Skriftväxling

mellan Världshälsoorganisationen och Europeiska gemenskapernas kommission om konsoliderat och intensifierat samarbete

(2001/C 1/04)

A. SKRIVELSE FRÅN VÄRLDSHÄLSOORGANISATIONEN

Förra året ägde ett antal diskussioner rum mellan Världshälsoorganisationen och Europeiska gemenskapernas kommission. I dessa diskussioner betonade båda parter att det inbördes samarbetet borde vidareutvecklas och intensifieras. Vid mitt besök hos kommissionen strax efter det att jag blivit utsedd till generaldirektör för WHO, såväl som vid det besök jag gjorde i år, tog jag tillfället i akt att betona hur viktigt jag anser det vara att fråmja ett så nära samarbete som möjligt mellan Världshälsoorganisationen och kommissionen. Vid dessa besök fastställdes också vissa politiska mål som vi skall arbeta tillsammans för, liksom förfaranden för att se till att samarbetet sker på ett konkret och effektivt sätt.

Hittills har vårt samarbete grundats på en skriftväxling från 1982 mellan Europeiska gemenskaperna, företrädda av I. Richards som då var ledamot av kommissionen, och WHO, företrädd av dåvarande generaldirektören H. Mahler. Denna skriftväxling bekräftade en tidigare skriftväxling mellan kommissionen och WHO:s regionalkommitté för Europa, som skedde 1972. År 1992 slöts en överenskommelse om en gemensam avsiktsförklaring mellan J. Prat, dåvarande generaldirektör för GD I vid kommissionen, och M. Abdelmoumène, dåvarande vice generaldirektör för WHO. Sedan dess har samarbetet mellan de båda organisationerna ökat snabbt, vilket utmynnat i mycket tillfredsställande resultat på ett antal områden, särskilt i frågor som rör hälsoforskning, utveckling och humanitära hjälpinsatser, miljö, kemikalier, produkt- och livsmedelssäkerhet, övervakning av smittsamma sjukdomar samt hälsoövervakning.

Betydande politiska, sociala, ekonomiska, demografiska, miljömässiga och vetenskapliga förändringar har dock skett sedan den senaste skriftväxlingen och den gemensamma avsiktsförklaringen. Dessa förändringar har förändrat vårt sätt att se på hälsa och sjukdomar och hur vi tar itu med dessa frågor. Förändringarna har också lett till nya, mer komplicerade problem, och till nya utmaningar som vi måste ta itu med på ett snabbt och målmedvetet sätt. WHO har nyligen genomgått en grundläggande omstrukturering för att organisationen skall bli effektivare och snabbare kunna tillgodose medlemmarnas behov. Genom att Amsterdamfördraget trätt i kraft har gemenskapen å sin sida fått nya och mer omfattande befogenheter på hälsoområdet.

Kommissionen och WHO har världsomspännande uppgifter och åligganden. De båda organisationerna har olika karaktär, olika resurser och fungerar enligt olika regler. De har dock gemensamma intressen på många hälsorelaterade områden. Framför allt strävar de efter att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och en förbättrad hälsa för människor. I denna förändrade och ständigt föränderliga värld kan ett effektivt samarbete leda till mycket goda resultat, inte bara för medlemsstaterna i Europeiska unionen, som samtliga är medlemmar i WHO, utan även för övriga länder som är företrädda inom WHO. Medlemsstaterna i både Europeiska gemenskapernas och i WHO har flera gånger betonat behovet av ett sådant samarbete samt önskan att undvika onödigt dubbelarbete för att förverkliga de gemensamma målen.

Jag föreslår därför att vi genom en ny skriftväxling skall stärka och intensifiera ramarna för vårt samarbete, dels i fråga om de områden och prioriteringar som ingår, dels i fråga om de förfaranden och praktiska former som skall följas. Dessa ramar presenteras i ett bifogat memorandum som innehåller mål, prioriteringar och samarbetsområden, liksom förfaranden, verksamhet och praktiska former för samarbetet i fråga.

