EUROPAAVTAL om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken Estland å andra sidan

KONUNGARIKET BELGIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

HELLENSKA REPUBLIKEN,

KONUNGARIKET SPANIEN,

FRANSKA REPUBLIKEN,

IRLAND,

ITALIENSKA REPUBLIKEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

PORTUGISISKA REPUBLIKEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

avtalsslutande parter till Fördraget om EUROPEISKA UNIONEN, Fördraget om upprättandet av EUROPEISKA GEMENSKAPEN, Fördraget om upprättandet av EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN och Fördraget om upprättandet av EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN,

nedan kallade "medlemsstaterna", och

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN OCH EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN,

nedan kallade "gemenskapen",

som handlar inom ramen för Europeiska unionen,

å ena sidan,

och REPUBLIKEN ESTLAND,

nedan kallad "Estland",

å andra sidan,

SOM ERINRAR om de historiska banden mellan parterna samt om deras gemensamma värderingar och,

SOM KONSTATERAR att gemenskapen och Estland önskar stärka dessa band och upprätta nära och bestående förbindelser som grundar sig på ömsesidighet, vilket skulle göra det möjligt för Estland att delta i den europeiska integrationsprocessen och på så sätt stärka och ytterligare utveckla de förbindelser som tidigare har etablerats, särskilt genom avtalet om handel och kommersiellt och ekonomiskt samarbete och avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor,

SOM BEAKTAR åtagandet att intensifiera de politiska och ekonomiska friheter som utgör grunden för detta avtal och att vidareutveckla Estlands nya ekonomiska och politiska system som, i enlighet med bl.a. förpliktelserna inom ramen för Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) och Europeiska säkerhets- och samarbetsorganisationen (OSSE), respekterar rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, inbegripet minoriteters rättigheter, ett flerpartisystem med fria och demokratiska val samt en liberalisering med sikte på att införa marknadsekonomi.

SOM DELAR den uppfattningen att Estland har gjort betydande och framgångsrika reformansträngningar på de politiska och ekonomiska områdena, och att dessa ansträngningar kommer att fortsätta,

SOM BEAKTAR åtagandet att infria förpliktelserna inom ramen för ESK, särskilt de som anges i slutakten från Helsingfors, slutdokumenten från mötena i Madrid, Wien och Köpenhamn, Parisstadgan för ett nytt Europa, slutsatserna från ESK-konferensen i Bonn, ESK-dokumentet av 1992 från Helsingfors, Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, Europeiska energistadgan samt ministerdeklarationen från Luzernkonferensen av den 30 april 1993,

SOM ÄR BEREDDA att främja förbättrade kontakter mellan sina medborgare liksom ett fritt flöde av information och idéer, enligt överenskommelse mellan parterna inom ramen för ESK och OSSE,

SOM ÄR MEDVETNA om detta avtals betydelse för att upprätta och förstärka ett system för stabilitet i Europa som grundas på samarbete, och med Europeiska unionen som en av hörnstenarna,

SOM KONSTATERAR behovet av att med gemenskapens hjälp fortsätta Estlands politiska och ekonomiska reformarbete,

SOM BEAKTAR att gemenskapen vill bidra till genomförandet av reformerna och hjälpa Estland att möta de ekonomiska och sociala följderna av strukturanpassningen,

SOM KONSTATERAR att ett fullständigt genomförande av avtalet förutsätter att Estland genomför ett sammanhängade program för ekonomisk och politisk reform,

SOM KONSTATERAR behovet av fortsatt regionalt samarbete mellan de baltiska staterna, och härvid beaktar att den närmare integrationen mellan Europeiska unionen och de baltiska staterna bör fortgå parallellt med integrationen inom de baltiska staterna,

SOM BEAKTAR åtagandet att liberalisera handeln in enlighet med principerna för Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) och Världshandelsorganisationen (WTO),

SOM FÖRVÄNTAR SIG att detta avtal kommer att skapa ett nytt klimat för ekonomiska förbindelser dem emellan och framför allt för utvecklingen av handel och investeringar, vilka är av grundläggande betydelse för ekonomisk omstrukturering och teknisk förnyelse,

SOM BEAKTAR att en politisk dialog om frågor av gemensamt intresse har upprättats genom den gemensamma förklaringen i maj 1992,

SOM ÖNSKAR utveckla och intensifiera regelbunden politisk dialog inom det multilaterala ramverk som upprättats av Europeiska rådet i Köpenhamn i juni 1993, förstärkt genom Europeiska unionens råds beslut av den 7 mars 1994 och slutsatserna av Europeiska rådet i Essen i december 1994,

SOM ERINRAR SIG att Estland har varit associerad medlem av Västeuropeiska unionen (WEU) sedan maj 1994 och att landet deltar i NATO:s program Partnerskap för fred,

SOM KONSTATERAR vilket bidrag som Europeiska stabilitetspakten kan ge för att främja stabilitet och god grannsämja i Baltikum, och som bekräftar sin beslutsamhet att samarbeta för att det initiativet skall bli framgångsrikt,

SOM BEAKTAR gemenskapens vilja att använda verktyg för samarbete och ekonomiskt, tekniskt och finansiellt bistånd på global och flerårig grund,

