ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0767/03

från Maria Carrilho (PSE) till rådet

(12 mars 2003)

Ämne: Östtimor

Europeiska unionen har utmärkt sig i försvaret för de mänskliga rättigheterna i Östtimor, framför allt från september 1999, efter milisens våldsamma framfart. Europaparlamentet gav ett symboliskt uttryck för Europas engagemang i befrielsen av Östtimors befolkning, genom att ge Sacharovpriset till Xanana Gusmão.

Europeiska unionen bidrog inom ramen för FN till att Östtimor uppnådde självständighet i maj 2002. Efter juni 2002 har FN med tillstånd av säkerhetsrådet där två av unionens medlemsstater är permanenta medlemmar, successivt minskat stödet för att skapa de nödvändiga tekniska, administrativa och sociala villkoren för Östtimors självständighetsprocess, vilken för närvarande befinner sig i en kritisk period. Av flera skäl har under de senaste månaderna många flyktingar tagit sig till huvudstaden Dili, som på kort tid har ökat sin folkmängd från 60 000 personer till nära 200 000, varav många överlever under villkor som leder till både apati och revolter och våld.

Planerar rådet att öka stödet för att befästa demokratin i Östtimor?

Överväger rådet möjligheten att genomföra något sådant stöd med en snabbinsatsstyrka inom ramen för Petersbergsuppdragen?

Svar

(29 september 2003)

Rådet delar den ärade parlamentsledamotens oro över följderna av den enorma tillströmningen av flyktingar till Dili och de eventuella sociala följderna, och kommer att undersöka möjligheterna att på lämpligt sätt ta itu med denna situation inom ramen för det avsevärda finansiella stöd som Östtimor mottar från EU. Enbart mellan 1999 och 2002 anslog EG omkring 137 miljoner euro i gåvobistånd till Östtimor. Detta utgör över 170 euro per capita, en av de högsta stödnivåer som lämnas. Medlemsstaterna har också ställt betydande stödbelopp till Östtimors förfogande.

Europeiska unionen kommer att fortsätta att lämna betydande stöd till Östtimor för att ytterligare befästa landets politiska stabilitet och demokrati och för att främja långsiktig utveckling genom fattigdomsbekämpning och utbyggnad av landets kapacitet. EG planerar att anslå omkring 10 miljoner euro för 2003 och omkring 8 miljoner euro för 2004. Än en gång kommer medlemsstaterna att komplettera denna finansiella satsning.

Östtimors begäran om anslutning till AVSEG-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet) har godkänts vid AVSEG-ministerrådet som ägde rum den 1516 maj 2003.

En anslutning kommer bland annat att göra det möjligt för Östtimor att få tillgång till de finansiella medel som ges inom ramen för AVSEG-partnerskapsavtalet enligt nästa finansprotokoll för tiden 20052010.

Rådet överväger inte för närvarande att placera ut trupper från snabbinsatsstyrkan i Östtimor.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1536/03

från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till rådet

(6 maj 2003)

Ämne: Lån från EIB till Grekland och Turkiet

EIB beslöt den 2 april 2003 att bevilja lån om 350 miljoner euro till Turkiet för stöd till privatsektorn och återuppbyggnad av de områden som drabbades av jordbävningen 1999.

Har rådet fått några uppgifter från EIB (tabeller eller studier) om vilka konkreta insatser som den turkiska förvaltningen kommer att finansiera med detta lån? Har det gjorts någon utvärdering av användningen av det första lån på 150 miljoner euro som Turkiet tidigare har fått i samma syfte?

I samma syfte beviljades även Grekland 1999 ett lån om 300 miljoner euro. Har rådet några uppgifter om användningen och utnyttjandegraden av detta lån? I första behandlingen av detta ärende godkände EIB tillhandahållande av 900 miljoner euro. Hur förklarar rådet att den fortsatta utbetalningen av lånet är försenad och hur skall utbetalningen av återstående belopp ske?

