ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-3052/98

från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: ECHO

Ledamöterna av budgetkontrollutskottet har i samband med utfrågningen av kollegieledamöterna Emma Bonino, Erkki Liikanen och Anita Gradin i anledning av de fall av bedrägeri som förekommit inom Europeiska kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) skarpt kritiserat Europeiska kommissionen.

Kan Europeiska kommissionen svara på följande: När kommer den interna utvärderingen som skall handla om alla så kallade ubåtar och som kommissionsledamoten Liikanen nämnde om vid utskottssammanträdet finnas att tillgå?

Kommer Europeiska kommissionen, efter det att utredningen färdigställts, att kunna garantera att sådana incidenter inte kommer att kunna inträffa i fortsättningen?

Kan Europeiska kommissionen ge medborgarna i EU en fullgod och begriplig förklaring till varför rapporten från Uclaf (enheten för bedrägeribekämpning) inte i fullständig form överlämnats till Europaparlamentet?

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(20 november 1998)

Kommissionen har utfört en detaljerad utredning om användningen av externt tekniskt och administrativt stöd. En första översikt över resultaten presenterades för parlamentets budgetutskott den 5 november 1998. Mer detaljerad information kommer att vara den budgetansvariga myndigheten tillhanda inför den andra läsningen av 1999 års budget.

Kommissionen gör allt för att den utvärdering som parlamentsledamoten syftar på snart skall vara tillgänglig med beaktande av den nödvändiga tidsåtgången för sammanställning och analys av resultaten från den pågående undersökningen.

Kommissionen kommer att se till att åtgärder vidtas för att säkerställa att upptäckta olagliga förfaranden fortsättningsvis tillrättaläggs.

Såsom ordförande Jacques Santer meddelade vid det första plenarmötet i oktober 1998 undersöker kommissionen tillsammans med parlamentet just nu möjligheterna att öka informationen från parlamentet gällande de undersökningar om bedrägeribekämpning som företas av enheten för samordning av bedrägeribekämpning (UCLAF). Samtidigt är det dock nödvändigt att inte åsidosätta respekten för personers rättigheter och att inte bryta mot konfidentialiteten i undersökningar samt undersökningssekretessen.

Kommissionens ordförande har redan nu tagit initiativet att i linje med detta överlämna rapporten om bedrägeribekämpning från UCLAF direkt till parlamentets ordförande.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2902/98

från Robin Teverson (ELDR) till kommissionen

(2 oktober 1998)

Angående: Direktiv 96/23/EG

Har samtliga medlemsstater nu helt genomfört direktiv 96/23/EG(1)? Uppfyller medlemsstaterna helt kraven för insamling av data? Vad har provtagningarna för att upptäcka otillåtna tillväxthormoner givit för resultat?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(13 november 1998)

Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG har genomförts i 11 medlemsstater (Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket). Frankrike har delvis genomfört direktivet medan Irland, Italien och Portugal däremot inte har genomfört det. Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som ännu inte har genomfört direktivet.

År 1998 lade samtliga medlemsstater fram en nationell plan för restsubstanser och kommissionen har antagit de lämpliga besluten efter ett positivt yttrande från Ständiga veterinärkommittén.

Kommissionen sänder provresultaten från 1996 direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Kommissionen har ännu inga uppgifter om resultaten av de provtagningar som genomfördes 1997 för att upptäcka otillåtna tillväxthormoner. Den gör allt för att samla in dessa uppgifter. Enligt direktivet skall medlemsstaterna rapportera resultaten för år 1998 till kommissionen senast den 31 mars 1999.

(1) EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3219/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(26 oktober 1998)

Angående: Förares träning i första hjälpen

Har kommissionen tagit ställning till om det vore värdefullt att ha träning i första hjälpen som ett inslag i förarutbildning?

Svar från Neil Kinnock på kommissionens vägnar

(8 december 1998)

Bestämmelser för insatser av utbildning i första hjälpen, som en del av körskicklighet, fastställs i bilaga II.2 och II.7 i rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort(1). Punkt 2.13 anger följande "Förare skall kunna visa kunskaper om och en god förståelse av allmänna regler för hur föraren skall handla vid en olycka (placera ut en varningsanordning och slå larm) och vilka åtgärder han kan vidta för att om så är nödvändigt bistå trafikolycksoffer." Punkt 7.2 anger att innehållet i det teoretiska provet för samtliga fordonskategorier måste behandlas av punkt 2.13, "Varje medlemsstat skall själv fastställa frågornas innehåll." (punkt 7.2.1).

