ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-3526/01

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Aktuella utgifter och statliga utgifter

Aktuella rapporter antyder att vissa finansiella operationer har fått som följd att aktuella utgifter inte längre ingår i mätningar av de statliga utgifterna i vissa medlemsstater.

Skulle kommissionen kunna upplysa om den policy man tillämpar när det gäller sådana poster utanför budgeten, och skulle man vidare kunna ange vilka operationer i medlemsstaterna man känner till och hur redovisningen går till i varje enskilt fall?

Svar från Pedro Solbes Mira på kommissionens vägnar

(14 mars 2002)

Eurostat, kommissionens statistikbyrå, följer utvecklingen i medlemsstaterna noga när det gäller offentliga räkenskaper och ser till att utvecklingen är förenlig med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet(1) (ENS 95).

Om det förekommer finansiella operationer i medlemsstaterna som påverkar de offentliga utgifterna(2) så kommer man att se till att de följer principerna för ENS 95, dvs. att principerna tillämpas riktigt och att transaktionerna klassificeras och registreras på ett riktigt sätt.

ENS 95 är ett allomfattande system för nationalräkenskaper. Det innehåller t.ex. noggranna definitioner för offentliga utgifter. Medlemsstaterna måste följa de regler för räkenskaperna som gäller enligt ENS 95.

Om det är svårt att veta vad som gäller enligt ENS 95, t.ex. för poster utanför budgeten, arrangerar Eurostat möten och samråd med medlemsstaterna för att nå fram till en överenskommelse om ett riktigt och enhetligt sätt att tolka reglerna.

(1) Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996).

(2) Definitionen av offentliga utgifter och inkomster finns i kommissionens förordning (EG) nr 1500/2000 av den 10 juli 2000 om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 2223/96 när det gäller offentliga utgifter och inkomster (EGT L 172, 12.7.2000).
SKRIFTLIG FRÅGA P-3558/01

från Carlos Candal (PSE) till kommissionen

(4 januari 2002)

Ämne: Högt skuldsatta familjer i medlemsstaterna

Det är känt att antalet högt skuldsatta familjer ökar i samtliga medlemsstater. Parlamentet har redan visat intresse för att behandla denna fråga på gemenskapsnivå för att på detta sätt bidra till genomförandet av den gemensamma marknaden. Vi känner även till att kommissionen har gett oberoende experter i uppgift att utarbeta två undersökningar som skall behandla de statistiska och juridiska aspekterna av problemet (kontraktshandlingar för inlämning av förslag nr 2000/A5/007).

Kan kommissionen:

- Bekräfta att dessa undersökningar redan överlämnats, samt uppge tidpunkten för överlämnandet?

- Uppge till vilket ändamål undersökningarna skall användas, framför allt vilka framtida åtgärder den kommer att vidta på grundval av dessa undersökningar och vilket GD som kommer att ansvara för åtgärderna?

- Uppge om och när den har för avsikt att lägga fram ett förslag till gemenskapsåtgärder på detta område och hur omfattande sådana åtgärder i så fall skulle vara?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(7 februari 2002)

Den statistiska undersökningen överlämnades för slutligt godkännande den 22 oktober 2001. Den juridiska undersökningen har ännu inte genomförts. Det aktuella avtalet har sagts upp på grund av delrapporternas bristande kvalitet. Nya anbud kommer att begäras in under 2002.

De åtgärder som skall vidtas faller inom ansvarsområdet för GD Sysselsättning och socialpolitik (EMPL), särskilt för att utveckla indikatorer på hög skuldsättning inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social integrering, och inom ansvarsområdet för GD Hälsa och konsumentskydd (SANCO), särskilt för att integrera förebyggande åtgärder i utkastet till direktiv angående konsumentkrediter.