Svar

(2 oktober 2003)

I rådets beslut 1999/786/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till EIB för att täcka låneförluster för projekt för återuppbyggnad av jordbävningsdrabbade områden i Turkiet fastslås i artikel 3 att kommissionen varje år skall informera både Europaparlamentet och rådet om de lånetransaktioner som genomförts enligt detta beslut och samtidigt lämna in en utvärdering av hur detta beslut genomförts.

När det gäller jordbävningen i Grekland i september 1999 beviljade rådet i enlighet med beslut 2000/786/EG Grekland två miljoner euro för att delvis kompensera för den ränta som erlagts år 2000 på lån från EIB för återuppbyggnad av fastigheter, infrastruktur och industrianläggningar som drabbats av denna jordbävning. Med tanke på detta anslags begränsade natur lämnades inga särskilda krav på rapportering om genomförandet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1011/03

från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen

(27 mars 2003)

Ämne: Kommunen Pesaros utnyttjande av medlen från Daphneprogrammet

I september 2002 redovisade det italienska finansministeriets övervakningskommitté utnyttjandet av de medel som EU ställt till förfogande.

Av rapporten framgick det bland annat att vissa regionala myndigheter fördelar projektmedlen oroväckande långsamt och ineffektivt.

Även kommissionen har vid flera tillfällen slagit larm om att lokala myndigheter inte utnyttjar gemenskapsmedlen i tillräcklig omfattning.

Vissa lokala myndigheter, till exempel kommunen Pesaro, har särskilt stort behov av att kunna utnyttja gemenskapsmedel för att bekämpa våld mot kvinnor och barn.

Kan kommissionen besvara följande frågor:

1. Har kommunen Pesaro lagt fram projekt inom ramen för Daphneprogrammet?

2. Har kommunen Pesaro beviljats medel för dessa projekt?

3. Har medlen använts?

Gemensamt svarpå de skriftliga frågorna E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 och E-1016/03ingivet av António Vitorino för kommissionen

(28 april 2003)

Daphne-programmet har mottagit följande förslag 2003 (inga förslag tidigare år):

- 2 förslag från kommunen Florens Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione

- 1 förslag från kommunen Pesaro Servizio sociale

- 1 förslag från kommunen Siena Comitato di ente per le pari opportunita

Kommissionen har ännu inte granskat dessa förslag och kan alltså inte lämna några uppgifter om vare sig urval eller finansiering. Information om resultatet av urvalsprocessen kommer att i juli 2003 sändas till alla förslagsställare inom Daphne-programmet 2003.

Från övriga kommuner som ledamoten nämner (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato och Terni) har inga förslag mottagits under åren 19972003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2025/03

från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen

(17 juni 2003)

Ämne: Spridning av clofen

Clofen spriddes nyligen på tunnelbanestationen under torget Syntagma i Greklands huvudstad. Kan kommissionen mot bakgrund av detta redogöra för på vilket stadium det överträdelseförfarande som kommissionen inledde mot Grekland i april 2000 befinner sig? Förfarandet inleddes på grund av att Grekland underlåtit att sända en sammanfattning över förteckningarna över utrustning, en plan för bortskaffande av sådan utrustning och riktlinjer för insamling och bortskaffande av utrustning över vilken förteckning inte upprättats, vilket landet enligt artiklarna 4.1 och 11 i direktiv 96/59/EG(1) är skyldigt att göra. Känner kommissionen till på vilket sätt och i vilka syften man har använt de miljontals euro som sedan 1994 inom ramen för miljöhandlingsprogrammet avsatts till förvaltning och bortskaffande av giftigt avfall?

(1) EGT L 243, 24.9.1996, s. 31.

Svar från Margot Wallström på kommissionenens vägnar

(7 augusti 2003)

I artikel 4(1) i rådets direktiv 96/59/EG av den 16 september 1996 om bortskaffande av polyklorerade bifenyler och polyklorerade terfenyler (PCB/PCT) föreskrivs det att medlemsstaterna skall göra en förteckning över utrustning som innehåller med än 5 kubikdecimeter (dm3) PCB och att de skall översända en sammanfattning av denna förteckning till kommissionen. Vidare åligger det medlemsstaterna att skissera och meddela kommissionen en plan för dekontaminering och/eller bortskaffande av förtecknad utrustning och av den PCB som den innehåller och ett utkast rörande insamling och senare bortskaffande av sådan utrustning över vilken förteckning inte upprättas i enlighet med artikel 4.1.

