små och medelstora företag, total kostnad: 2,44 miljoner euro; kostnad för gemenskapen: 1,49 miljoner euro). Projektet omfattar ett utbildningsprogram i arbetsteknik inom beklädnadssektorn (andvändning av symaskiner, tillskärning, lagning, organisation, förvaltning, etc.). Programmet riktar sig till unga arbetare, i synnerhet till unga kvinnor som redan är verksamma inom denna sektor och som vill höja sin kompetensnivå.

Dessa beslut är en följd av ikraftträdandet av avtalet om tullunionen och syftar till att göra det möjligt för turkiska små och medelstora företag att bättre bemöta den nya konkurrenssituation som detta avtal medfört.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0597/00 från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen. Sanktioner mot Österrike.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 053 E , 20/02/2001 s. 0013 - 0013



SKRIFTLIG FRÅGA E-0597/00 från Charles Tannock (PPE-DE) till kommissionen (29 februari 2000) Ämne: Sanktioner mot Österrike Anser kommissionen att den portugisiska regeringen har missbrukat sin ordförandeställning genom att uppmana andra EU-regeringar att införa sanktioner mot en medlemsstat (Österrike)? Anser kommissionen att fjorton, till största delen oerfarna, socialistiska regeringars beslut att hota med eller införa diplomatiska sanktioner mot en medlemsstat för att påverka en demokratiskt vald regerings sammansättning eller politik (hur otrevliga de än är) visar på bristande respekt för verkligt demokratiska förfaranden inom unionen, och därmed utgör ett brott mot den princip om demokrati som anges i artikel 6.1 i den konsoliderade versionen av det fördrag som är grundvalen för Europeiska unionen? Kommer kommissionen i så fall att ta sitt ansvar som fördragens väktare och dra de länder som har infört sanktioner mot Österrike inför EG-domstolen för att man där skall kunna fastställa om sanktionerna är rättsligt riktiga så att alla EU-medborgare i framtiden vet huruvida det är tillåtet för andra medlemsstater att ingripa i en medlemsstats demokratiska processer på detta sätt? Med tanke på att dessa allvarliga åtgärder saknar motstycke i unionen, kommer kommissionen att skicka en förklaring till sitt beslut till Europaparlamentets talman? Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar (4 maj 2000) Kommissionen erinrar ledamoten om sitt uttalande av den 1 februari 2000 om Österrike, i vilket kommissionen sade sig dela de farhågor som låg till grund för det portugisiska ordförandeskapets förklaring av den 31 januari 2000 på fjorton medlemsstaters vägnar. Kommissionen upprepade i förklaringen att dess uppdrag är att bevaka de normer och värderingar i fördragen som utgör grunden för Europeiska unionen, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen, som nämns bland annat i artikel 6 och 7 i Fördraget om Europeiska unionen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2275/00

från Sebastiano Musumeci (UEN) till kommissionen

(7 juli 2000)

Ämne: Bilaterala avtal på fiskeområdet mellan Sicilien och Nordafrika

Konflikterna mellan den sicilianska fiskeflottan och de nordafrikanska ländernas fiskeflottor om fisket på internationellt vatten har ännu inte lösts.

I kraft av sin särskilda ställning är Regionen Sicilien behörig i frågor som rör fisket.

Sicilien utgör Europeiska unionens gräns i Medelhavsområdet.

Kan kommissionen uppge om och inom vilka gränser de sicilianska regionala myndigheterna kan ingå bilaterala avtal i fråga om fiske med länderna i Nordafrika?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(28 juli 2000)

Gemenskapen har exklusiv behörighet att förhandla om och sluta bilaterala fiskeavtal med tredje länder, vilket den utövar genom kommissionen när rådet gett kommissionen ett förhandlingsmandat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1280/00

från Emmanouil Mastorakis (PSE) till kommissionen

(19 april 2000)