Jag föreslår att denna skrivelse, med bifogat memorandum, tillsammans med Ert svar skall anses som ett ömsesidigt godkännande av åtgärder som, utan att hindra att en allmän överenskommelse sluts i framtiden med Europeiska gemenskapen, skall ersätta de bestämmelser om praktiska former för samarbetet som kommissionen och WHO beslutat om genom den tidigare skriftväxlingen och den gemensamma avsiktsförklaringen. Dessa åtgärder skall träda i kraft samma dag som Ni besvarar denna skrivelse.

Högaktningsfullt

Gro Harlem Brundtland

Generaldirektör för WHO

B. SKRIVELSE FRÅN EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

Jag har äran att bekräfta att vi mottagit Er skrivelse om konsoliderat och intensifierat samarbete mellan Världshälsoorganisationen och Europeiska gemenskapernas kommission.

Kommissionen delar Er uppfattning om behovet av att förena våra krafter för att kunna följa de snabba förändringar som sker i hela världen och som utgör nya väldiga utmaningar för folkhälsan och för de system som inrättats för att skydda och förbättra den. Ert arbete för att förändra WHO:s uppbyggnad, politik och prioriteringar, stärka WHO:s ledande roll på hälsoområdet och skapa inflytelserika partnerskap för att ta itu med dessa utmaningar är lovvärt och förtjänar vårt stöd.

Enligt Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå. När Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999 fick Europeiska gemenskaperna nya befogenheter att agera på områden som är direkt eller indirekt relaterade till hälsofrågor. I artikel 152 i EG-fördraget föreskrivs särskilt att en hög hälsoskyddsnivå skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt samma artikel skall gemenskapens insatser inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja hälsorisker för människor.

I artikel 152 bekräftas den nya skyldighet att främja samarbetet med behöriga internationella organisationer på folkhälsans område som Europeiska gemenskapen ålades genom Maastrichtfördraget. Som Ni påpekat undertecknade våra respektive delegater 1992 en avsiktsförklaring inför Maastrichtfördragets ikraftträdande. I denna förklaring förutsågs dels en överenskommelse om ett ramavtal mellan WHO och kommissionen, dels inrättande av ett kontaktorgan för WHO i Bryssel.

Jag kan med glädje konstatera de framsteg som gjorts, inte bara i dessa två frågor, utan även i fråga om praktiskt samarbete, gemensamma insatser och kompletterande ansträngningar på många hälsorelaterade områden. En översiktlig beskrivning av detta arbete presenteradas redan i ett meddelande från kommissionen i maj 1993. Efter offentliggörandet av detta dokument har vårt samarbete utvidgats och fördjupats, och jag vill därför passa på tillfället att uttrycka min uppskattning av WHO:s bidrag till kommissionens arbete. I detta avseende noterade jag med tillfredsställelse. Er avsikt att förstärka WHO: kontaktkontor i Bryssel, vilket Ni redogjorde för vid Ert besök hos kommissionen i januari förra året.

Kommissionen välkomnar Ert förslag om en ny skriftväxling för att främja ett närmare samarbete med Världshälsoorganisationen och göra sådana framsteg i utformningen av all politik och alla åtgärder som gäller Europeiska gemenskaperna och WHO, som kan minska den dödlighet och sjuklighet som kan undvikas, motverka hälsorisker, förbättra hälsan och hälso- och sjukvårdssystemen samt skapa föruttsätningar för ökad kunskap och tekniska framsteg i hälsans tjänst. För att förverkliga dessa mål anser även kommissionen att båda parter bör sträva efter att tillhandahålla bästa möjliga mervärde för sina medlemsstater - utan att bortse från varje lands särdrag, praxis och medel - och vidta kompletterande och samordnade åtgärder samt undvika onödigt dubbelarbete. Kommissionen anser att den nu bör vidta konkreta åtgärder för att införa lämpliga ramar för relationerna med WHO. Dessa åtgärder skall ersätta de åtgärder som fastställts i den föregående skriftväxlingen och i den ovan nämnda avsiktsförklaringen.

Jag har därför nöjet att på Europeiska gemenskapernas kommissions vägnar underrätta Er om att jag godkänner de åtgärder som beskrivs i berört memorandum och att det, tillsammans med Er skrivelse av den ... och det här svaret skall utgöra det instrument som skall reglera relationerna mellan Världshälsoorganisationen och Europeiska gemenskapernas kommission.

