ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA E-0613/01

från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen

(1 mars 2001)

Ämne: Europeiska politiska partier

Varför sköt man i sista stund upp det antagande av meddelandet om de europeiska politiska partierna som skulle ha ägt rum vid Europaparlamentets sammanträdesperiod i januari?

Kan kommissionens ordförande ange vilka politiska partier som har rätt till sådan finansiering utav de som för närvarande företräds i Europaparlamentet?

Kan han ge detaljerad och tydlig information om varför de övriga politiska partierna inte finns med på listan?

Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar

(22 mars 2001)

Kommissionen diskuterade vid två tillfällen det viktiga förslaget till rådets förordning om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier(1) och antog det den 24 januari 2001.

I artiklarna 1 och 3 i kommissionens förslag anges tydligt de villkor som ett europeiskt politiskt parti måste uppfylla för att kunna få stöd enligt förordningen.

Villkoren är: partiet skall deponera sina stadgar hos Europaparlamentet, det skall ha bildat en politisk grupp i Europaparlamentet eller ha för avsikt att bilda en sådan grupp eller att delta i en befintlig grupp, det skall i sitt program och i sin verksamhet respektera de grundläggande principerna om demokrati, om iakttagande av de grundläggande rättigheterna och om rättsstaten, och det skall vara representativt genom att företrädas av valda ledamöter i Europaparlamentet eller i nationella parlament eller regionala parlament i minst fem medlemsstater eller genom att ha fått minst fem procent av rösterna i det senaste valet till Europaparlamentet i minst fem medlemsstater.

Eftersom förordningen ännu inte har antagits, är det för tidigt att uttala sig om vilka partier som skulle kunna få stöd enligt förslaget.

(1) KOM(2000) 898 slutlig.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0294/01

från Isidoro Sánchez García (ELDR) till kommissionen

(9 februari 2001)

Ämne: Projekt som lagts fram för Sammanhållningsfonden

Vilka av de regioner i medlemsstaterna som omfattas av Sammanhållningsfonden har lagt fram projekt som skall tilldelas medel ur fonden, och vilka projekt har godkänts?

Svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar

(26 mars 2001)

Kommissionen ber att få förtydliga att stödansökningar som avser projekt för finansiering via Sammanhållningsfonden inlämnas av medlemsstaterna och inte av regionerna. Kommissionen känner därför inte till vilka projekt som inlämnats av regionerna till de nationella myndigheterna.

Samtliga projekt som godkänts sedan 1993 återfinns i Sammanhållningsfondens årsrapporter för åren 1997, 1998 et 1999. Ett exemplar av dessa rapporter skickas direkt till parlamentsledamoten och till Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0017/01

från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen

(17 januari 2001)

Ämne: Blåmusselindustrin i EU

Musselodlingarna är mycket viktiga för kustområdena i Galicien. De ger upphov till omkring 11 500 direkta arbetstillfällen, varav 8 500 är fasta jobb, och innebär dessutom 7 000 indirekta arbetstillfällen. Inte minst viktigt är detta om man betänker att de resurser som produktionen ger fördelas över en bred social bas, och återinvesteras i samma område, eftersom besluten fattas lokalt. Detta har en multiplikatoreffekt på den lokala ekonomin och medverkar till samhällsekonomisk stabilitet.

Vad gäller vattenbruket i allmänhet är blåmusselodlingarna själva grundstenen. I Galicien odlas årligen mellan 250 och 300 miljoner kilo musslor. Detta gör Galicien till världens näst största producent av blåmusslor, efter Kina, och Europas största med ungefär femtio procent av Europeiska unionens totala produktion, varav omkring trettiofem procent säljs som färskvaror, fyrtioen procent går till traditionell konservering och tjugofyra procent till alternativa bearbetningsmetoder, vilka ständigt ökar.