Ämne: Naturkatastrofer

Den 14 oktober 1999 ställde jag en muntlig fråga till komissionen (H-0603/99) om införandet av en rättslig grund för bistånd vid naturkatastrofer i Europeiska unionen. I sitt svar sade kommissionen bland annat att parlamentet inte ansett det vara ändamålsenligt att sända ut ett klart och tydligt politiskt budskap om att på nytt återinföra katastrofhjälpen i budgeten, och att det gäller för parlamentet att klart redogöra för sin ståndpunkt. Den 2 december 1999, efter att parlamentet hade godkänt Bourlanges betänkande, ställde jag en ny muntlig fråga (H-0763/99) på vilken kommissionen emellertid ännu en gång svarade negativt. Parlamentet har redan antagit en resolution om riktlinjerna för budgetförfarandet 2001 avsnitt III Kommissionen (A5-0070/2000 betänkande av Haug) där det i punkt 34 klart och tydligt står att det är nödvändigt att återinföra post B4-3400 för att direkt kunna svara mot de behov som uppstår vid naturkatastrofer.

Mot bakgrund av de nya fakta som nämnts ovan undrar jag när kommissionen har för avsikt att lägga fram ett förslag för att fastställa en rättslig grund för tillhandahållandet av stöd vid eventuella naturkatastrofer i Europeiska unionen.

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 juni 2000)

Kommissionen vill tacka frågeställaren för det trogna intresse som han visar för frågan om skapandet av en rättslig grund för bistånd vid naturkatastrofer inom gemenskapen.

I detta sammanhang nämner frågeställaren Europaparlamentets resolution om riktlinjerna för budgetförfarandet 2001 avsnitt III Kommissionen (A5-0070/2000 betänkande av Haug) där det i punkt 34 framhålls att det är nödvändigt att återinföra post B4-3400 (Nödhjälp till katastrofoffer inom gemenskapen).

Kommissionen noterar den politiska signal som Europaparlamentet sänder ut, men ser sig ännu inte i stånd att utveckla något förslag till en rättslig grund för tilldelning av nödhjälp vid naturkatastrofer och tekniska katastrofer i gemenskapen.

Den reform som för närvarande pågår syftar till fastställa vilka politiska prioriteringar som skall gälla för gemenskapens verksamhet under de kommande åren och uppskatta vilka medel som krävs för att förverkliga dem. Det är därför ännu för tidigt att överväga att lägga fram ett sådant förslag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1003/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(31 mars 2000)

Ämne: Följder för företagen av banankonflikten mellan EU och Förenta staterna

När kommer kommissionen att möta de amerikanska parterna för att finna en slutlig lösning på den skadliga banankonflikten som för närvarande pågår mellan EU och Förenta staterna, och när förväntas man uppnå en lösning som tillfredsställer samtliga parter?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1001/00, E-1002/00 och E-1003/00 ingivet av Pascal Lamy för kommissionen

(16 maj 2000)

Kommissionen måste tyvärr meddela parlamentsledamoten att den inte ser några möjligheter att ersätta de EU-företag som drabbats av Förenta staternas höjda tullavgifter.

Kommissionen är medveten om de allvarliga följder som dessa åtgärder kan ha för de drabbade företagen och är fast besluten att lösa problemet så snabbt som möjligt.

Kommissionen lade den 10 november 1999 fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av gemenskapens bestämmelser för bananimport(1) för att göra dessa helt förenliga med Världshandelsorganisationens bestämmelser.

Parallellt med detta har kommissionen gjort sonderingar för att se om de berörda parterna kunde lösa tvisten sinsemellan. Konkret sett har företrädare för kommissionen sammanträffat med sina amerikanska motparter i Washington i slutet av mars 2000. Sammanträdet har dock inte givit några resultat och vittnar om hur svårt det är att enas om ett system som är godtagbart för båda parterna.

Kommissionen vill bekräfta att den gör allt för att lösa tvisten så snabbt som möjligt. Kommissionen hoppas att Europaparlamentet kommer att stödja dessa ansträngningar genom att snabbt avge sitt yttrande om kommissionens förslag av den 10 november 1999.