Då detta direktiv trädde i kraft så sent som den 1 juli 1996, skulle det vara förhastat att föreslå ändringar innan erfarenheter visar om de ovanstående bestämmelserna är tillfredsställande.

(1) EGT L 237, 24.8.1991.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3946/98

från Anita Pollack (PSE) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Hållbart fiske

Har kommissionen gjort någon utvärdering av sina principer vad gäller stöd till fiske för att uppmuntra miljövänligt fiske genom att till exempel belöna miljövänlig resursförvaltning och naturvårdande åtgärder samt bestraffa kommersiell överexploatering av krympande fiskbestånd?

Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar

(7 april 1999)

Inom ramen för strukturfondsprogrammen har medlemsstaterna och kommissionen till uppgift att utvärdera effekterna av den gemenskapsfinansiering som sker enligt rådets föreskrifter för de angivna sektorerna och regionerna, däribland fiskerisektorn. Kommissionen har därutöver samfinansierat ett antal forskningsprojekt kring hur stöden påverkar fångstkapacitetens utveckling och därmed resurserna. Åtgärderna i fråga förtecknas i katalogen över FAIR-projekten(1) och omfattar bland annat projekt 1454, 3541 och 3936.

Kommissionen kan bekräfta att moderniseringsstöden inte får motverka målen att bevara fiskeresurserna. Dessutom är det av avgörande vikt att de som är berättigade till gemenskapsstöd använder selektiva fångstredskap och -metoder.

Genom TAC och fångstkvoter, vilka styr användandet av havets resurser, eller åtgärder för att begränsa fiskeinsatsen per fiske, begränsas överfisket av bestånden samtidigt som ett ansvarsfullt fiske främjas. För övrigt står det varje medlemsstat fritt att fastställa egna fördelningsföreskrifter i vilka den kan införa mer resursskonande och miljövänliga föreskrifter.

Samtliga överträdelser av dessa gemenskapsrättsliga bestämmelser kan sanktioneras i enlighet med förfarandena i artikel 169 i fördraget. Kommissionen har dessutom just antagit ett förlag till rådsförordning(2) i vilket det ingår en förteckning över de förhållningssätt, däribland överfiske, som utgör allvarliga överträdelser av föreskrifterna i den gemensamma fiskeripolitiken. Även om denna förordning inte leder till någon harmonisering av sanktionerna på EG-nivå, kommer den dock att bidraga till ökad insyn i tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitikens föreskrifter.

(1) Projektsynopsis. Volym VI: Fiskeri och vattenbruk (FAIR: 1994-1998).

(2) KOM(99) 70 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA P-3992/98

från David Hallam (PSE) till kommissionen

(21 december 1998)

Angående: Förbud mot antibiotika

På grundval av forskningsrön har kommissionen för avsikt att förbjuda följande fyra produkter:

- bacitracin-zink

- virginiamycin

- spiramycin

- tylosin

Det finns en avsevärd oro för att detta leder till minskad konkurrenskraft för gemenskapens jordbruk samtidigt som dessa produkter fortfarande kan ges till djur och fåglar som föds upp i tredje land och kan fortsätta att utgöra ett hot mot folkhälsan vid överanvändning.

Kan kommissionen förklara vilka åtgärder den kommer att vidta för att förhindra import av kött, djur och fåglar som innehåller respektive har fötts upp med dessa antibiotika?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(29 januari 1999)

På det rådsmöte där beslutet att upphöra med användningen av de ämnen i tillväxtfrämjande syfte som parlamentsledamoten nämner fattades, diskuterades också konsekvenserna för importen från tredje land av levande djur och livsmedel av animaliskt ursprung.

Rådet och kommissionen har erkänt den betydelse detta har för de yttre relationerna. De betonade i detta avseende sin gemensamma strävan att se till att konsumenthälsan skyddas samtidigt som gemenskapens internationella åtaganden efterlevs.

Diskussionen ledde till att kommissionen uppmanades att före den 30 juni 1999 lägga fram en rapport om de ekonomiska och rättsliga konsekvenser och konsekvenser för folkhälsan som motståndet mot antibiotika har för de yttre relationerna.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3764/98

från Eva Kjer Hansen (ELDR) till kommissionen

(11 december 1998)

Angående: Direkta utbetalningar till jordbrukare

Kommissionen ombedes redogöra för de rättsliga konsekvenserna av genomförandet av förslaget till förordning (KOM(98) 0158 - CNS 98/0113)(1) om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direkt stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som helt eller delvis utbetalas av EUGFJ, garantisektionen.