Högaktningsfullt

David Byrne

Ledamot av kommissionen

MEMORANDUM

om ramar och praktiska former för samarbete mellan Världshälsoorganisationen och Europeiska gemenskapernas kommission

A. PRINCIPER OCH MÅL

1. Världshälsoorganisationen (WHO) och Europeiska gemenskaperna har gemensamma intressen när det gäller hälsa och hälsorelaterade frågor. Båda strävar efter att främja och förbättra hälsan, minska de dödsfall och funktionshinder som kan undvikas, förebygga sjukdomar och motverka potentiella hälsorisker. Båda strävar efter att bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå och att sätta hälsan i centrum för det internationella utvecklingsarbetet för att bekämpa fattigdomen, skydda miljön, främja den sociala utvecklingen och förbättra levnads- och arbetsvillkoren.

2. Inom ramen för sina respektive rättsliga befogenheter tillvaratar både kommissionen och WHO sina medlemsstaters och partnerländers behov, stödjer utveckling och bibehållande av effektiva hälsovårdsinsatser, hälsosamma miljöer och effektiva hälso- och sjukvårdssystem. Båda engagerar viktiga aktörer på hälsoområdet för att införa praktiska samarbetsformer i frågor som rör bistånd, riskhantering, sjukdomsutbrott samt överföring av kunskaper och färdigheter. Båda kan dra nytta av den sakkunskap och de resurser som finns i respektive medlemsstater för att åstadkomma bättre resultat genom sina insatser för att förverkliga en samordnad utformning och ett samordnat genomförande av hälsopolitik och hälsorelaterad politik. Båda är fast beslutna att skapa harmoniska relationer och undvika onödigt dubbelarbete för att förverkliga de gemensamma målen. I detta partnerskap för hälsa beaktas WHO:s respektive kommissionens specifika fördelar.

3. WHO har en unik uppgift när det gäller att främja hälsa och rådgivning i alla hälsofrågor och att tillhandahålla fackkunskap på detta område. Kommissionens uppgifter i hälsofrågor fastställs i fördragen om Europeiska gemenskaperna och regleras genom särskilda bestämmelser för behörighet och ansvar när det gäller omfattningen och arten av den verksamhet som bedrivs. Samarbetet mellan de två organisationerna måste utformas med iakttagande av de skillnader som finns i de institutionella och operativa bestämmelser som styr deras arbete. Båda parter har starka sidor och fördelar som bör användas i samarbetet så att deras insatser på hälsoområdet kan komplettera och förstärka varandra. Även om de två organisationerna har sina egna prioriteringar och arbetsprogram, kan de ändå främja gemensamt arbete och samordna den tekniska verksamheten och verksamheten ute på fältet samt vidta praktiska åtgärder för att regelbundet och i särskilda fall utbyta information och dela med sig av sina erfarenheter.

B. SAMARBETSOMRÅDEN

1. Att ta fram, samla in, behandla och sprida officiell information och uppgifter som skall användas av nationella förvaltningar, hälso- och sjukvårdspersonal och andra aktörer med intressen på hälsoområdet, med beaktande av bestämmelser om dataskydd. Detta skall lägga en god grund för att övervaka folkhälsan och hälsofaktorer, utforma effektiva strategier och åtgärder, utvärdera genomförandeåtgärder och vidta korrigerande åtgärder i rätt tid.

2. Att utarbeta metoder och verktyg för att övervaka hälsa och sjukdomer, analysera och inrikta sig på specifika hälsoproblem och hälsorelaterade problem, bedöma och prioritera insatser på hälsoområdet och stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården.

3. Att stärka övervakningen av smittsamma sjukdomar och förbättra motåtgärderna.

4. Att utbyta information och dela med sig av erfarenheter när det gäller bedömning av hälsoeffekter av ämnen i miljön och när det gäller såväl fastställande som vetenskaplig och teknisk översyn av hälsokrav, hälsorelaterade krav och riktlinjer för att uppnå en hög hälsoskyddsnivå och förstärka och bibehålla olika strategier för att minska hälsorisker.