(1) KOM(1999) 582 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1758/00

från Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) till kommissionen

(31 maj 2000)

Ämne: EU:s badvattendirektiv

EU:s 25 år gamla badvattendirektiv borde förnyas. Då bör särskild uppmärksamhet ägnas de undersökningar som görs med hjälp av direkta sinnesiakttagelser (visuell och olfaktorisk kontroll), eftersom bedömningar av badvatten som görs på detta sätt ofta är vilseledande.

Hur tänker kommissionen se till att det så snart som möjligt ändras på det föråldrade badvattendirektivet så att det motsvarar tidens krav?

Vilka innehållsliga ändringar avser kommissionen företa i direktivet med tanke på de ämnen som skall mätas, mätmetoderna och bedömningen med hjälp av direkta sinnesiakttagelser så att mätresultaten i alla lägen skall vara objektiva och jämförbara?

Svar från Margot Wallström på kommissionens vägnar

(20 juli 2000)

Badvattendirektivet 76/160/EEG(1) syftar huvudsakligen till att övervaka avloppsvattenföroreningar, särskilt fekalföroreningar i de naturliga badvattenområdena. Medlemsstaterna är därför skyldiga att regelbundet ta vattenprover och analysera dessa i kvalificerade mikrobiologiska laboratorier för förekomsten av fekalindikatorer. Förutom dessa laboratorieanalyser måste en del av vattnets estetiska parametrar övervakas vilket innebär att man visuellt undersöker förekomsten av mineraloljor och kvarvarande skum från rengöringsmedel samt gör en luktkontroll för förekomsten av fenoler. Kontrollen utförs i de flesta medlemsstaterna av kvalificerad och erfaren personal. Det är emellertid möjligt att tolkningsmisstag görs.

Sedan 1998 har kommissionen arbetat intensivt med en omarbetning av ovanstående direktiv. Prov på strandundersökningar har utförts i de flesta medlemsstater och en expertarbetsgrupp arbetar med alla övervakningsaspekter, inbegripet parametrar och analysmetoder. Kommissionen kommer att säkerställa den största möjliga överensstämmelsen med Världshälsoorganisationens (föreslagna) normer i denna fråga.

Kommissionen avser att före sommaruppehållet lägga fram ett meddelande till parlamentet och rådet i vilket principerna för en omarbetning av direktivet fastställs. Meddelandet kommer att bli utgångspunkt för ett brett samrådsförfarande som omfattar alla berörda parter och som bör kulminera i höst i år i en badvattenkonferens. Kommissionen räknar med att lägga fram ett förslag för omarbetning under första halvåret 2001.

(1) EGT L 312, 5.2.1976.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1530/00

från Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) till kommissionen

(12 maj 2000)

Ämne: Familjens och barnens värn

I sin resolution A4-0004/1999(1) av den 28 januari 1999 om familjens och barnens värn uppmanade Europaparlamentet kommissionen att sprida kännedom om framgångsrika exempel på hur medlemsstaterna ordnar barnomsorg, vilka särskilda bidrag som utgår till olika omsorgsformer, hur gamla integreras i samhällets vardag och hur deras betydelse för barnen tas till vara samt hur säkerheten garanteras i offentliga miljöer och hur allmänna transportmedel anpassas till barn.

Kan kommissionen ange vilken åtgärd den vidtagit, eller avser att vidta, för att realisera detta förslag?

(1) EGT C 128, 7.5.1999, s. 79.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-1530/00, E-1531/00, E-1532/00, E-1533/00, E-1534/00, E-1535/00, E-1536/00 och E-1537/00 ingivet av Anna Diamantopoulou för kommissionen

(27 juni 2000)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2101/00

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(30 juni 2000)

Ämne: Cyperns anslutning

Om anslutningsförhandlingarna med Cypern skulle komma att slutföras med framgång men samtidigt ingen lösning nås i frågan om öns delning: vilken statsrättslig ställning kommer Cypern då att inta inom EU?