I rådets resolution av den 26 november 2001 om konsumentkrediter och konsumenters skuldsättning aviseras en rad åtgärder på gemenskapsnivå angående uppföljningen av problemet i medlemsstaterna och dess internationella aspekt både ur ett statistiskt och juridiskt perspektiv.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2758/01

från Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) till kommissionen

(9 oktober 2001)

Ämne: Avveckling av importkvoterna på kläder

Enligt de internationella frihandelsavtal som EU skrivit på ska importkvoterna på kläder avvecklas till år 2005. Men fram till slutet av 1997 hade EU bara avvecklat kvoterna på produkter som

stickade herrkostymer, dockkläder och vävda strumpor. Inte direkt några storsäljande produkter. På vilka klädesprodukter har importkvoterna avvecklats sedan slutet av 1997 då situationen var enligt ovan?

Svar från Pascal Lamy på kommissionens vägnar

(15 november 2001)

I Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om textil och konfektion anges att textil- och konfektionssektorn etappvis skall införlivas i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) från 1994, dvs. minst 16 % av importvolymen för 1190 produkter den 1 januari 1995, 17 % den 1 januari 1998, 18 % den 1 januari 2002 och återstoden den 1 januari 2005. Alla kvoter som bibehålls för produkter som införlivats måste avskaffas och därigenom kommer, fram till den 1 januari 2005, hela sektorn att omfattas av GATT:s regler och bestämmelser och alla kvoter att vara avskaffade. Avtalet om textil och konfektion berör inte de kvoter som bibehålls i förhållande till länder som inte är medlemmar av WTO.

Hittills har gemenskapen avskaffat kvoterna för 12 produktkategorier som berör fem av WTO:s medlemsländer, dvs. de produkter som omfattas av den andra etappen av införlivandet till vilken parlamentsledamoten hänvisar. Det gällde bl.a. följande produkter: näsdukar, ull, vävda band, tillbehör av trikå till kläder, trikåer, badkläder, dräkter av trikå för kvinnor, skiddräkter, korsetter, tält, överdragna vävnader och campingartiklar.

Som ett led i den tredje etappen av införlivandeprogrammet i avtalet om textil och konfektion kommer gemenskapen dessutom att från och med den 1 januari 2002 avskaffa kvoterna för ytterligare 11 produktkategorier vilka berör nio av WTO:s medlemsländer. Dessa kvoter omfattar handskar, underkläder, anoraker, pyjamas och nattlinnen, kjolar, luggvävnader, syntetvävnader och syntetiska fibrer av olika slag, babykläder och träningsoveraller.

Som en följd av Kinas och Taiwans anslutning till WTO kommer dessutom ytterligare 32 kvoter som gäller för Kina och 15 kvoter som gäller för Taiwan att avskaffas.

Gemenskapen är också fast besluten att utöka marknadstillträdet genom bilaterala förhandlingar enligt de förhandlingsdirektiv som rådet lämnade till kommissionen den 9 november 2000. Hittills har gemenskapen ingått ett samförståndsavtal med Sri Lanka om marknadstillträde och håller för närvarande på att slutföra ett liknande avtal med Pakistan.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3317/01

från Reinhold Messner (Verts/ALE) till kommissionen

(30 november 2001)

Ämne: Genomfartsleden i Mestre

Enligt färska uppgifter i tidningen Il Sole 24 Ore(1) tänker den italienska regeringen tilldela bygg- och förvaltningskontraktet för genomfartsleden Mestre Dolo Quarto D'Altino och för tunneln under ringleden till ett konsortium bestående av Autostrade, Padova-Venezia och Autovie Venete, dvs. de tre företag som redan förvaltar motorvägarna i Venedig-regionen.

Det är möjligt att kringgå ett europeiskt anbudsförfarande genom att hävda att genomfartsleden Mestre Dolo Quarto D'Altino bör anses som en förlängning av en redan befintlig motorväg.

På detta sätt kan man alltså undvika en internationell upphandling om projektfinansieringen. Denna upphandling skulle ha grundat sig på förslaget från initiativtagaren, som i detta fall är ett konsortium under ledning av Autostrada Brescia-Padova. Det bör konstateras att det italienska vägverket Anas redan tidigare (i mars 1999) tilldelat ett kontrakt till Autostrade S.p.A. utan upphandling. Europeiska kommissionen ingrep då och blockerade det administrativa förfarandena genom att inleda ett överträdelseförfarande som ännu inte har avslutats. Kommissionen ansåg nämligen att byggarbetet borde underställas ett upphandlingsförfarande eftersom det vägavsnitt som anlades var helt nytt.

