ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FRÅGA P-2594/97 från W.G. van Velzen (PPE) till kommissionen (17 juli 1997)

Ämne: Statsstödet till forskning och utveckling och konkurrensen

På senaste tiden har det förekommit rapporter bland annat i den nederländska pressen om myndighetsstöd till forskning och utveckling från vissa medlemsstaters sida.

Därvid har det som regel antytts att ett sådant stöd inte kan vara förenligt med EG-fördraget, särskilt dess artiklar 92 till och med 94. På sida 72 i den XXVI:e rapporten om konkurrenspolitiken år 1996 finns fyra ärenden uppräknade där kommissionen uttryckt allvarliga tvivel, till exempel i fråga om SGS Thomson och Philips.

Kommissionen ombeds besvara följande frågor:

1. Rör det sig i ärendet SGS-Thomson och ärenden Philips om likvärda fall ur gemenskapsrättens synvinkel?

2. Varför skulle dessa fall inte omfattas av de nya reglerna för statsstöd till forskning och utveckling av den 17 februari 1996 om statsstöd till forskning och utveckling?

3. Hur mycket statsstöd till forskning och utveckling beviljas i EU årligen av medlemsstaterna? Och hur förhåller sig stödbeloppen till det stöd som beviljas av Japan och USA?

Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (22 september 1997)

1. Ärendena SGS-Thomson och Philips, där kommissionen har inlett undersökningar, gäller båda enskilt stöd till företag inom halvledarsektorn. I ärendet SGS-Thomson är det fråga om teknik för integrerade halvledarkretsar avsedda för olika tillämpningsområden, bland annat datorer, strömförsörjning, telekommunikationer, motorfordon och ljud- och radioteknik. Ärendet Philips gäller teknik för integrerade halvledarkretsar till fickdatorer (personal digital assistants, PDA, och personal intelligent communicators, PIC).

2. Innan undersökningarna inleddes bedömdes ärendena med utgångspunkt från de kriterier som anges i de riktlinjer för forskning och utveckling som kommissionen antog i december 1995 ((EGT C 45, 17.2.1996. )). Ärendena faller inom ramen för artikel 92.1 i EG-fördraget, eftersom stödet (på enskild grund) gynnar de berörda företagen, som båda är verksamma inom marknadssegment för halvledare där konkurrensen är hård och där det förekommer handel mellan medlemsstaterna. De tvivel angående det föreslagna stödet som kommissionen uttryckte när den inledde ärendena gällde behovet av stöd, den ¨stimulerande¨ effekten * ett incitament för företaget att genomföra forskning som annars inte skulle ha genomförts * liksom karaktären på det arbete som föreslogs. En fullständig redogörelse av skälen till att undersökningar inleddes i dessa ärenden har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (SGS-Thomson ((EGT C 358, 27.11.1996. )), Philips ((EGT C 393, 31.12.1996. ))). Kommissionen har ännu inte fattat något slutligt beslut i något av ärendena.

3. I Europa investerades under 1995 1,9 % av bruttonationalprodukten (BNP) i forskning. Motsvarande siffror för USA och Japan var 2,45 % respektive 2,95 %.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2691/97 från James Provan (PPE) till kommissionen (1 september 1997)

Ämne: Användning av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden i Sobral, Portugal

Det har kommit till min kännedom att EU-bistånd har beviljats två gånger till folk i Sobral, Porches, Portugal. Den första gången skedde det i form av bidrag till apelsinodling på nyröjd mark, och den andra gången för att förstöra dessa nya apelsinträd för att bereda väg för en utbyggnad av infrastrukturen i form av en ny motorväg, som går under namnet Via Infante de Sagres.

Vilka kontroller utnyttjar kommissionen för att säkerställa att de projekt som kvalificerar sig för bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden inte utnyttjas av nationella myndigheter för att betala ersättning för mark för vilken man redan har erhållit EU-bidrag för andra ändamål?

Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Projektet i fråga administreras av myndigheterna i medlemsstaten. Kommissionen har tagit upp den fråga som parlamentsledamoten ställt med dem och kommer att ge ett utförligt svar så snart som möjligt.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2158/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - oavsiktlig förekomst i vanliga livsmedel av ämnen som måste märkas

1. Hur skall man gå tillväga med produkter som inte består av genetiskt modifierade produkter men som (oavsiktligt) kan innehåll delar av dessa?