Kommer hela ön att de jure bli en medlemsstat av Europeiska unionen, både ur folkrättslig och gemenskapsrättslig synvinkel betraktat, trots den tudelning som de facto existerar, eller kommer endast den del som ligger på den grekcypriotiska sidan om den gröna linjen att gå med i EU, vilket alltså skulle innebära ett erkännande de facto av den omtvistade turkiska republiken?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(19 juli 2000)

Anslutningsförhandlingarna hålls inom ramen för en mellanstatlig anslutningskonferens mellan medlemsstaterna och Cypern.

Kommissionen hänvisar till de slutsatser som drogs av ordförandeskapet i samband med Europeiska rådets möte i Helsingfors, dvs. att Europeiska rådet understryker att en politisk lösning underlättar Cyperns anslutning till Europeiska unionen. Om ingen lösning har uppnåtts vid slutet av anslutningsförhandlingarna kommer rådets beslut om anslutning att fattas utan att ovanstående utgör något villkor. Härvid kommer rådet att beakta alla relevanta faktorer.

Kommissionen stöder fullständigt unionens ståndpunkt att kraftfullt stödja Förenta nationernas initiativ för en politisk lösning i Cypern och spekulerar inte om konsekvenserna av att en lösning inte nås, eller om Europeiska rådets framtida beslut.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0734/00

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(6 mars 2000)

Ämne: Anläggning av parkeringsgarage under Piazza Lorenzini i Rom

De kommunala myndigheterna i Rom har utfärdat byggnadstillstånd för anläggning av 80 parkeringsplatser under Piazza A. Lorenzini i stadens hamnområde, där ett bostadshus nyligen har rasat samman.

Marken i hela detta område består av grottor och gångar av tuff, och är under alla omständigheter mycket instabil. Trots det ras som ägt rum förefaller inte någon lämplig analys och hydrogeologisk undersökning av skiktet under markytan ha genomförts. Det förefaller heller inte vara nödvändigt att i detta område anlägga parkeringsplatser, då sådana redan finns i tillräckligt antal. Anläggningsarbetena kommer dessutom att medföra att ett antal flera decennier gamla högstammiga träd kommer att fällas i ett av kvarterets få grönområden. Samtliga dessa skäl har föranlett invånarna att kraftigt motsätta sig att arbetena genomförs, bland annat har de spontant bildat olika kommittéer. Roms kommun har heller inte begärt att XV Circoscrizione, som är behörigt för det området, skall göra en förhandsbedömning av projektet.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Anser kommissionen att det för ovannämnda arbeten är nödvändigt att genomföra en miljökonsekvensbeskrivning i enlighet med föreskrifterna i direktiv 85/337/EEG(1) i dess senare ändrade lydelse?

2. Anser kommissionen att det är lämpligt att ingripa hos behöriga nationella myndigheter för att kontrollera om det är lämpligt att genomföra arbetena, även med hänsyn till de boendes motstånd?

(1) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40; svensk specialutgåva, område 15, volym 6, s. 226.

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Margot Wallström

(14 mars 2000)

Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga E-0243/00(1).

(1) Se sida 108.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0919/00

från Glyn Ford (PSE) till kommissionen

(25 mars 2000)

Ämne: Vinthundar i Spanien och Irland

Vinthundar som fötts upp i Irland för tävlingssyften avlivas ofta eller exporteras till Spanien då de inte längre kan tävla. I Spanien blir djuren ofta dåligt behandlande, och de spanska myndigheterna griper inte in för att se till att normerna uppfylls.

Irland har tidigare mottagit bidrag från unionen till stöd för uppfödare av vinthundar. Kan kommissionen garantera att detta inte längre sker? Kan kommissionen även uppge vilka åtgärder den vidtar eller har för avsikt att vidta för att få slut på den dåliga behandlingen av vinthundar i Irland och Spanien, särskilt av gamla och/eller sjuka hundar?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E- 0826/00 och E-0919/00 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(19 april 2000)

Kommissionen är mycket angelägen om djurens välbefinnande och sätter det högt på sin prioriteringslista. Det finns gemenskapsbestämmelser för att skydda djur, inbegripet hundar, under transport och vid användning för forskningsändamål.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd som fogas till EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av gemenskapens politik i fråga om jordbruk, transport, inre marknad och forskning, fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd, samtidigt som de skall respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv.