Kan kommissionen, i detta skede då förhandlingarna med kandidatländerna och särskilt med länderna i Luxemburggruppen är ganska långt framskridna, säga om den är medveten om de ansträngningar som medlemsstaterna gjort för att rationalisera branschen, och om man tar eller kommer att ta hänsyn till detta under förhandlingarna, i syfte att undvika att musselodlingsbranschen i unionen destabiliseras?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(16 februari 2001)

Utvidgningen av gemenskapen bör inte få några negativa konsekvenser för gemenskapens musselodlingsbransch, eftersom kandidatländerna inte producerar några större mängder av dessa blötdjur.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0502/01

från Chris Davies (ELDR) till kommissionen

(22 februari 2001)

Ämne: BSE, triklorfon och krufomat

Känner kommissionen till någon forskning om orsakerna till BSE som undersöker de möjliga effekterna av de insektsbekämpningsmedel med triklorfon och krufomat som används som behandling mot oxstyng hos nöt och beskrivs som att i för stora doser orsaka andningsbesvär och ostadig gång (Black's Veterinary Dictionary)?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(30 mars 2001)

Kommissionens vetenskapliga styrkommitté, som utarbetar de yttranden som rör transmissibel spongiform encefalopati (TSE), antog den 26 juni 1998 ett yttrande om ett möjligt samband mellan bovin spongiform encefalopati (BSE) och organiska fosforföreningar som används som kemiska bekämpningsmedel mot ekto- och endoparasiter hos nötkreatur. I yttrandet sägs att det inte finns något bevis för att det finns ett sådant samband. Detta yttrande kan liksom övriga vetenskapliga yttranden läsas på följande Internetadress:

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/index_en.html.

Vetenskapliga styrkommittén har i uppdrag att fortlöpande övervaka ny utveckling inom BSE-området som kan inverka på hälso- och konsumentskyddet. Alla nya uppgifter som kommer fram, inklusive eventuell ny forskning eller bevis för de insektsbekämpningsmedel

som parlamentsledamoten hänvisar till, kommer att utvärderas av Vetenskapliga styrkommittén. I detta sammanhang har handlingar om det eventuella sambandet mellan bekämpning av oxstyng med organiska fosforföreningar och BSE, som nyligen lades fram för kommissionen, skickats vidare till sekretariatet för Vetenskapliga styrkommitténs ständiga arbetsgrupp för TSE/BSE.

Kommissionen känner inte till om det pågår någon forskning om orsakerna till BSE där man beaktar de eventuella effekterna av de systemiska insektsbekämpningsmedlen triklorfon eller krufomat. Man kan dock inte på förhand utesluta att medlemsstaterna själva ger bidrag till sådan forskning och att kommissionen inte har blivit informerad om detta.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0692/01

från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen

(8 mars 2001)

Ämne: Verksamhet i projekt som fått stöd från den andra gemenskapsstödramen för Grekland

Följande projekt på följande orter har fått stöd från den andra gemenskapsstödramen för Grekland:

a) Oinofyta, Beotien:

1) Biologisk rening av hushållsavfall,

2) Biologisk rening av industriavfall från industrier i området.

b) Schimatarion, Beotien:

1) Biologisk rening av hushållsavfall,

2) Biologisk rening av industriavfall från industrier i området.

Mot bakgrund av att man inom dessa projekt i synnerhet den biologiska reningen av industriavfall enligt upplysning inte bedriver någon verksamhet p.g.a. höga kostnader, med undantag för när en kontroll är i antågande, vill jag fråga kommissionen

Hur mycket pengar har vart och ett av ovanstående projekt fått i stöd?

Kan kommissionen försäkra att det förekommer regelbunden verksamhet på ovanstående anläggningar?

Har kommissionen möjlighet att göra överraskningskontroller?

Svar avgivet på kommissionens vägnar av Wallström

(4 maj 2001)

Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0109/01

från Heidi Hautala (Verts/ALE) till kommissionen

(1 februari 2001)

Ämne: Bättre utformning av fordon för boskapstransport

Som bekant offentliggjorde kommissionen i juli 1997, efter mycket hårt arbete och samråd med de berörda parterna, ett förslag till ändring av direktiv 70/156/EEG(1) om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar för transport av boskap. Parlamentet ställde sig positivt till förslaget och lade i sitt betänkande, vilket antogs i juli 1998, fram flera ändringsförslag. Många av dessa godkändes av kommissionen och ett ändrat förslag offentliggjordes i april 1999.

Instämmer kommissionen med att förslaget till direktiv om bestämmelser om bättre utformning av fordon för boskapstransport bör prioriteras, med tanke på kommissionens nya rapport, i vilken det betonas att problemen vad avser djurens välfärd vid transport kvarstår och att vissa av dessa problem orsakas av dåligt utformade fordon? Kan kommissionen ange vilka åtgärder den avser att vidta för att en gemensam ståndpunkt omgående skall nås med rådet och för att framsteg skall göras på området för denna viktiga lagstiftning?

(1) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1.