2. Planeras i dessa fall kontroll och, om nödvändigt, märkning? (exempel: honung och honungsprodukter med pollen från transgena växter)

3. Kontrolleras att det är riskfritt för hälsan att konsumera produkter som innehåller pollen?

Svar (28 oktober 1997)

Det erinras om att den förordning som den ärade parlamentsledamoten anger har antagits av Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 189b i EG-fördraget.

I förordningens första artikel fastställs tillämpningsområdet och, om inte annat följer av genomförandet av det tredje stycket, beslutas inte om fall som gäller livsmedel eller livsmedelsingredienser som oavsiktligt skulle omfattas av de kategorier som avses i artikeln.

De allmänna bestämmelserna i gemenskapens lagstiftning i fråga om kontroll av livsmedel (direktiven 89/397/EEG ((EGT L 186, 30.6.1989. )) och 93/99/EEG ((EGT L 290, 24.11.1993. ))) är under alla förhållanden fortsatt tillämpliga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2126/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (24 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - ¨substantiell ekvivalens¨ i avledda sorter

1. På vilket sätt skall det garanteras att den ¨substantiella ekvivalensen¨ fortsättningsvis finns hos alla de växter som avleds ur en kontrollerad och tillåten växtgrupp?

2. Hur skall avledda sorter hanteras?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2126/97, E-2128/97 och E-2130/97 (20 oktober 1997)

Enligt artikel 3.4 i förordning 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser skall undantag medges för tillståndsförfarandet enligt samma förordning, om livsmedlen eller livsmedelsingredienserna på grundval av tillgängliga och allmänt vedertagna vetenskapliga rön, eller på grundval av ett yttrande från något av de behöriga organen, har visat sig i huvudsak motsvara livsmedel eller livsmedelsingredienser som redan finns när det gäller sammansättning, näringsvärde etc.

Om det behövs får det, enligt förfarandet i artikel 13 i denna förordning, bestämmas om ett livsmedelsslag eller en livsmedelsingrediens omfattas av undantaget i fråga. Bestämmelserna för anmälan av dess produkter är fastställda genom artikel 5 i förordningen.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2196/97 från Hiltrud Breyer (V) till rådet (25 juni 1997)

Ämne: Förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser - bedömning av de följder som konsumtionen av nya livsmedelsprodukter kan få

1. På vilket sätt och av vem skall, efter marknadsintroduktionen, det övervakningsprogram genomföras som Europeiska unionens vetenskapliga livsmedelskommitté krävt (utlåtande om bedömningen av nya livsmedel III/5915/97) och som innebär en insamling av information om de effekter på kort och längre sikt som konsumtionen av nya livsmedel kan få?

2. Vilka data skall samlas in och under vilken tidsperiod sker detta?

3. Görs övervakningsprogrammets resultat tillgängliga för allmänheten?

Svar (28 oktober 1997)

Den kommitté som nämns av den ärade parlamentsledarmoten faller inom kommissionens kompetensområde, och ledamoten bör därför vända sig dit för att få upplysningar om programmet ifråga.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2435/97 från Laura González Álvarez (GUE/NGL), Angela Sierra González (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) och Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) till kommissionen (16 juli 1997)

Ämne: Uppföljning av rekommendationen om homosexuellas rättsliga ställning inom gemenskapen

År 1994 godkände Europaparlamentet ett betänkande från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor om den rättsliga jämställdheten för homosexuella i gemenskapen. Föredragande för betänkandet var ledamot Claudia Roth.

I betänkandet föreslogs det att kommissionen skulle utarbeta en rekommendation om denna fråga, som har stor betydelse för allmänheten.

Kan kommissionen ange i vilken fas utarbetningen av denna rekommendation befinner sig?

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2307/97, E-2407/97 och E-2435/97 ingivna av Pádraig Flynn för kommissionen (9 september 1997)

Kommissionen vill lämna följande information till parlamentsledamöterna: När Roth-rapporten antogs i februari 1994 var det enligt gemenskapsfördragen inte möjligt att ge institutionerna särskilda befogenheter i syfte att undanröja diskriminering grundad på sexuell inriktning.