Anser inte kommissionen att en direkt tilldelning av byggkontraktet för genomfartsleden Mestre Dolo Quarto D'Altino skulle utgöra ett brott mot gemenskapsbestämmelserna om offentlig upphandling, särskilt direktiven 92/50/EEG(2), 93/36/EEG(3) och 93/37/EEG(4)?

(1) Il Sole 24 Ore den 17 oktober 2001: Ingen upphandling om genomfartleden i Mestre och den 25 oktober 2001: Genomfartsleden i Mestre: byggarbetena har inletts.

(2) EGT L 209, 24.7.1992, s. 1.

(3) EGT L 199, 9.8.1993, s. 1.

(4) EGT L 199, 9.8.1993, s. 54.

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(7 mars 2002)

Kommissionen har undersökt om en direkt tilldelning av byggkontraktet till och förvaltningen av genomfartsleden och motorvägstunneln i Mestre till ett konsortium bestående av de tre företag som idag innehar förvaltningsrätten för motorvägarna som förenar Mestre med det övriga Venetien, är förenligt med reglerna om offentlig upphandling i gemenskapslagstiftningen och särskilt med direktiv 93/37/EEG om samordning av förfarandena vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten.

Kommissionen har dessutom gjort en framställning till Europaparlamentet och vid upprepade tillfällen framfört sina betänkligheter till de italienska myndigheterna för att de eventuellt skulle komma att tilldela de tre ovannämnda företagen nämnda byggkontrakt, utan att göra en upphandling i konkurrens över hela gemenskapen.

Om tilldelningen av nämnda byggkontrakt äger rum åligger det kommissionen att göra en definitiv bedömning av ärendet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2652/01

från Frank Vanhecke (NI) till kommissionen

(1 oktober 2001)

Ämne: Europeisk fullmakt för anhållande

Sedan långt tid spekuleras ivrigt inom Europeiska unionen kring införandet av en europeisk fullmakt för anhållande. Attentaten i USA nyligen och inblandningen av ev. medbrottslingar som fortfarande finns kvar inom unionen nämligen i staden Hamburg gör detta ämne brännande aktuellt.

Anser kommissionen det vara möjligt och önskvärt att via Europol snabbt vinna gehör för fullmakten för anhållande?

Om ja, och med tanke på hur angeläget detta är, hur snabbt kan detta arbete genomföras?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-2651/01 och E-2652/01ingivet av António Vitorino på kommissionens vägnar

(14 november 2001)

Den 19 september 2001 lade kommissionen fram ett förslag till rådets rambeslut om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna(1).

Förslagets rättsliga grund är artikel 31 b och artikel 34.2 b i Fördraget om Europeiska unionen. Kommissionen erinrar även om att det i ordförandeskapets slutsatser från rådets möte i Tammerfors 1999 hänvisas till principen om ömsesidigt erkännande och avskaffande av det formella utlämningsförfarandet mellan medlemsstaterna.

Genom förslaget ville kommissionen ersätta dagens utlämningssystem med ett helt och hållet rättsligt förfarande för överlämnande.

Enligt kommissionens förslag har Europol inga särskilda uppgifter i sammanhanget.