I sitt domslut av den 5 juni 2003 (mål C-83/02), förklarade EG-domstolen att Republiken Grekland har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet genom att inte inom den föreskrivna fristen utarbeta en sammanfattning av förteckningar över utrustning som innehåller mer än 5 dm3 PCB, en plan för dekontaminering och/eller bortskaffande av förtecknad utrustning och av den PCB som den innehåller samt ett utkast rörande insamling och senare bortskaffande av sådan utrustning över vilken någon förteckning inte upprättats i enlighet med artiklarna 4.1 och 11 i direktivet.

Enligt artikel 228 i EG-fördraget skall Grekland vidta nödvändiga åtgärder för att följa domstolens dom. Om Grekland underlåter att vidta nödvändiga åtgärder kan kommissionen väcka talan vid domstolen enligt artikel 228.

Det operativa programmet för miljö för perioden 19941999 inbegrep en åtgärd (åtgärd 2.5) med ett gemenskapsstöd på cirka 32 miljoner euro för projekt som gällde hanteringen av avfall och giftigt avfall.

Inom ramen för denna åtgärd medfinansierade de grekiska myndigheterna huvudsakligen projekt och åtgärder som var kopplade till ofarligt avfall. Kommissionen har mottagit en förteckning över de projekt som medfinansierats och deras budget, och kommer gärna att lämna en kopia till parlamentsledamoten om han begär detta.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2137/03

från Marco Cappato (NI) till rådet

(19 juni 2003)

Ämne: Förklaring från Italiens minister för institutionella reformer, Umberto Bossi, om invandrarpolitiken

Den 16 juni 2003 gjorde den italienske ministern för institutionella reformer, Umberto Bossi, följande offentliga uttalande: På gott eller ont kommer de olagliga invandrarna att drivas bort. Endast de som har ett anställningskontrakt får komma in. Alla andra får stanna utanför. Ibland är det nödvändigt att ta till styrkemetoder. Marínkåren och finanspolisen bör kämpa för att försvara kusterna och använda hårdhandskarna. Vid samma tillfälle sa Bossi: Vid andra eller tredje varningen, pang där gick skottet. Utan en massa snack. Stålet som fäller vem som helst. Annars får vi aldrig bukt med problemet.

Mot bakgrund av de principer på vilka gemenskapens immigrations- och asylpolitik vilar samt de rättigheter och grundläggande friheter som fastställs i artiklarna 6 och 7 i Fördraget om Europeiska unionen, anser inte rådet att det bör begära ett klargörande från den italienska regeringen, inte minst med tanke på det kommande halvårets italienska ordförandeskap, avseende uttalandet om immigrationspolitiken från en av dess ministrar för att få klarhet i om detta är den italienska regeringens ståndpunkt?

Svar

(13 oktober 2003)

Det tillkommer inte rådet att yttra sig om offentliga uttalanden från en regeringsmedlem i en medlemsstat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1885/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(6 juni 2003)

Ämne: Krav på insyn

I kommissionens förslag till direktiv om öppenhet konstaterar den att den fått 184 svar i de två samrådsomgångarna. Kommer kommissionen att göra en förteckning över alla de investerare och investeringsorgan som rådfrågades och kommer den även att för varje organisation ange hur stora fondbelopp de uppger att de förvaltar? Kommer den även att sortera förteckningen så att det framgår vilka organisationer den anser som helhet vara positivt inställda till obligatorisk kvartalsrapportering och vilka som i stort sett är emot sådan rapportering?

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(3 juli 2003)

Kommissionens förslag till direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad offentliggjordes den 26 mars 2003(1).