I utkastet till Amsterdamfördraget finns en ny rättslig grund (den nya artikeln 6A i EG-fördraget) som gör det möjligt att vidta nödvändiga gemenskapsåtgärder i kampen mot, bland annat, diskriminering grundad på sexuell riktning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2309/97 från Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (3 juli 1997)

Ämne: Bidrag från Europeiska socialfonden (ESF) till Europaakademin för specialeffekter

Den 15 oktober 1996 beslutade regionen Umbria, genom regionrådets beslut nr 7339, att inom ramen för det samlade regionala programplaneringsdokumentet för 1994-1996 för mål 2 (avsnitt 2.7, högre utbildning), finansiera ett utbildningsprojekt för 30 elever, Europaakademin för specialeffekter (ett läsår). Projektet syftar till att eleverna skall kunna få yrkestiteln produktionsledare för specialeffekter och har föreslagits av Società Consortile Parco Scientifico-Tecnologico di Terni (konsortiet för vetenskaps- och teknikparken i Terni). Den föreslagna totalkostnaden är 1 243 000 000 italienska lire, fördelat enligt följande:

- 740 000 000 lire från regionens budget (varav 333 000 000 från ESF),

- 240 000 000 lire från elevavgifter,

- 263 000 000 lire från sponsorer.

Projektet förefaller något oklart, både vad gäller själva målen och vad gäller analyserna av dess sysselsättningseffekter. Dessutom är det svårt att förstå vilka kriterier regionrådet i Umbria har utgått ifrån när det godkänt kostnaderna för vissa lärare.

Europeiska socialfonden bidrar med en avsevärd del av kostnaderna för projektet. Elevernas kursavgifter uppgår till hela 8 miljoner italienska lire per elev.

1. Anser inte kommissionen att man bör granska vilka kriterier som legat till grund för godkännandet av finaniseringen och huruvida de olika utgiftsposterna är rimliga?

2. Är kriterierna förenliga med de övergripande kriterierna för Europeiska socialfondens verksamhet?

3. Är det förenligt med Europeiska socialfondens verksamhet att finansiera en kurs som kostar varje elev 8 miljoner italienska lire i avgifter?

4. Kan kommissionen göra en helhetsbedömning av denna fråga?

Svar från Padraig Flynn på kommissionens vägnar (24 september 1997)

1. & 2. Förvaltning av Europeiska socialfondens medel grundas på de allmänna programplaneringsdokument (gemenskapens stödramar och gemenskapsprogram) som förhandlas fram och beslutas av medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen deltar i uppföljningskommittéerna för enskilda program för yrkesutbildning eller, mer allmänt, för utveckling av de mänskliga resurserna, genom att fastställa allmänna kriterier som utgångspunkt för de nationella myndigheternas urvalsförfarande och genomförande av specifika projekt, som dessa myndigheter ensamma ansvarar för.

Förteckningen över regionala och centrala organ med ansvar för förvaltningen av Europeiska socialfondens medel i Italien har överlämnats till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat.

3. & 4. Kommissionen har begärt information från medlemsstaten ifråga om de omständigheter som parlamentsledamoten redogör för. Elevavgiften är avsedd att täcka de kostnader som inte får omfattas av projektbidrag enligt bestämmelserna för Europeiska socialfonden. För att utbilda experter på specialeffekter krävs högteknologisk utrustning, välrenommerade lärare och en komplex administration, med tanke på de särskilda behov ämnet medför.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2592/97 från Hilde Hawlicek (PSE) till kommissionen (29 juli 1997)

Ämne: Sysselsättningen för ungdomar i utbildningsprogrammen efter år 2000

I och med år 1999 löper utbildningsprogrammen Leonardo och Sokrates ut.

På vilket sätt kommer kommissionen att beakta sysselsättningsfrågor, framför allt sysselsättningen för ungdomar, i sin nya utbildningspolitik, och på vilket sätt kommer denna fråga att tas upp i de nya utbildningsprogrammen från och med år 2000?

Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (22 september 1997)

Kommissionen har redan börjat fundera kring vad som skall ske i framtiden med de utbildnings- och ungdomsprogram som avslutas 1999. Kommissionen har främst sökt sammanfatta debatterna kring vitboken Lära och lära ut. På väg mot ett kunskapssamhälle ((Dok. KOM (95) 590. )) i ett meddelande som antogs nyligen ((KOM (97) 256. )).