Redogörelsen bör innehålla en bedömning av den enskilda jordbrukarens rättsliga ställning, särskilt i förhållande till administrativa beslut, omvänd bevisbörda och proportionalitet vad gäller den rättsliga påföljden.

Dessutom ombedes rådet komma med en bedömning av den diskriminering som kan uppstå av att länderna får införa olika regler för efterlevnad av de nationella miljöbestämmelserna, inbegripet skillnader i kontrollen av efterlevnaden. Slutligen ombedes kommissionen göra en bedömning av problemen i förbindelse till den överordnade kontrollen av utgifterna på jordbruksområdet och avslutningen av räkenskaperna.

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(27 januari 1999)

Med sitt förslag till övergripande förordning vill kommissionen upprätta vissa gemensamma bestämmelser för de direkta stöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Syftet med dessa bestämmelser är att på ett bättre sätt införliva miljömålet i GJP, att se till att GJP tillämpas mer rättvist och att motivera den för allmänheten. Detta skall ske genom att medlemsstaterna ges ökade handlingsmöjligheter för att för det första ta mer ansvar och för det andra underlätta anpassningen av föreskrivna åtgärder till de särskilda situationer som råder i olika delar av gemenskapen. Eftersom förslaget för närvarande diskuteras i Europaparlamentet och rådet, kan kommissionen inte svara uttömmande på parlamentsledamotens frågor. Kommissionen föreslår således att man riktar in sig på två avgörande delar i förslaget.

När det gäller miljöbestämmelsen i artikel 3 i förslaget förväntar sig inte kommissionen att den kommer att leda till diskriminering. Det är i första hand de skiftande miljöförhållandena i medlemsstaterna och de olika nationella bestämmelserna på området som kan skada principen om lika möjligheter för jordbrukare i gemenskapen. De föreslagna bestämmelserna, som för övrigt åtföljs av gemenskapskriterier för tillämpningen, kommer snarare att avhjälpa befintliga orättvisor.

Betalningsbegränsningarna i artikel 8 i förslaget är ett sätt att låta jordbruksfonderna omfatta endast dem som utövar sin verksamhet i jordbrukssyfte utan att i första hand vara motiverade av direkta stöd. Detta utgör utan tvekan ett svar på allmänhetens önskan om en rättvis, stram och effektiv förvaltning av jordbruksfonderna.

Dessutom föreskrivs det explicit i artikel 5 i kommissionens förslag att medlemsstaterna skall tillämpa artikel 3 på ett sådant sätt att lika behandling mellan jordbrukare säkerställs och att marknaden och konkurrensen inte snedvrids.

(1) EGT C 170, 4.6.1998, s. 93.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 297 , 15/10/1999 s. 0111



SKRIFTLIG FRÅGA E-3887/98 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Frivilligorganisationers ansökningar om ekonomiska bidrag Skulle kommissionen kunna uppge hur frivilligorganisationers ansökningar om ekonomiska bidrag från budgetpost B7-6000 bedöms och prioriteras?
SKRIFTLIG FRÅGA E-4065/98

från Esko Seppänen (GUE/NGL) till rådet

(15 januari 1999)

Angående: Wassenaarförordningarna

Organisationen Wassenaar som fortsätter den verksamhet som organisationen Cocom bedrev under det kalla kriget har, i enlighet med USA:s och dess hemliga underrättelsetjänsters intressen, gått med på att export av krypteringsteknik inte skall vara fri. Det handlar här om en princip som kränker den fria handeln med tjänster inom EU:s område. Hur förbereder man inom EU den förordning om att export av krypteringsteknik skall vara beroende av tillstånd, om vilken man överenskommit i Wassenaar? Hur motiverar rådet juridiskt att det godkänts en sådan begränsning av den fria handeln?

Svar

(22 april 1999)

Som den ärade parlamentsledamoten säkert känner till, deltar alla medlemsstaterna i Wassenaar-arrangemanget. Denna ordning för exportkontroll svarar mot behovet av att säkerställa att lämplig kontroll utövas av de deltagande länderna vid export av varor med dubbla användningsområden och militär teknik i samband därmed.