(1) KOM(2001) 522 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3015/01 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen. Folkomröstningar i ansökarländerna.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 160 E , 04/07/2002 s. 0055 - 0055



SKRIFTLIG FRÅGA E-3015/01 från Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen (29 oktober 2001) Ämne: Folkomröstningar i ansökarländerna I vilka länder planeras folkomröstningar om EU-medlemskapet? Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar (29 november 2001) Inom ramen för den framtida ratificeringen av anslutningsfördraget kan flera kandidatländer i enlighet med konstitutionella och andra rättsliga krav och praxis i varje land komma att hålla folkomröstningar om sin anslutning till unionen. Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande förfogar över finns det en konstitutionell skyldighet i Rumänien och Slovakien att hålla folkomröstning innan anslutningsfördraget kan ratificeras. I flera andra kandidatländer där det inte föreligger några konstitutionella skyldigheter finns det en uttalad politiska vilja att utlysa en folkomröstning, även om inga formella beslut ännu har fattats.
SKRIFTLIG FRÅGA P-1102/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(27 mars 2001)

Ämne: Förenade kungarikets undantag

Kan kommissionen lämna närmare information om följande: Vilka av Förenade kungarikets undantag från tillämpning gemenskapslagstiftningen kommer att upphöra att gälla under parlamentets nuvarande valperiod? Vilka EU-direktiv kommer att giltig lagstiftning under nästa år?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(16 oktober 2001)

Kommissionen delger härmed parlamentsledamoten listan över de rättsakter som Förenade kungariket har beviljats undantag från:

- Kommissionens beslut 98/377/EG av den 18 maj 1998 om anpassning av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 571/88 inför uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket(1).

- Rådets beslut 94/728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel(2) samt rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel(3).

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar(4) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg(9).

- Rådets beslut 2000/435/EG(5) av den 29 juni 2000 om ändring av rådets beslut 97/375/EG av den 9 juni 1997 om bemyndigande för Förenade kungariket att genomföra en fakultativ åtgärd som avviker från bestämmelserna i artikel 17 i sjätte momsdirektivet (77/388/EEG) om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter(6), samt av rådets beslut 98/23/EG av den 19 december om bemyndigande för Förenade kungariket att utsträcka tiden för tillämpning av ett undantag från artikel 28e.1 i det sjätte direktivet 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter(7).

- Rådets beslut 2000/747/EG av den 27 november 2000 om ändring av artikel 3 i beslut 98/198/EG om bemyndigande för Förenade kungariket att utsträcka tiden för tillämpning av ett särskilt undantag från artiklarna 6 och 17 i det sjätte direktivet (77/388/EEG) beträffande det gemensamma systemet för mervärdesskatt(8).

När det gäller frågans andra del kan kommissionen meddela parlamentsledamoten att 81 direktiv skall införlivas mellan den 1 april 2001 och den 31 december 2002. Dessa upplysningar finns i en bilaga som skickas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat.

(1) EGT L 168, 13.6.1998.

(2) EGT L 293, 12.11.1994.

(3) EGT L 253, 7.10.2000.

(4) EGT L 75, 15.3.2001.

(5) EGT L 172, 12.7.2000.

(6) EGT L 158, 17.6.1991.

(7) EGT L 8, 14.1.1998.

(8) EGT L 302, 1.12.2000.

(9) EGT L 75, 15.3.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3076/01

från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen

(12 november 2001)

Ämne: Förfarande avseende offentligt stöd till Terra Mítica (Alicante), beviljade lån

I det meddelande om bolaget Parque Temático de Alicante S.A. (SPTA) som Sindicatura de cuentas (revisionsrätten) i Generalitat Valenciana publicerat, anges samtliga villkor för det lån på 8 000 pesetas som beviljats med en garanti från Generalitat Valenciana till rörlig ränta om MIBOR + 0,75 punkter. Lånet syftar till att finansiera ett lån på samma belopp som SPTA i sin tur beviljat Terra Mítica S.A. till rörlig ränta om MIBOR + 1,50 punkter. Sistnämnda lån är avhängigt ett konsortielån om 18 500 miljoner pesetas som Terra Mítica ingått med olika finansinstitut. Villkoret går ut på att Terra Mítica S.A. endast kommer att uppfylla sina skyldigheter avseende det lån som beviljats av SPTA om samtliga skyldigheter som följer av det konsortielånet dessförinnan har kunnat uppfyllas.

Anser kommissionen att Generalitat i detta fall (direkt och genom det offentliga bolaget SPTA) agerar i enlighet med principen om privata investerare?

