SKRIFTLIG FRÅGA E-2228/00

från Armando Cossutta (GUE/NGL) och Lucio Manisco (GUE/NGL) till rådet

(11 juli 2000)

Ämne: Europeiskt deltagande i USA:s så kallade Colombiaplan

Enligt brittisk press (Guardian Newspapers The Observer) uppmanade USA den 19 juni i år, under multilaterala förhandlingar vid det brittiska utrikesministeriet, EU-ländernas regeringar att bidra med 600 miljoner pund till den så kallade Colombiaplanen. Denna plan har redan godkänts av Clintonadministrationen och omfattar anslag på 1,6 miljarder dollar för att stödja den colombianska regeringen militärt och ekonomiskt i kampen mot narkotikasmuggling. Planen som inbegriper leverans av 63 stridshelikoptrar av modellen Blackhawk, pansarfordon och annan tung utrustning till de väpnade styrkorna i Bogotá har väckt stor oro i och utanför USA:s kongress. Orsaken är att planen, med avhjälpande av narkotikasmugglingen som täckmantel, hotar att definitivt sätta stopp för fredsförhandlingarna med gerillagrupperna FARC och ELN, och att förvandla Colombia till en nytt Vietnam genom att förvärra en intern konflikt som under de senaste 36 åren har orsakat hundratusentals människors död och gjort över en miljon människor till flyktingar, vilket har fått betungande konsekvenser för grannländer som Venezuela.

1. Anser inte rådet att Europaparlamentet skall informeras om innehållet i och utgången av de multilaterala förhandlingarna i London?

2. Anser inte rådet att EU skall stå utanför Colombiaplanen, även om de anslag som efterfrågas skulle gå till ekonomiskt och humanitärt stöd?

3. Anser inte rådet att det på ett självständigt sätt och utan villkor borde fortsätta att ge Colombia ett ekonomiskt stöd som redan uppgår till cirka 5 miljoner euro?

4. Anser inte rådet att ett sådant stöd borde förstärkas och riktas in på att ersätta coca- och vallmoodlingarna med annat slags odling som garanteras med handelskreditplaner, för att omställningen av jordbruket skall lyckas i ekonomiskt och socialt hänseende och för att narkotikatrafiken på så sätt skall kunna avhjälpas?

5. Anser inte rådet att det bör ingripa något som flera gånger har efterlysts av företrädare för gerillan och Colombias civila samhälle som har besökt europeiska huvudstäder genom ett medlingsarbete som syftar till verkliga fredsförhandlingar och en icke-militär lösning av den långa och blodiga konflikten?

Svar

(20 november 2000)

Den s.k. Colombiaplanen är ett program för nationellt tillfrisknande som president Andrés Pastrana lanserade när han valdes i juli 1998. Planen, med en planerad budget på 7 600 miljoner dollar under tre år, innehåller åtgärder som gäller fredsprocessen i Colombia, stimulans av den colombianska ekonomin, bekämpning av narkotika, reformering av rättssystemet, skydd för de mänskliga rättigheterna, demokratin och den sociala utvecklingen.

President Pastrana har vänt sig till den internationella gemenskapen med en begäran om ekonomiskt stöd till detta projekt. Bland annat höll han ett tal inför Europaparlamentet den 25 oktober 1999. Samma dag träffade han också generalsekreteraren/den höge representanten Javier Solana och kommissionsledamoten Chris Patten. Han tillkännagav sin avsikt att skicka sändebud till tänkbara givarländer för att lägga fram och konkretisera sin begäran om hjälp.

När det gäller det möte som nämns i den brittiska pressen syftar man säkerligen på ett möte på hög teknisk nivå som organiserades av utrikesministeriet i London den 19 juni 2000 och som syftade till en inledande diskussion med den colombianska regeringen och företrädare för det civila samhället inför det internationella mötet om fredsprocessen i Colombia som under den Interamerikanska utvecklingsbankens beskydd hölls i Madrid den 7 juli 2000. Europaparlamentet var representerat vid Madridmötet. Efter detta möte bör unionens medlemsstater och Europeiska kommissionen studera de konkreta möjligheterna till samarbete med Colombia på ovannämnda områden.

Rådet har redan vid ett flertal tillfällen kunnat informera Europaparlamentet om situationen i Colombia och om Colombiaplanen, bl.a. under aprilmötet som svar på den muntliga frågan QH/300/00.

Europeiska unionen följer noga situationen i Colombia, i kontakt med den colombianska regeringen, det civila samhället och de icke-statliga organisationer som är närvarande i landet.

Unionen är medveten om de ytterst allvarliga följderna av våldssituationen i landet och bekräftade sitt stöd till den colombianska regeringen för att föra fredsprocessen framåt. Den fäster största vikt vid ett effektivt deltagande från det civila samhället och av samtliga parter i konflikten för att främja nationell försoning och den ekonomiska och sociala utvecklingen i landet.

Unionen stöder den förhandlingsprocess som inletts av den colombianska regeringen med de viktigaste väpnade grupperna och regeringens ansträngningar för att öppna en dialog om fredsprocessen i det civila samhället, genom ett brett samråd.

EU är medvetet om de allvarliga problem som Colombia står inför och anser att en integrerad strategi är väsentlig för att lösa dessa inbördes beroende problem.

EU är berett att studera eventuella nya samarbetsprojekt på områden som moderniseringen av staten, förstärkningen av de demokratiska institutionerna och av rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna, skyddet för miljön, utvecklingen av ersättningsgrödor och den ekonomiska reformen.