5. Att främja hälsorelaterad forskning och teknisk utveckling, att inventera resultaten av denna forskning och att utarbeta råd om tillämpningar på hälsoområdet och hälsorelaterade områden.

6. Att vid behov uppbåda och samordna resurser för hälsovårdsinsatser i samarbete med erkända aktörer på området och samarbeta i nödsituationer, t.ex. efter naturkatastrofer.

7. Att sända ut personal för utbyte av information och tillhandahållande av sakkunskap.

C. PRIORITERINGAR

1. Utan att de påverkar andra frågor som kan få ökad betydelse eller kräva omedelbar uppmärksamhet och omedelbara insatser, och med reservation för den regelbundna gemensamma översynen, skall samarbetet i första hand omfatta följande:

1.1 Utarbetande av hälsoindikatorer samt insamling och spridning av data om hälsotillstånd, hälsopolitik och hälsovårdssystem, som främjar strategier som grundas på forskningsrön.

1.2 Sammankoppling av nätverk för övervakning av smittsamma sjukdomar och för hälsoövervakning.

1.3 Utveckling av metoder och standarder för analys och rapportering, samt rådgivning och planering för motåtgärder, särskilt i fråga om malaria, hiv/aids, tuberkulos, nya sjukdomar ("emering diseases") och risker som rör antimikrobiell resistens.

1.4 Utveckling av sunda strategier och effektiva system för en hållbar hälsoutveckling, inbegripet kampen mot fattigdom, effektiva åtgärder mot prioriterade hälsogissel och risker samt gemensamma insatser till stöd för utvecklingsländerna och de länder som håller på att övergå till marknadsekonomi.

1.5 Kriterier och riktlinjer särskilt om säkerhet och hälsoskydd när det gäller fysikaliska, kemiska och biologiska agens.

1.6 Prioriteringar för hälsoforskning och teknisk utveckling.

1.7 Minskad tobakskonsumtion genom att förhandla fram, anta och tillämpa en ramkonvention om tobakskontroll och utbyte av information och spridning av bra metoder för att minska rökning.

2. Den verksamhet som skall bedrivas inom ramen för dessa prioriteringar skall fastställas vid de möten som beskrivs i avsnitt D. Den kan komma att bedrivas i följande former:

2.1 Utbyta information och dokumentation, dela erfarenheter och öka samarbetet för att

2.1.1 utarbeta kriterier och riktlinjer,

2.1.2 utarbeta instrument och andra dokument av juridisk betydelse.

2.2 Inrätta databaser och underlätta tillgång till och användning av dessa baser.

2.3 Ge råd och tekniskt stöd i hälsofrågor och hälsorelaterade frågor.

2.4 Utarbeta rapporter.

2.5 Genomföra analyser.

2.6 Finansiera projekt.

2.7 Medverka i kommittéer och arbetsgrupper enligt gällande bestämmelser.

2.8 Gemensamt arbete med en lämplig arbetsfördelning mellan båda parter.

2.9 Tillhandahålla sakkunskap genom att sända ut personal.

D. FÖRFARANDEN

Världshälsoorganisationen (WHO) och Europeiska gemenskapernas kommission (kommissionen) har kommit överens om att införa och tillämpa följande förfaranden för sitt samarbete:

1. Relationer mellan kommissionen, Världshälsoförsamlingen (World Health Assembly) och WHO: styrelse (Executive Board).

1.1 Kommissionen skall inbjudas att närvara vid Världshälsoförsamlingens, styrelsens och de regionala kommittéernas möten och att delta i deras överläggningar enligt de regler och den praxis som gäller för observatörer inom respektive organ.

1.2 Kommissionen skall tillsändas Världshälsoförsamlingens, styrelsens och de regionala kommittéernas rapporter samt de rapporter som WHO:s generaldirektör lämnar till Världshälsoförsamlingen och styrelsen.

1.3 Kommissionen får lägga fram memorandum för generaldirektören, som bestämmer om och i vilken omfattning de skall spridas.