Förslaget byggde på två samrådsomgångar som ägde rum julioktober 2001 och majjuli 2002. I dessa skriftliga samrådsomgångar uppmanade kommissionen allmänheten (och inte bara en särskild förteckning av investerare såsom anges i den skriftliga frågan) att kommentera tjänsteenheternas preliminära åsikter om det framtida kommissionsförslaget. Kommissionen offentliggjorde en sammanfattning av svaren från den första samrådsomgången i december 2002. Argumenten från den andra samrådsomgången sammanfattades ingående av kommissionen i motiveringen som föregår förslaget till direktiv.

Dessa samrådsomgångar utgör ett ytterligare verktyg för kommissionens interna överväganden inför ett slutligt förslag. I detta sammanhang beaktade kommissionen inte bara åsikterna från de organisationer som parlamentsledamoten nämner sin fråga, utan också åsikter som företräds av individuella marknadsaktörer, medborgare, företag och föreningar som försvarar olika ekonomiska intressen som berörs. Eftersom samrådsomgångarna var riktade till allmänheten ombads inte de potentiella respondenterna att lämna information om sin personliga eller ekonomiska bakgrund. Även om kommissionen så skulle önska, kan den inte lämna begärda bakgrundsfakta för alla svar som mottagits.

De individuella svaren finns tillgängliga i enlighet med EG:s regelverk gällande allmänhetens tillgång till handlingar.

Kommissionens policy ligger också i linje med rekommendationerna från vismannakommitté, med Alexandre Lamfalussy som ordförande, i dess slutrapport om regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna från februari 2001. Dessa rekommendationer godkändes även till fullo av rådet i mars 2001 och av Europaparlamentet i februari 2002.

(1) KOM(2003) 138 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0779/03

från Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) till kommissionen

(12 mars 2003)

Ämne: Kommittéförfarandet

I förordning (EG) nr 1049/2001(1) av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar fastställs det i artikel 4

undantag för allmänhetens tillgång till handlingar. Enligt förstainstansrättens beslut av den 19 juli 1999, Rothmans International BV mot Europeiska kommissionen (mål T-188/97), skall kommittéerna för så kallat kommittéförfarande anses höra till kommissionen vid tillämpningen av gemenskapsreglerna i fråga om tillgång till handlingar. I vilka fall och vid hur många tillfällen har kommissionen nekat allmänheten tillgång till dokument som härrör från kommittéförfarandet med hänvisning till undantagen i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar?

(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(30 april 2003)

Kommissionen saknar tillräckligt detaljerade statistiska uppgifter för att identifiera specifika fall då tillgången till handlingar från kommittéer enligt beslutet om kommittéförfarandet skulle ha vägrats med hänvisning till undantagen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. Ansökningar om tillgång till handlingar från kommittéer som ingår i kommittéförfarandet behandlas på samma sätt som ansökningar om tillgång till handlingar från de generaldirektorat som står för sekretariaten för kommittéerna och behandlas av samma generaldirektorat.

Emellertid kan kommissionen informera ledamoten om att den, i enlighet med artikel 17.3 i förordning (EG) nr 1049/2001, inom kort kommer att offentliggöra den första årsrapporten om tillämpningen under 2002 av denna förordning. Denna rapport, som kommer att innehålla viss statistik, kommer att översändas till övriga institutioner. Bland annat kommer den att innehålla en tabell i procenttal som visar hur många ansökningar som avslagits med hänvisning till ovannämnda undantag.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1875/03

från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen

(6 juni 2003)

Ämne: Besök på plats

Kan kommissionen uppskatta antalet tillfällen det senaste året då behöriga personer från medlemsstaterna utnyttjade sina befogenheter till att göra besök på plats innan ett prospekt skulle godkännas?

Svar från Frits Bolkestein på kommissionens vägnar

(1 juli 2003)

Kommissionen har inte försökt uppskatta antalet inspektioner på plats före godkännande av prospekt, eftersom vi inte anser att en sådan siffra gör det möjligt att dra slutsatser om värdet av inspektioner på plats.