Å andra sidan regleras förhållandena för uppfödning och kapplöpningsbruk av hundar som vinthundar inte i gemenskapslagstiftningen och är därför en fråga som helt ligger inom de berörda medlemsstaternas ansvarsområde. Eftersom det är varje enskild medlemsstats uppgift att finna en lösning för detta problem kan kommissionen inte göra annat än uppmana de ansvariga myndigheterna att få bukt med den misshandel som parlamentsledamoten påtalar.

Kommissionen kan bekräfta att det för närvarande inte finns något gemenskapsstöd att tillgå för investeringar i uppfödning eller kapplöpningsbruk av vinthundar. Det är möjligt att gemenskapsstöd utgår för andra ändamål till företag, personer eller organisationer som bedriver vinthundsuppfödning eller arrangerar vinthundskapplöpningar i gemenskapen. I dessa fall ställs inte som villkor för gemenskapsfinansieringen att mottagarna inte är engagerade i vinthundsuppfödning eller -kapplöpning och kommissionen har inga uppgifter om dessa stödmottagare.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0806/00

från Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) till kommissionen

(9 mars 2000)

Ämne: Kommissionens företrädares roll vid Europaparlamentets officiella resor

Det föreligger olika praxis i fråga om kommissionens företrädares roll vid resor som företrädare för Europaparlamentet gör. Kan kommissionen förklara om det finns några regler för de uppgifter som kommissionens företrädare skall utföra i samband med att parlamentets organ gör officiella resor i tredje land, i synnerhet med avseende på frågor som rör organisation, protokoll, deltagande etc?

Kan kommissionen förklara om det finns några regler för dess deltagande vid parlamentsutskotts och interparlamentariska delegationers sammanträden i Bryssel, då dessa diskuterar frågor där kommissionsföreträdaren kan ge uppgifter av intresse för parlamentsarbetet?

Svar från Chris Patten på kommissionens vägnar

(27 mars 2000)

Denn roll som kommissionens företrädare i tredje länder skall spela under parlamentets officiella besök finns fastställd i handboken för operativa förfaranden.

Denna roll inbegriper bland annat att möta parlamentets delegation när den anländer till landet, att (inom rimliga gränser) tillhandahålla logistiskt stöd, att orientera delegationen om situationen i landet och om särskilda frågor av intresse och att ledsaga parlamentets delegation vid deras besök. Det kan också innefatta hjälp, om så behövs, med kontakter med lokala media och, när så är möjligt, lämplig gästfrihet.

Kommissionen antog 1999 ett meddelande till rådet och parlamentet i vilket det angav att delegationschefer kunde framträda inför parlamentets utskott och interparlamentariska delegationer på samma sätt som tjänstemän baserade vid kommissionens huvudkontor gör. Vid sådana tillfällen kan de besvarara särskilda frågor om utövandet av sina uppgifter. Kommissionsledamoten ansvarig för yttre förbindelser har uppmuntrat delegationschefer att under besök vid huvudkontoret erbjuda sig att orientera relevant utskott eller delegation om läget i förbindelserna mellan unionen och det land eller länder där han eller hon är posterad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0749/00 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen. Nederländsk abortlagstiftning.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 026 E , 26/01/2001 s. 0103 - 0103



SKRIFTLIG FRÅGA E-0749/00 från John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (13 mars 2000) Ämne: Nederländsk abortlagstiftning Är kommissionen medveten om de föreslagna ändringarna i nederländsk lagstiftning som tillåter abort i graviditeter över 24 veckor på grund av att fostren har ett handikapp och anser kommissionen att en sådan lag skulle strida mot artikel 6 i EU-fördraget? Svar från António Vitorino på kommissionens vägnar (11 maj 2000) Kommissionen har inte informerats om och känner inte till någon proposition om att ändra Nederländernas abortlagstiftning så att aborter tillåts efter den 24:e graviditetsveckan. Kommissionen anser i vilket fall som helst inte att den bör syssla med hypotetiska frågor om propositioner som antingen kan komma att leda till ny lagstiftning eller kan komma att avslås.