Anser kommissionen att den vinst som ges av ovannämnda 0,75 punkter är tillräcklig för att motivera risken med transaktionen?

Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar

(10 januari 2002)

I beslutet om inledande av förfarandet enligt artikel 88.2 (f.d. artikel 93.2) i EG-fördraget i fråga om det förmodade stödet till nöjesparken Terra Mítica i Benidorm, Alicante(1), ifrågasätter kommissionen villkoren för beviljandet av det lån som parlamentsledamoten nämner(2). Det är följaktligen för tidigt att uttala sig om parlamentsledamotens två frågor (jfr E-3077/01) innan ett slutgiltigt beslut har fattats i ärendet.

(1) EGT C 300, 26.10.2001.

(2) Jfr punkt 58 i beslutet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3534/01 från Lord Inglewood (PPE-DE) till rådet. Undertecknandet av Euratomfördraget.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 160 E , 04/07/2002 s. 0136 - 0136



SKRIFTLIG FRÅGA E-3534/01 från Lord Inglewood (PPE-DE) till rådet (8 januari 2002) Ämne: Undertecknandet av Euratomfördraget Anser rådet att en medlemsstat genom att underteckna Euratomfördraget erkänner legitimiteten när det gäller civila kärnkraftsanläggningar i andra medlemsstater, under förutsättning att bestämmelserna i det fördraget i fråga respekterats? Svar (25/26 mars 2002) Rådet önskar rikta den ärade parlamentsledamotens uppmärksamhet på det faktum att det inte är rådet utan regeringskonferensen som förhandlar om och ingår fördragen. Rådet kan därför inte ta ställning till vilken tolkning eller betydelse, bortsett från procedurfrågan sådan den framgår av själva fördragen, som en medlemsstat kan tänkas ge sitt undertecknande av ett fördrag. Kommissionen ansvarar för kontrollen av fördragens efterlevnad.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2694/01

från Mario Mauro (PPE-DE) till kommissionen

(3 oktober 2001)

Ämne: Finansiering vid generaldirektoratet för fiske

Kan kommissionen göra en förteckning över de projekt som under åren 20002001 lagts fram inom det finansieringsområde som handhas av generaldirektoratet för fiske vad gäller de italienska regionerna Ligurien, Lombardiet, Piemonte och Valle d'Aosta och namnge de projekt som därefter antagits?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(31 januari 2002)

Det är medlemsstaternas ansvar att förvalta strukturprogrammen, inklusive att undersöka och välja ut projekten. Kommissionen informeras i efterhand om de projekt som väljs ut för finansiering genom de lägesbeskrivningar som presenteras för kommissionen varje år före den 30 april i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 366/2001 av den 22 februari 2001 om närmare bestämmelser för rådets förordning (EG) nr 2792/1999(1).

Enligt lägesbeskrivningarna för år 2000 som presenterades för kommissionen i april 2001 har inget projekt valts ut eller godkänts av Italien.

För 2001 kommer inte genomföranderapporterna att överlämnas förrän i april 2002.

(1) EGT L 55, 24.2.2001.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2179/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(23 juli 2001)

Ämne: Diskriminering av mopeder och motorcyklar i Grekland

I den grekiska trafiklagstiftningen klassificeras de olika fordonskategorierna och dessa borde bedömas i relation till tekniska kännetecken som dimension och vikt.

Det finns exempel på orättvis behandling, t.ex. den senaste höjningen av skattesatserna, som för bilar var i storleksordningen 10 %, men för mopeder och motorcyklar uppgick till 30 %. Dessutom är vägskatterna för mopeder och motorcyklar desamma som för bilar, som väger fem gånger så mycket, och skyddstillbehör som hjälmar åläggs en mervärdesskatt om 18 %. Tänker kommissionen inom ramen för skatteharmoniseringen inom EU vidta några åtgärder för att ta itu med den orättvisa behandlingen av mopeder och motorcyklar?