Kommissionen antar att antalet är mycket lågt, kanske närmare noll. Det bör dock nämnas att kommissionen har tagit reda på hur många behöriga myndigheter som har rätt att utföra inspektioner på plats i samband med godkännande av prospekt. På begäran av kommissionen har Europeiska värdepapperstillsynskommittén skickat ut ett frågeformulär till sina medlemmar. Sex behöriga myndigheter från fem medlemsstater (Spanien, Italien, Nederländerna, Portugal och Finland) har en sådan rätt. Danska Finanstilsynet får göra inspektioner på plats men bara hos finansinstitut. Vissa andra behöriga myndigheter, bland annat i Frankrike och Storbritannien, har också en sådan direkt eller indirekt rätt i samband med kontroll av efterlevnaden av andra regler, till exempel om marknadsmissbruk eller om annan redovisningsskyldighet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0573/03

från Luigi Vinci (GUE/NGL) till rådet

(28 februari 2003)

Ämne: Turkiet och fallet Öcalan

Den f.d. PKK-ledaren Abdullah Öcalan har i flera veckor nekats rätten att ta emot besök av sina försvarsadvokater och av andra personer. Detta godtyckliga beslut, som fattats av den turkiska regeringen, går stick i stäv med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Beslutet strider även mot de politiska kriterier för utvidgningen som Europeiska rådet antog vid sitt möte i Köpenhamn.

Vad tänker Grekland, i sin egenskap av rådets ordförandeland, göra för att Öcalan skall tillförsäkras sin grundläggande rätt till ett försvar? Anser inte rådet, med tanke på att dödsdomen mot Öcalan nu har upphävts, att regeringarna bör pressa den regeringen i Ankara att frige Öcalan och att inleda förhandlingar för att få till stånd en politisk lösning på kurdfrågan?

Svar

(29 september 2003)

1. Rådet studerar läget ingående. Efter en tid då Abdullah Öcalan faktiskt inte kunde ta emot besök, fick han nyligen besök av sina advokater och sin bror.

2. I en dom av den 12 mars 2003 (Öcalan mot Turkiet nummer 46221/99) om Abdullah Öcalans klagomål mot interneringen, rättegången och domen (dödsstraff) mot honom, fann Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna när det gäller efterlevnaden av rätten till en rättvis rättegång att Abdullah Öcalans rätt hade åsidosatts och att dödsdomen efter en orättvis rättegång hade inneburit omänsklig behandling. Domstolen beaktade dock inte klagomålen när det gäller arresteringens laglighet och villkoren i samband med interneringen på ön Irmali med hänsyn till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Rådet kommer att ingående studera uppföljningen av domstolens utslag, som kan bli föremål för överklagande från endera partens sida.

3. Inom ramen för den politiska dialogen med Turkiet och partnerskapet för anslutning yrkar rådet ständigt på att bestämmelserna i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna skall uppfyllas och i synnerhet domarna från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. När det gäller de vidare aspekterna på kurdfrågan, som framförts av den ärade parlamentsledamoten, förväntar sig rådet att Turkiet fortsätter att arbeta för att garantera mänskliga rättigheter inbegripet kulturella rättigheter och grundläggande friheter för alla medborgare oavsett ursprung och att främja ekonomisk, social och kulturell utveckling, särskilt i landets sydöstra delar.

4. Den 26 mars antog kommissionen ett reviderat partnerskap för anslutning där prioriteringar fastställs med avseende på de relevanta politiska kriterier som Turkiet skall uppfylla, vilket rådet antog den 14 april.
SKRIFTLIG FRÅGA P-2203/03

från Véronique Mathieu (EDD) till kommissionen

(27 juni 2003)

Ämne: Torkan

Sedan flera månader tillbaka lider många regioner i Europa av exceptionell brist på regnvatten, i synnerhet i Frankrike. I Lorraine, för att nämna ett exempel, har det varit brist på regnvatten sedan februari. I vissa områden har det inte regnat mer än 50 mm sedan februari, medan den genomsnittliga regnmängden per månad är 50 mm under samma tidsperiod ett normalt år. Djuruppfödarna är tvungna att ta av de foderreserver som är avsedda för inkommande vinter.