Därefter har kommissionen meddelat sin avsikt att i höst lägga fram ett meddelande om riktlinjer för EG-insatser i framtiden, vilket skall debatteras i rådet och parlamentet. Detta meddelande är under utarbetande och kommer att bli föremål för en omfattande debatt.

Man kan redan framhäva de riktlinjer som beslutats i samband med Agenda 2000. Ett nytt och väsentligt inslag är att man bekräftar prioriteringen för kunskapspolitiken inom gemenskapens interna insatsområden. Insatser inom utbildning och ungdomsfrågor utgör - tillsammans med forskning och innovation - grunderna för denna kunskapspolitik. Detta är ett grundläggande val för Europa som motsvarar en viss samhällsmodell.

Upprättandet av ett ¨Erasmus-program för lärlingar¨, utarbetandet av programvara för utbildning samt uppkoppling av skolor i nätverk är nya inriktningar som behöver utvecklas. Allmänt sett ligger uppmuntran till nyskapande och alltså till kunskapsutveckling i centrum för kommissionens intresse vad gäller uppföljningen av programmen för utbildning, ungdomar och forskning.
SKRIFTLIG FRÅGA E-2272/97 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (2 juli 1997)

Ämne: Förslag till Europeiska kommissionens vitbok om vapenhandel

I maj 1997 antog Europaparlamentet ett betänkande av den brittiske PSE-ledamoten Gary Titley om meddelandet från kommissionen om de utmaningar som den europeiska försvarsindustrin ställs inför (A4-0076/97).

I betänkandet föreslogs att kommissionen skulle utarbeta en vitbok om vapenhandel och man uppmanade EU:s ministerråd att utarbeta en rättsligt bindande uppförandekodex om EU:s vapenexport till tredje land.

Vad har kommissionen hittills gjort för att genomföra parlamentets förslag? När tror kommissionen att vitboken kommer att offentliggöras?

Svar från Hans Van den Broek på kommissionens vägnar (4 september 1997)

Vid diskussionen av Titleys betänkande ställde sig kommissionen positiv till förslaget att sammanställa en vitbok beträffande vapenexport för att sedan utarbeta en rättsligt bindande uppförandekodex i frågan.

Betänkandet belyser tydligt hur komplex och viktig vapenexportfrågan är. Det finns stora skillnader i vilka intressen medlemsstaterna har och hur de ser på denna fråga som faller under nationell överhöghet och lyder under de nationella regeringarna.

Kriterier för vapenexport har fastställts på unionsnivå men genomförandet av dessa förblir ett nationellt ansvar. Kommissionen behöver få ytterligare upplysningar om de nationella förfarandena för kontroll av vapenexport. Det är nödvändigt att det görs framsteg vad gäller att förenkla kontrollerna av vapentransfereringar inom gemenskapen.

I linje med de slutsatser som drogs av Europeiska rådet i Amsterdam måste ett arbete inom unionen med att utveckla en koherent och ansvarskännande politik för kontroll av vapenexporten inledas skyndsamt. Kommissionen kommer att utgå från detta arbete vid utformningen av den vitbok om vapenhandel som kommissionen åtagit sig att lägga fram för parlamentet.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0725/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-4110 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0704/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-1001 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-4301 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FRÅGA E-0705/97 från Jean-Yves Le Gallou (NI) till kommissionen (10 mars 1997)

Ämne: Driftsanslag till de europeiska institutionerna

Skulle kommissionen kunna uppge det totala beloppet av anslaget till budgetpost B3-1006 som avsatts under 1996 för:

- utgifter för undersökningar,

- utgifter för möten med experter,

- utgifter för konferenser och kongresser,

- utgifter för information och publikationer.

Kan kommissionen även ange vilken proportion de här fyra typerna av utgifter får i det totala anslagsbeloppet som avsatts för ovannämnda budgetpost och ange om den anser att denna proportion är rimlig?

Gemensamt kompletterande svar på de skriftliga frågorna E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 och E-0790/97 ingivna av Erkki Liikanen för kommissionen (19 september 1997)

Som komplement till sitt svar av den 5 maj 1997 ((EGT C 21, 22.1.1998, s. 28. )) kan kommissionen nu ge följande information.

Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat.