SKRIFTLIG FRÅGA E-2854/97 från Leen van der Waal (I-EDN) till rådet (13 september 1997)

Ämne: Syriens, Iraks och Irans upprustning

Under de gångna månaderna har det genom rådets försorg tagits en rad initiativ till understödjande av fredsprocessen i Mellanöstern, bland annat genom att det utsetts ett särskilt sändebud, Moratinos. Uppmärksamheten har därvid framför allt inriktats på främjandet av fredsprocessen mellan Israel och palestinierna. Under tiden har nyligen inkomna rapporter utvisat att länder som Syrien, Irak och Iran är i färd med att i snabb takt bygga upp en vapenarsenal, där det inte bara ingår konventionella vapen utan också kemiska och biologiska vapen, och denna arsenal är långt större än vad den egna nationella säkerheten förutsätter.

1. Kan rådet bekräfta dessa rapporter om överdriven upprustning från Syriens, Iraks och Irans sida?

2. Delar rådet min mening om att dessa upprustningsprogram kan lägga hinder i vägen för den fortsatta fredsprocessen i Mellanöstern, i och med att de utgör ett hot mot Israel och kan uppmuntra till terroristisk verksamhet riktad mot Israel?

3. Ser rådet i anledning härav sig föranlåtet att, med tanke på den fortsatta fredsprocessen i Mellanöstern, vid kontakterna med Syrien, Irak och Iran också ägna de ovannämnda upprustningsaktiviteterna uppmärksamhet?

4. Är rådet berett att se till att ingen know-how och ingen materiel med vars hjälp kärnvapen, kemiska vapen eller biologiska vapen kan tillverkas, skall exporteras till Syrien, Irak och Iran?

Svar (26 november 1997)

Den ärade parlamentsledamoten uppmärksammas på att Irak efter kriget i Persiska viken 1991 är föremål för FN-sanktioner, som syftar till fullständig avveckling av den massförstörelseförmåga som landet byggde upp före kriget.

Rådet är oroat över följderna för den regionala säkerheten av Irans anskaffande och utveckling av vapen. Det tar upp denna oro med de länder från vilka det är bekant att Iran försöker förvärva teknik och know-how, som skulle kunna göra det möjligt för landet att utveckla massförstörelseförmåga. Fram till avbrottet i den kritiska dialogen EU-Iran efter domen i den så kallade ¨Mykonos-rättegången¨ i Berlin tidigare i år, tog rådet också upp dessa frågor direkt med Iran.

Rådet för en nära dialog med Syrien bland annat genom sitt särskilda sändebud för fredsprocessen i Mellanöstern. Det uppmanar detta land och Israel att fortsätta sina ansträngningar att finna en ömsesidigt godtagbar grund för att återuppta de bilaterala samtal som avbröts år 1995.

Europeiska unionen spelar en aktiv roll i internationella ansträngningar att förhindra och motverka spridnnigen av massförstörelsevapen. Den eftersträvar allmän anslutning till relevanta avtal: Fördraget om icke-spridning av kärnvapen, konventionen om kemiska vapen, konventionen om toxinvapen, i vilka tre avtal alla medlemsstater är parter, det fullständiga provstoppsavtalet, som redan har undertecknats och håller på att ratificeras av EU:s medlemsstater, såväl som regionala avtal etc. Unionen söker också utveckla strängare kontrollåtgärder för att säkerställa efterlevnaden av dessa avtal (IAEA-skyddsåtgärder, kontroll av biologiska vapen och toxinvapen). Samtidigt söker unionen motverka spridning när sådan förekommer.

Dessutom kan den ärade parlamentsledamoten notera att unionens medlemsstater är aktiva medlemmar av alla exportkontrollordningar: Nuclear Suppliers' Group, Australien-gruppen, Missile Technology Control Regime och Wassenaar-arrangemanget.

Förordningen för varor med dubbla användningsområden i förening med en gemensam åtgärd antagen i december 1994 kräver att medlemsstaterna inför exportkontroll av alla varor med dubbla användningsområden som omfattas av dessa ordningar.

Efter uppmaningen från Europeiska rådet av den 16-17 juni 1997 och inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, ägnar sig rådet för närvarande åt uppföljningen av de allmänna kriterier som skall tillämpas på vapenexport, vilka fastställs i Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 1991 och 26-27 juni 1992.

EU:s medlemsstater är därför förpliktade, både genom internationella juridiskt bindande avtal och politiska åtaganden och genom Europeiska unionens förordning och gemensamma åtgärd, att tillämpa mycket stränga kontroller av all export av vapen och varor med dubbla användningsområden.

När det gäller de länder som den ärade parlamentsledamoten nämner är Syrien, Irak och Iran parter i fördraget om icke-spridning av kärnvapen. Iran har undertecknat det fullständiga provstoppsavtalet.

Iran är i färd med att ratificera konventionen om förbud mot kemiska vapen.