SKRIFTLIG FRÅGA E-0816/00

från Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) Carlos Carnero González (PSE) och Salvador Jové Peres (GUE/NGL) till kommissionen

(21 mars 2000)

Ämne: Anpassning av medlemsstaternas socialpolitik till gemenskapslagstiftningen, i synnerhet till direktiven om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten

Europeiska kommissionen tycks med stöd av slutsatserna i domen i Beentjes-målet anse att sådana kontrakt skall inbegripa genomförandevillkor av social karaktär, under förutsättning att vissa offentlighetskrav tillgodoses och icke-diskriminering garanteras. Anser kommissionen inte att möjligheterna för vissa företag inom EU som konkurrerar om kontrakt skulle minska om dessa krav inbegreps i genomförandevillkoren i stället för i villkoren för tilldelning, och att detta därmed skulle innebära ett stort hinder för den inre marknaden? (Ett företag som inte har ett visst antal fast anställda skulle aldrig kunna lämna in ett anbud ifall kravet på detta antal ingick i denna upphandlings genomförandevillkor, men företaget skulle däremot kunna delta i en upphandling där skapande av fasta jobb var ett tilldelningskriterium som till exempel motsvarade 20 procent av den totala poängen, och det skulle eventuellt kunna tilldelas kontraktet om det fick mycket hög poäng för de övriga tilldelningskriterierna.)

I punkt 9 i riktlinjerna för sysselsättning 1999 fastställs det att varje medlemsstat skall ägna särskild uppmärksamhet åt de funktionshindrades behov och utforma förebyggande och aktiva åtgärder som gör det lättare att integrera dessa personer på arbetsmarknaden. I punkt 7 i den rådsresolution (från juni 1999) som fastställer att funktionshindrade skall ha samma möjligheter på arbetsmarknaden som andra bekräftar rådet att de funktionshindrades möjligheter till arbetstillfällen skulle öka om man ägnade särskild uppmärksamhet åt anställning och stadigvarande arbete. Räcker inte dessa skäl för att motivera att offentliga myndigheter införlivar funktionshindrades tillgång till arbete som utslagsgivande kriterium vid tilldelningen av kontrakt, genom att anta bestämmelser och helt och fullt utnyttja de befintliga rättsliga instrumenten och nuvarande metoderna (punkt 5), i synnerhet som denna resolution uppmuntrar gemenskapsinstitutionerna att inom sina egna tjänster främja funktionshindrades möjligheter på lika villkor på arbetsmarknaden?

Vore det inte lämpligt att ändra direktiv 93/37/EG(1) om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, i syfte att klargöra de ovan citerade begreppen med hänsyn till EU:s nuvarande prioriteringar, så att medlemsstaterna kunde anta sociala åtgärder som överensstämmer med medborgarnas behov?

(1) EGT L 199, 9.8.1993, s. 54.

Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-0816/00 och E-0817/00 ingivet av Frederik Bolkestein på kommissionens vägnar

(12 maj 2000)

Direktiven om offentlig upphandling hör till den inre marknaden. Syftet med dem är att dels optimera förvaltningen av den offentliga upphandlingen genom att försöka uppnå den största korrelationen mellan kvalitet och pris, dels garantera effektiv konkurrens och lika tillträdesvillkor till marknaden för alla företag. Därför föreskrivs två sätt för tilldelning av anbud: tilldelning till det lägsta priset och tilldelning utifrån det ekonomiskt sett mest fördelaktiga anbudet baserad på en bedömning av ett antal objektiva kriterier, av vilka vissa förekommer som exempel i direktiven. De objektiva kriterierna gäller samtliga anbudet i fråga och ger information om anbudsprestationernas kvalitet men kan inte gälla företagets struktur. Domstolens utslag i målet Beentjes, som frågeställaren nämner, utesluter uttryckligen tillämpning av ett socialt kriterium (i det här fallet anställning av långtidsarbetslösa) som kriterium för anbudstilldelning. De slutsatser som generaladvokaten nyligen meddelade i mål C-225/98 ger stöd för en sådan tolkning. Såsom kommissionen framhäver i punkt 4.4. i sitt meddelande om offentlig upphandling av den 11 mars 1998(1) gör samma utslag det däremot möjligt att ställa såsom villkor som skall gälla under avtalstiden, krav av social karaktär. Dessa kan till exempel syfta till att främja anställning av kvinnor eller till att skydda vissa missgynnade kategorier. Givetvis tillåts endast sådana utförandevillkor som inte har någon direkt eller indirekt diskriminerande effekt gentemot anbudsgivare från andra medlemsstater. Dessutom måste adekvat öppenhet garanteras genom att dessa villkor anges i meddelandet om upphandling eller i förfrågningsunderlaget.

Alltså, till skillnad från frågeställarnas förslag, får utförandevillkoren från början inte utestänga vissa företag (direktiven innehåller för den skull urvalskriterier) men väl innehålla krav på anbudsgivarna att vidta vissa åtgärder om de tilldelas anbudet. För att ta frågeställarnas exempel, så kan det inte komma i fråga att av företagen kräva att en viss procent av arbetstagarna från början skall ha fast anställning, men däremot att de förbinder sig att skapa nya fasta arbetsplatser för att utföra uppgifterna i avtalet, när de väl blivit tilldelade anbudet.

Liknande överväganden tillämpas då det gäller antalet handikappade arbetstagare som avgörande kriterium. Generaladvokaten anser i det tidigare nämnda målet att ett extra kriterium för att skilja på likvärdiga anbud får till följd att detta kriterium i sista hand blir det enda avgörande kriteriet för tilldelningen av anbud, vilket är uteslutet enligt målet Beentjes och strider mot direktiven. Inget skulle däremot hindra att anbudsgivarna åläggs att i samband med utförandet

av uppgifterna i avtalet anställa ett visst antal eller en viss procent handikappade arbetstagare under förutsättning att reglerna för insyn respekteras och ingen diskrimineras på grund av sin nationalitet. Såsom kommissionen påpekat i det tidigare nämnda meddelandet föreligger å andra sidan följande situation: Direktivreglerna om offentlig upphandling tillåter att anbudssökande eller anbudsgivare som bryter mot gällande lagstiftning på det sociala området utesluts (mldr).

Under arbetet med rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfaranden inom bygg- och anläggningssektorn visade sig medlemsstaterna vara helt emot att införa andra kriterier än de strikt ekonomiska vid tilldelningen av anbud.

I det tidigare nämnda meddelandet sägs att kommissionen har för avsikt att anta ett tolkningsmeddelande om de sociala aspekterna vid offentlig upphandling. Meddelandet skall klargöra de tillämpliga principerna för att kunna beakta sociala aspekter på området för offentlig upphandling och villkoren för att sådana aspekter skall vara i överensstämmelse med gemenskapsrättens principer och regler för offentlig upphandling.

(1) KOM(1998) 143.