Svar från Erkki Liikanen på kommissionens vägnar

(15 mars 2001)

Kommissionen delar frågeställarens åsikt att det är viktigt att förbättra transportvillkoren för levande boskap. I juli 1997 lades därför fram ett förslag till direktiv om typgodkännande för motorfordon och tillhörande släpvagnar som transporterar vissa djur(1).

Direktivet skall medverka till att skapa materiella förutsättningar för djurs välbefinnande under tranporter.

Förslaget innehåller krav baserade på artikel 95 (f.d. artikel 100A) i EG-fördraget och innebär totalharmonisering av de relevanta tekniska föreskrifterna för fordon som skall användas till att transportera vissa typer av djur. Detta angreppssätt är i linje med det generella angreppssätt som tillämpas inom sektorn för motorfordon och som fastställs i ramdirektivet om typgodkännande för motorfordon i gemenskapen (Rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/40/EG av den 26 juni 2000(2)).

Efter den första behandlingen den 16 juli 1998 antog parlamentet den 2 mars 1999(3) ett ändrat förslag som lämnades till rådet.

Sverige avser att åstadkomma en gemensam ståndpunnkt under sin orförandeperiod.

(1) EGT C 290, 24.9.1997.

(2) EGT L 203, 10.8.2000.

(3) EGT C 110, 21.4.1999.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0210/01

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Framtida fiskeavtal

Har kommissionen fått mandat att förhandla fram nya fiskeavtal med tredje länder? Om ja, med vilka länder håller den på att förhandla?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0175/01 och E-0210/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(8 mars 2001)

Härmed meddelas parlamentsledamoten att kommissionen för närvarande inte har fått mandat att förhandla om nya fiskeavtal med tredje länder.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0209/01

från Catherine Stihler (PSE) till kommissionen

(2 februari 2001)

Ämne: Fiskeflottans överkapacitet

Kommissionen uppskattar att EU-flottan har en överkapacitet på minst 40 procent i förhållande till de tillgängliga resurserna. Vilka planer kommer kommissionen att lägga fram för att komma till rätta med detta allvarliga problem?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0176/01 och E-0209/01 ingivet av Franz Fischler för kommissionen

(9 mars 2001)

Enligt rapporterna från de bägge grupper av oberoende experter som har inrättats för att ge råd till kommissionen under förberedelserna av de fleråriga utvecklingsprogrammen för fiskeflottan (FUP), är fiskedödligheten bland fiskbestånden i europeiska vatten för stor. För en hållbar förvaltning av fiskbestånden krävs mycket riktigt en minskning av fiskedödligheten med ungefär 40 %.

Som svar på expertgruppernas slutsatser föreslog kommissionen avsevärda nedskärningar av fiskeansträngningen i både FUP III (19921996) och FUP IV (19972001). Vid bägge tillfällena ansåg rådet att kommissionens ursprungliga förslag på nedskärningar var för stränga.

De nedskärningar som genomfördes under FUP III och FUP IV räckte inte som motvikt mot de effekter av tekniska framsteg som med tiden tenderar att öka flottans effektivitet. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att den europeiska flottan fortfarande är alldeles för stor med tanke på de tillgängliga resurserna.

Kommissionen avser att ta itu med detta problem genom att föreslå ytterligare varaktiga nedskärningar av fiskeansträngningen efter FUP IV.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0379/01 från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen. Vice ordförande Loyola de Palacio och linaffären i Spanien.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 235 E , 21/08/2001 s. 0194 - 0194



SKRIFTLIG FRÅGA E-0379/01 från Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen (15 februari 2001) Ämne: Vice ordförande Loyola de Palacio och linaffären i Spanien Känner kommissionen till att vice ordförande Loyola de Palacio som medborgare har gjort en anmälan till en spansk domstol för att få klarhet om det straffrättsliga ansvar som linaffären innebär för Spanien? Svar från Romano Prodi på kommissionens vägnar (22 mars 2001) Ja, kommissionens ordförande känner till att Loyola de Palacio har väckt talan vid spansk domstol för att det straffrättsliga ansvaret i linaffären skall kunna klarläggas.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0166/01

från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen

(29 januari 2001)

Ämne: Statsstöd till nederländska växthusodlare

Enligt det danska livsmedelsministeriet och det nederländska jordbruksministeriet framgår det att de nederländska växthusodlarna har mottagit 574 miljoner danska kronor i stöd. Orsaken till att de tilldelats detta stöd är att odlarna av den nederländske jordbruksministern uppges omfattas av ett energibesparingsprogram.

Jag skulle emellertid vilja fråga kommissionen om det nederländska systemet med stöd åt växthusodlarna kan uppfattas som något annat än rent och skärt statsstöd?

Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar

(2 mars 2001)

Beträffande de 574 miljoner DKK som skulle ha beviljats de nederländska växthusodlarna för ett energibesparingsprogram kan kommissionen inte säga om de innebär statligt stöd enligt artiklarna 87-89 i EG-fördraget (tidigare artiklarna 92-94). Det krävs ytterligare uppgifter om det påstådda stödet och dess villkor.

Kommissionen har ställt en förfrågan till de nederländska myndigheterna om huruvida stödåtgärder skulle ha vidtagits för att kompensera den nederländska jordbrukssektorn för höjda energipriser, särskilt då växthussektorn. I skrivelse av den 19 januari 2001 bekräftade de nederländska myndigheterna att inga sådana åtgärder ännu har vidtagits. Vissa åtgärder planeras för att minska energiberoendet och utsläppen av koldioxid (CO2). Besked om konkreta åtgärder föreligger inte. De nederländska myndigheterna har försäkrat kommissionen om att alla eventuella sådana åtgärder kommer att anmälas i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget (tidigare artikel 93).
SKRIFTLIG FRÅGA E-0082/01

från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen

(29 januari 2001)

Ämne: Obligatoriska test för att upptäcka eventuella fall av BSE hos djur som är äldre än 30 månader som har slaktats i slakterier i Galicien

I vilken utsträckning har dessa obligatoriska test tillämpats i Galicien sedan början av 2001?

Svar från David Byrne på kommissionens vägnar

(20 mars 2001)

Efter den senaste händelseutvecklingen vad gäller BSE-epidemin inom gemenskapen mot slutet av förra året infördes från och med den 1 januari 2001 en systematisk testning av alla nötkreatur äldre än 30 månader vars kött skulle användas som livsmedel. Denna åtgärd vidtogs för att ytterligare förstärka konsumentskyddet när det gäller BSE.

I början av året ombads medlemsstaterna att sända in en rapport till kommissionen om hur de genomfört de nya åtgärder som gemenskapen vidtagit för att komma tillrätta med BSE-epidemin. Spanien bekräftade att man hade genomfört kravet att testa alla nötkreatur som var äldre än 30 månader och som slaktats för att användas som livsmedel.

Kommissionen planerar att genomföra en inspektion för att kontrollera att detta stämmer. Denna inspektion utgör en del av en serie nya inspektioner som skall påbörjas under mars 2001.
SKRIFTLIG FRÅGA P-0045/01

från Christos Zacharakis (PPE-DE) till kommissionen

(16 januari 2001)

Ämne: Grekcypriot bortförd av turkcyprioter

Den 13 december bortfördes den grekcypriotiske byggnadsentreprenören Panikos Dziakurmas då han befann sig på de brittiska basernas område. Enligt rapporten från polisen vid de brittiska baserna på Cypern genomfördes bortföringen av en grupp okända turkcypriotiska män. Därefter fördes Dziakurmas med våld till det område som Turkiet ockuperar och övergavs tillsammans med ett halvt kilo indisk cannabis. Omedelbart därpå infann sig den så kallade turkcypriotiska polisen på platsen och grep honom för narkotikainnehav. Dziakurmas är tidigare inte på något sätt straffad och har under de senaste tio åren sysselsatt turkcypriotiska arbetare.

Bortföringen och det olagliga kvarhållandet av Dziakurmas är ett terrordåd, ett gisslantagande och i denna bemärkelse en överträdelse av internationell rätt och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Turkiet förband sig dessutom nyligen inför Europeiska unionen att demokratisera landet och respektera de mänskliga rättigheterna, gemenskapens regelverk och rättsstatsprinciperna. Kan kommissionen mot denna bakgrund svara på följande frågor:

1. Vilka åtgärder har kommissionen för avsikt att vidta för att utöva tryck på Turkiet att omedelbart släppa Panikos Dziamurmas?

2. Vilka konsekvenser kommer denna kontroversiella handling att få för processen för Turkiets anslutning till Europeiska unionen och för det ekonomiska stöd som Europeiska unionen skall tillhandahålla i detta syfte?