Situationen förvärras ytterligare av de senaste dagarnas värmebölja. All produktion drabbas framdeles.

Lagen tillåter inte användningen av de foderresurser som ligger i träda. I denna ovanliga situation som hotar djuruppfödningen bör denna resurs emellertid beaktas.

Vilka åtgärder ämnar kommissionen föreslå för att alla foder- och halmresurser skall kunna utnyttjas och för att alla former av solidaritet skall kunna komma till uttryck?

Vilka arrangemang ämnar kommissionen föreslå för att tackla denna situation som kan utvecklas till en ekonomisk katastrof?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(23 juli 2003)

Kommissionen är medveten om att torkan under juni månad 2003 har förvärrats i flera av gemenskapens regioner. Efter ett positivt yttrande från förvaltningskommittén för spannmål av den 3 juli 2003 beslöt kommissionen därför att man för foderändamål får använda den mark som tagits ur den vanliga jordbruksproduktionen i de berörda regionerna under odlingssäsongen 20032004.

De franska myndigheterna har begärt att få tillämpa denna åtgärd i 54 departement. Vid sidan om Frankrike kan detta undantag också utnyttjas av vissa regioner i Tyskland, Italien och Österrike.

Undantagsåtgärden är tillämplig från och med den 4 juli 2003.
SKRIFTLIG FRÅGA E-1581/03

från Jean-Claude Fruteau (PSE) till kommissionen

(8 maj 2003)

Ämne: Översyn av den gemensamma jordbrukspolitiken bedömning av konsekvenserna för jordbruket i de yttersta randområdena

Förhandlingarna om en översyn efter halva tiden av den gemensamma jordbrukspolitiken är av avgörande vikt för jordbruket i de yttersta randområdena.

Denna översyn pågår emellertid utan att man i förväg gjort någon bedömning av konsekvenserna för jordbruket i dessa områden.

Detta strider mot kommissions åtaganden, vilket framgår av kommissionens rapport av den 14 mars 2000 om genomförandet av artikel 299.2 i Amsterdamfördraget(1) där det står följande: Innan något nytt regelverk börjar tillämpas kommer kommissionen att undersöka om några särskilda frågor som rör de yttersta randområdena bör studeras. I praktiken bör det i all politik tas hänsyn till de direkta, indirekta, positiva och negativa konsekvenser som politiken i fråga kan leda till för dessa områden.

Kan kommissionen ange orsaken till denna försening?

(1) KOM(2000) 147, slutlig.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(9 juli 2003)

Även om både kommissionen och de akademiska forskningscentra har tillgång till ekonometriska modeller för konsekvenssimulering för att genomföra regionala konsekvensanalyser går det, såvitt vi vet, inte att med någon av dessa modeller genomföra en analys för regionerna i de yttersta randområdena såsom parlamentsledamoten önskar. En sådan analys kan således inte genomföras.

Inte heller de matematiska modeller som använder uppgifterna från informationssystemet för jordbruksföretagens redovisning kan tillhandahålla en uttömmande analys av den inverkan som den föreslagna reformen kommer få på dessa regioner eftersom de uppgifter som krävs för att tillhandahålla ett representativt urval saknas eller är inkomplett.

De konsekvensanalyser som genomförts av kommissionen, eller på dess uppmaning, av forskningscentra, har visat en generellt sett positiv inverkan på unionens jordbruk och för dess producenter av de åtgärder som föreslagits av kommissionen.

Den reform som rådet (jordbruk) antog den 26 juni 2003 på kommissionens förslag ger en särskild plats till de yttersta randområdena som vare sig kommer att påverkas av frikopplingen av stödet från produktionen eller av att de direkta stöden anpassas.

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att säkerställa att de särskilda åtgärderna för de yttersta randområdena skall upprätthållas och att det tas fullständig hänsyn till dessa regioners särskilda egenskaper.