Medlemsstaternas åtaganden enligt Wassenaar-arrangemanget samt enligt andra exportkontrollordningar har överförts i ett integrerat EU-system som består av förordning (EG) 3381/94 av den 19 december 1994 (rättslig grund artikel 113 i EG-fördraget) och rådets beslut 94/942 GUSP av den 19 december 1994 (rättslig grund artikel J 3 i FEU) när det gäller GUSP-aspekter.

Ändringar av de relevanta förteckningar som antogs i Wassenaar-arrangemanget är i enlighet med förfarandena i fördraget införlivade i Europeiska unionens ordning för varor med dubbla användningsområden.

Kommissionen lade nyligen fram ett förslag till en rådsförordning (EG) som är grundad enbart på artikel 113, genom vilken gemenskapens ordning för kontroll av export av varor och teknik med dubbla användningsområden kommer att ändras, uppdateras och kompletteras. Detta förslag granskas för närvarande i rådet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4113/98

från Richard Corbett (PSE) till kommissionen

(14 januari 1999)

Angående: Livsmedelshygien: Tillämpning av direktiv 93/43/EEG

Känner kommissionen till problemen i samband med tillämpningen av direktiv 93/43/EEG(1), som beror på att hälsomyndigheterna i hamnarna saknar befogenhet att gå ombord på fartyg och flygplan för att inspektera och kontrollera att livsmedelshygienbestämmelserna har följts? Om det när nödvändigt att gå ombord på fartyg och flygplan för att kontrollera att direktivet efterlevs åligger det då inte medlemsstaterna att ge hälsovårdsmyndigheterna i fråga de befogenheter som krävs?

Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar

(24 februari 1999)

Rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien gäller livsmedelsföretag inom en rad olika områden, bl. a. beredning, bearbetning, tillverkning, förpackning, förvaring, transport, distribution, hantering samt försäljning eller leverans av livsmedel.

Enligt bestämmelserna i artiklarna 2, 4 och 11 i rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989(2) som rör livsmedelskontroll åligger det myndigheterna för livsmedelskontroll i de enskilda medlemsstaterna att genom inspektioner, provtagning, granskningar av dokument och annan kontrollverksamhet se till att företag följer alla nationella och europeiska bestämmelser.

Medlemsstaterna måste också se till att inspektörerna har de befogenheter som krävs för att de skall kunna utföra kontroller av efterlevnaden. I dessa lagtexter nämns inte specifikt rätten till tillträde, men man får förmoda att det måste vara omöjligt att bedriva kontrollverksamhet i livsmedelsbranschen om inte tillträde beviljas.

(1) EGT L 175, 19.7.1993, s. 1.

(2) EGT L 186, 30.6.1989.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3612/98

från Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen

(3 december 1998)

Angående: Erkännande av skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning för balsam-vinäger

Kommissionen håller på att behandla den ansökan som de behöriga italienska myndigheterna lämnade in för någon månad sedan avseende erkännande av skyddad ursprungsbeteckning för traditionell balsamvinäger från Modena och balsamvinäger från Reggio Emilia samt skyddad geografisk beteckning för balsamvinäger från Modena.

Erkännandet av beteckningarna är av avgörande betydelse för att skydda och uppvärdera unika produkter av hög kvalitet.

Kan kommissionen uppge

1. vad den anser om dessa ansökningar,

2. när den ämnar erkänna de beteckningar som nämnts ovan?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(21 december 1998)

I januari 1994 meddelade den italienska regeringen kommissionen, i enlighet med artikel 17 i rådets förordning (EEG) 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel(1), de beteckningar som skyddas i lag på nationell nivå eller som blivit gängse genom användning, och som Italien önskar registrera som skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB).

Bland de beteckningar som skyddas i nationell lagstiftning återfinns "aceto balsamico" och "aceto balsamico tradizionale di Modena e Reggio Emilia", för vilka ansökningarna gäller skyddad ursprungsbeteckning. De specifikationer som ursprungligen sändes till kommissionen visade att det finns tre olika produkter: "aceto balsamico tradizionale di Modena", "aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia" och " aceto balsamico di Modena". Kommissionen inledde då en omfattande korrespondens med den italienska regeringen i detta ämne, vilket under 1998 har lett till den italienska regeringens begäran att dela den ursprungliga ansökan i tre olika ansökningar, en för vardera av de tre produkterna.