Svar från Günter Verheugen på kommissionens vägnar

(16 februari 2001)

Kommissionen är medveten om omständigheterna kring gripandet av den grekcypriotiske byggnadsentreprenören Panikos Tziakourmas den 13 december 2000. Tziakourmas förefaller att ha förts bort från ett område som övervakas av soldater från Förenade kungariket, Eastern British Sovereign Base Area. Den brittiska regeringen har till följd därav tagit upp denna incident med ledaren för den turkcypriotiska befolkningsgruppen och med myndigheterna i Ankara. Kommissionen kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen i detta ärende.

De kriterier för medlemskap som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn 1993 omfattar tryggandet av rättssäkerheten och av de mänskliga rättigheterna. I detta sammanhang är Turkiets fullgörande av de skyldigheter landet har som medlem av Europarådet en viktig faktor. Kommissionen övervakar att samtliga kandidatländer iakttar dessa åtaganden och avlägger regelbundet rapport till parlamentet och medlemsstaterna om utvecklingen på dessa områden.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0385/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. EU-medel.



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 174 E , 19/06/2001 s. 0262 - 0262



SKRIFTLIG FRÅGA E-0385/01 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (15 februari 2001) Ämne: EU-medel Hur mycket stöd och finansiering från EU har totalt använts i eller anslagits till Förenade kungarikets sydöstra del för vart och ett av de senaste fem år för vilka siffror finns tillgängliga? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Romano Prodi (23 mars 2001) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0233/01

från Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) till kommissionen

(7 februari 2001)

Ämne: Ekonomiklassyndromet

Med jämna mellanrum påtalas i massmedia det så kallade ekonomiklassyndromet. Det förefaller inträffa betydligt fler dödsfall på grund av ekonomiklassyndromet än som når massmedia.

Sjukdomen består i att det bildas blodproppar i benen eller höften under flygningar som är längre än två timmar. Eftersom passagerarna inte kan röra sig kan, blodpropparna nå hjärnan och leda till döden. Eftersom denna fråga och möjligheterna att vidta förebyggande åtgärder för att minska riskerna är viktiga, vill jag ställa följande fråga:

Avser kommissionen att vidta någon åtgärd för att få de europeiska flygbolagen att vidta förebyggande åtgärder i syfte att minimera de risker för passagerarnas hälsa som ekonomiklassyndromet utgör?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0151/01, E-0155/01, E-0191/01, E-0233/01, E-0349/01 och P-0353/01 ingivet av Loyola de Palacio för kommissionen

(15 mars 2001)

Kommissionen känner väl till de senaste rapporterna och rönen inom områdena för ventrombos och kabinförhållandena och tar passagerarnas oro på största allvar. Kommissionen har granskat ett flertal rapporter, i synnerhet rapporten från det brittiska överhusets vetenskapliga och tekniska kommitté (Select Committee on Science and Technology of the House of Lords).

På grundval av en preliminär bedömning har kommissionen inte funnit några belägg för de grava klagomålen avseende hälsoriskerna med flygresor. Kommissionen tar dock faran för hälsorisker mycket allvarligt, och särskilt ventrombos, eftersom det finns så få uppgifter om dess förekomst.

Följaktligen har kommissionen som en första säkerhetsåtgärd skickat en skrivelse till de verkställande direktörerna för Association of European Airlines, European Regions Airlines Association och International Air Carrier Association, i vilken alla deras medlemmar uppmanas att vidta säkerhetsåtgärder avseende ventrombos. I skrivelsen uppmanas flygbolagen att omgående agera för att minska riskerna till ett minimum genom att i samband med bokningen eller beställningen av biljetter informera passagerarna om riskerna, predisponerande faktorer och de förebyggande åtgärder som bör vidtas före långa flygningar och att ombord på flygplanet informera passagerarna vad som kan göras för att minska risken för ventrombos.

Ett flertal flygbolag har redan på eget initiativ infört varningar före ombordstigningen och information ombord (broschyrer, videor och tidningar ombord som visar övningar och rekommenderar vad man skall och inte skall göra ombord osv.).

Nästa steg är att erhålla balanserade bedömningar av hälsoriskerna. Kommissionen kommer så snart som möjligt att inrätta två expertgrupper, en för att undersöka effekterna av ventrombos och en för att undersöka luftkvaliteten och förhållandena i kabinen. Expertgrupperna kommer att granska befintliga forskningsresultat och därefter dra slutsatser om hälsoriskerna, behovet av ytterligare forskning, och åtgärder som olika berörda aktörer bör vidta.