Svar från Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(4 oktober 2001)

Som frågeställaren känner till finns det med undantag för de gemensamma reglerna om årliga skatter och avgifter för tunga lastbilar mycket få gemenskapsbestämmelser om harmonisering av de nationella skattebestämmelserna som tillämpas av medlemsstaterna när det gäller motorfordonsbeskattning, inbegripet tvåhjuliga motorfordon.

För närvarande tillämpas de allmänna mervärdesskattesatser som fastställs i gemenskapslagstiftningen i Grekland både när det gäller passagerarfordon och tvåhjuliga motorfordon. Följaktligen förekommer det inte någon diskriminering och behövs inte någon ytterligare harmonisering av skatterna i detta avseende, eftersom båda transportmedlen omfattas av en skattesats på 18 %.

När det gäller registreringsskatten och den årliga vägskatten på tvåhjuliga motorfordon i Grekland och storleken på dessa skatter i förhållande till motsvarande skatter för passagerarfordon önskar kommissionen påpeka att det för närvarande varken finns någon gemenskapslagstiftning eller någon harmonisering av de nationella skattebestämmelserna som tillämpas av medlemsstaterna. Varje medlemsstat får själv fastställa och tillämpa nationell lagstiftning, under förutsättning att denna iakttar de allmänna bestämmelserna i EG-fördraget.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3493/01

från Pere Esteve (ELDR) till kommissionen

(8 januari 2002)

Ämne: Europaparlamentets resolution av den 11 december 1990 om det katalanska språket

I Europaparlamentets resolution av den 11 december 1990 om situationen för språken i Europeiska gemenskaperna och om det katalanska språket (A3-0169/90(1)) uppmanas kommissionen bland annat att vidta åtgärder för att följande mål skall nås:

1. Offentliggörande av gemenskapens fördrag och grundläggande texter på katalanska.

2. Att offentlig information om de europeiska institutionerna sprids på katalanska i alla kommunikationsmedia.

3. Att katalanska inbegrips i de program som har utarbetats av kommissionen för inlärning av och vidareutbildning i de europeiska språken.

4. Att katalanska används vid muntliga och skriftliga kontakter med allmänheten vid Europeiska kommissionens kontor i de berörda självständiga regionerna.

I resolutionen anges dessutom att vittnen och experter i enlighet med bestämmelserna i domstolens rättegångsregler skall kunna tala katalanska i rätten om de inte kan uttrycka sig på lämpligt sätt på något av domstolens andra arbetsspråk.

Enligt den information jag har fått från parlamentets och Europeiska kommissionens kontor i Barcelona när det gäller punkt 4, används det katalanska språket normalt i det dagliga arbetet, i kontakt med och information till allmänheten, vid aktiviteter som anordnas på eget initiativ av dessa kontor, och så vidare.

Emellertid är endast en del av det informationsmaterial som utarbetas och sprids av Europaparlamentets kontor i Madrid skrivet på katalanska. Man har vid dessa kontor gjort ansträngningar för att mer material från parlamentet och kommissionen skall vara skrivet på katalanska, men brist på budgetmedel och avsaknad av tydliga bestämmelser har försvårat detta arbete. Den största delen av informationsmaterialet ges enbart ut på spanska.

Anser kommissionen att målen från Europaparlamentets resolution har infriats? Har kommissionen för avsikt att vidta konkreta åtgärder för att lösa problemen med bristande budgetmedel och otydliga bestämmelser förutom parlamentets resolution om användningen av det katalanska språket vid de europeiska institutionerna? Vet kommissionen om katalanska språket i praktiken används vid domstolen?

(1) EGT C 19, 28.1.1991, s. 42.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(20 februari 2002)

I dagsläget kan kommissionen ge följande svar:

- Kommissionen har ännu inte gjort någon övergripande utvärdering av hur den aktuella resolutionen genomförts.

- Kommissionens representation i Barcelona använder katalanska för information till allmänheten, vilket parlamentsledamoten framhåller. För närvarande planerar kommissionen inte att vidta ytterligare åtgärder för redigering av informationsmateriel.

- Kommissionen kommer att kontakta EG-domstolen och ge parlamentsledamoten ett kompletterande svar.