1.4 WHO:s generaldirektör får, efter samråd med kommission, göra WHO:s behöriga ledningsorgan uppmärksamt på frågan om kommissionens medverkan i detta organs arbete i särskilda fall, t.ex. i samband med förhandlingar om internationella överenskommelser, och på frågan om vilken ställning Europeiska gemenskaperna skall ha i sådana överenskommelser.

1.5 Var och en av parterna skall inbjuda den andra parten att medverka i sådant arbete i kommittéer och arbetsgrupper som, med hänsyn till de frågor som finns på deras dagordningar, är av gemensamt intresse för WHO och kommissionen, i överensstämmelse med gällande bestämmelser för sådan medverkan.

2. Relationerna mellan WHO:s generaldirektör och kommissionen

2.1 WHO:s generaldirektör och den kommissionsledamot som ansvarar för folkhälsofrågor skall vid behov samråda i frågor av gemensamt intresse. Detta samråd skall i möjligaste mån syfta till att uppnå samordning och vidast möjliga tillämpning av relevanta instrument och andra dokument som endera parten har antagit.

2.2 WHO:s generaldirektör och den kommissionsledamot som ansvarar för folkhälsofrågor skall, tillsammans med högre tjänstemän från båda parter, i regel delta en gång om året i en diskussion och en översyn av relevant verksamhet och befintliga och framtida planer, för att bedöma och ytterligare stärka det befintliga samarbetet mellan kommissionen och WHO.

2.3 WHO:s generaldirektör och den kommissionsledamot som ansvarar för folkhälsofrågor skall vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa nära förbindelser och ett nära samarbete mellan tjänstemän i båda organisationerna. Vardera parten skall utse en hög tjänsteman som skall följa framstegen i samarbetet och fungera som kontaktperson och samordningsansvarig i detta avseende.

3. Kompletterande och praktiska åtgärder

3.1 Möten skall i regel hållas varje år mellan direktören med ansvar för folkhälsofrågor inom kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd, tillsammans med höga tjänstemän från enheter som berörs av frågor som omfattas av detta memorandum och kommissionens kontaktperson å ena sidan, och direktörerna för WHO:s regioner, särskilt direktören för Europaregionen, cheferna för fackgrupper och WHO:s kontaktperson å andra sidan. Dessa möten skall inbegripa granskning av framstegen i arbetet inom de prioriterade samarbetsområdena, informationsutbyte om och granskning av kommande samarbetsprojekt, kartläggning av möten och evenemang som kräver samarbete och samordning samt utarbetande av rapporter till det möte som avses under D.2.2 ovan.

3.2 Regelbundna och särskilda möten kan anordnas mellan tjänstemän i de båda organisationerna. Dessa möten skall meddelas till kontaktpersonerna, som i möjligaste mån skall delta. Mötena kan gälla praktiska samarbetsfrågor, särskilt genomförande av projekt och deltagande i kommittéer, grupper och arbetsgrupper samt utarbetande av handlingar.

4. Finansiellt samarbete

4.1 Samarbetet mellan kommissionen och WHO kan innebära att båda parter finansierar projekt som genomförs av utomstående eller att kommissionen ger finansiellt stöd till verksamhet som genomförs av WHO. Framstegen i projekt som berörs av det finansiella samarbetet skall granskas vid de möten som avses under D.2.2 och D.3 ovan.

4.2 Finansiellt stöd från kommissionen till verksamhet som genomförs av WHO skall ges i överensstämmelse med överenskommelsen mellan Förenta nationerna och Europeiska gemenskapen om de principer som skall tillämpas på gemenskapens finansiering eller medfinansiering av program och projekt som handläggs av Förenta nationerna, som trädde i kraft den 9 augusti 1999, och med överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna om kontrollklausuler, som trädde i kraft den 1 januari 1995. Dessa överenskommelser kan ändras eller förtydligas genom överenskommelse mellan kommissionen och WHO, särskilt mot bakgrund av ändringar eller förtydliganden av överenskommelserna mellan gemenskapen och Förenta nationerna.

Särskilda projektöverenskommelser skall träffas för verksamhet till vilken kommissionen ger finansiellt stöd.