För närvarande skall kommissionen uttala sig om var och en av de tre registreringsansökningar som har lämnats in, på grundval av kriterierna i förordning (EEG) 2081/92. Kommissionen är i allra högsta grad medveten om betydelsen av dessa produkter och också om det faktum att främjandet av dessa produkter som har vissa särskilda egenskaper kan utgöra en viktig fördel för landsbygden. Om registreringsansökningarna uppfyller de villkor som föreskrivs i förordning (EG) 2081/92 kommer dessa produktbeteckningar att föreslås till registrering enligt förfarandet i den förordningen.

(1) EGT L 208, 24.7.1992.
SKRIFTLIG FRÅGA E-4047/98

från Ian White (PSE) till kommissionen

(13 januari 1999)

Angående: Otillbörlig användning av faktor VIII-blodprodukter i Frankrike

Den otillbörliga användningen av faktor VIII-blodprodukter i Frankrike har lett till att patienter smittats av både aids och hepatitis.

1. Kan kommissionen ange hur stor procentandel av blödarsjuka personer som har smittats av aids eller hepatitis i varje medlemsstat?

2. Kan kommissionen ange vilka medlemsstater som har utfört undersökningar av blödarsjuka personer och infört obligatoriska ersättningssystem för de personer som eventuellt drabbats?

Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar

(1 april 1999)

Den epidemiologiska övervakningen av aids i Europa sker med ekonomiskt stöd från EU inom ramen för gemenskapens åtgärdsprogram för att förebygga aids och vissa andra överförbara sjukdomar handlingsprogram (1996-2000)(1). Europeiska centrumet för epidemiologisk övervakning av aids publicerar varje kvartal en ingående rapport om de senaste uppgifter som inkommit från de nationella övervakningscentrumen. I denna finns uppgifter om antalet anmälda aidsfall med en uppdelning på medlemsstater, år, kön, åldersgrupper och överföringskategorier. I juni 1998 hade 195 785 aidsfall anmälts i EU sedan epidemins början. Av dessa avsåg 3 266 fall (1,67 %) blödarsjuka. För åren 1996 och 1997 var denna andel 0,71 %. Kommissionen kommer att skicka den senaste kvartalsrapporten från Europeiska centrumet för epidemiologisk övervakning av aids separat till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen har idag inga uppgifter om andelen blödarsjuka som har smittats av hepatit i varje medlemsstat. Rådet och parlamentet antog den 24 september 1998 ett beslut(2) om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av överförbara sjukdomar i gemenskapen. Genom detta nätverk kommer man att kunna genomföra epidemiologisk övervakning på europeisk nivå av en rad prioriterade sjukdomar. I nätverket ingår ett system för tidig varning som gör det möjligt att reagera snabbt och på ett lämpligt sätt på europeisk nivå vid eventuella hot mot folkhälsan. Den epidemiologiska övervakningen av hepatit på europeisk nivå kommer att prioriteras inom nätverket.

Det är medlemsstaternas uppgift att anordna screening med avseende på dessa sjukdomar. På begäran av kommissionen görs nu en undersökning av olika aspekter på screening med avseende på hiv-viruset. Resultatet kommer att finnas tillgängligt under andra kvartalet 1999.

I flera medlemsstater finns det särskilda regler för ersättning till personer som smittats genom transfusion med en bristfällig blodprodukt, vilka ligger inom medlemsstaternas behörighetsområde.

(1) Beslut 647/96/EG av den 29 mars 1996, EGT C 95, 16.4.1996.

(2) Beslut 2119/98/EG av den 24 september 1998, EGT L 268, 3.10.1998.
SKRIFTLIG FRÅGA E-3898/98

från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen

(4 januari 1999)

Angående: Etnisk bomb

Färska rapporter från Sydafrika och Israel indikerar att sådana biologiska stridsmedel eventuellt håller på att utvecklas som kan riktas mot människor av viss ras eller etnisk tillhörighet.

Skulle kommissionen, mot bakgrund av detta, kunna bekräfta

1. att inga EU-medel används, varken direkt eller indirekt, till sådan forskning,

2. att sådan forskning inte bedrivs i någon av Europeiska unionens medlemsstater?

Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar

(10 februari 1999)

Kommissionen kan bekräfta att det inte ges något gemenskapsstöd, varken direkt eller indirekt, till den forskning som frågeställaren tar upp.

Kommissionen känner inte till någon sådan forskning i medlemsstaterna.