SOM ÄR MEDVETNA OM de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan gemenskapen och Estland och sålunda inser att målen för denna associering bör uppnås genom lämpliga bestämmelser i detta avtal,

SOM ÖNSKAR upprätta ett kulturellt samarbete och utveckla informationsutbytet,

SOM ÄR BEREDDA att sätta upp ett ramverk för samarbete i syfte att förhindra olagliga verksamheter,

SOM KONSTATERAR att Estlands slutmål är att bli medlem i Europeiska unionen och att en associering genom detta avtal enligt parternas mening kommer att hjälpa Estland att nå detta mål,

SOM BEAKTAR den förberedande strategi för associering som antagits av Europeiska rådet i Essen i december 1994, som genomförs politiskt genom att det mellan de associerade staterna och Europeiska unionens institutioner skapas strukturerade förbindelser som uppmuntrar till ömsesidigt förtroende och tillhandahåller en struktur för att diskutera frågor av gemensamt intresse,

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

Artikel 1

1. En associering upprättas härmed mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Estland, å andra sidan.

2. Målen för denna associering är att

- skapa ett lämpligt ramverk för den politiska dialogen mellan parterna som gör det möjligt att utveckla nära politiska förbindelser,

- ytterligare utveckla ett frihandelsområde mellan gemenskapen och Estland som omfattar i stort sett all handel dem emellan,

- främja en utökad handel och harmoniska ekonomiska förbindelser mellan parterna och på så sätt främja dynamisk ekonomisk utveckling och välstånd i gemenskapen och i Estland,

- lägga en grund för ekonomiskt, finansiellt, kulturellt och socialt samarbete samt samarbete för att förhindra olagliga verksamheter, liksom för gemenskapens bistånd till Estland,

- stödja Estlands ansträngningar att utveckla sin ekonomi,

- skapa ett lämpligt ramverk för Estlands gradvisa integration i Europeiska unionen. Estland skall sträva efter att uppfylla de nödvändiga villkoren i detta hänseende,

- inrätta lämpliga institutioner för att göra associeringen effektiv.

AVDELNING I ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 2

1. Respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter, som är förankrade i slutakten från Helsingfors och i Parisstadgan för ett nytt Europa, liksom för marknadsekonomins principer, ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik och utgör väsentliga beståndsdelar i detta avtal.

2. Parterna anser att det är väsentligt för regionens framtida välstånd och stabilitet att de baltiska staterna behåller och utvecklar samarbetet mellan sig och anstränger sig till det yttersta för att förstärka denna process.

Artikel 3

Det enligt artikel 109 upprättade associeringsrådet skall, under beaktande av att de marknadsekonomiska principerna är av grundläggande betydelse för denna associering, regelbundet granska tillämpningen av avtalet och Estlands genomförande av ekonomiska reformer på grundval av de principer till vilka hänvisning sker i preambeln.

AVDELNING II POLITISK DIALOG

Artikel 4

Den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Estland skall utvecklas och intensifieras. Den skall följa och konsolidera närmandet mellan Europeiska unionen och Estland, stödja de pågående eller redan genomförda politiska och ekonomiska förändringarna i Estland och bidra till att upprätta nära och solidariska förbindelser och nya samarbetsformer mellan parterna. Den politiska dialogen syftar till att särskilt främja

- Estlands gradvisa närmande till Europeiska unionen,

- en ökad samstämmighet mellan parternas ståndpunkter i internationella frågor, särskilt de angelägenheter som kan få väsentliga följder för parterna,

- ett bättre samarbete inom områden som omfattas av Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik,

- säkerhet och stabilitet i Europa.

Artikel 5

Den politiska dialogen skall föras inom det multilaterala ramverket och i enlighet med former och förfaringssätt som upprättats med de associerade länderna i Centraleuropa.

Artikel 6

1. Bilateral politisk dialog på ministernivå skall föras inom associeringsrådet, vilket skall ha det allmänna ansvaret för varje fråga som parterna eventuellt vill ta upp för diskussion.

2. Efter överenskommelse mellan parterna skall andra förfaranden för politisk dialog upprättas, särskilt

- möten, om så behövs, mellan högre tjänstemän (på politiskt ledande nivå) som företräder Estland, å ena sidan, och ordförandeskapet för Europeiska unionens råd respektive ordförandeskapet för kommissionen, å andra sidan,

- sådana som i full utsträckning utnyttjar alla diplomatiska kanaler mellan parterna, däribland lämpliga kontakter i tredje land och inom Förenta nationerna, OSSE och andra internationella fora,

- sådana som upptar Estland i den grupp av länder som regelbundet informeras om den verksamhet som utförs inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, liksom för informationsutbyte i syfte att uppnå de mål som definieras i artikel 4,

- varje annan åtgärd som kan utgöra ett viktigt bidrag för att konsolidera, utveckla och intensifiera denna dialog.

Artikel 7

Politisk dialog på parlamentarisk nivå skall föras inom ramen för den parlamentariska kommittén för associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Estland, nedan kallad "parlamentariska kommittén".

AVDELNING III FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR

Artikel 8

1. Vid ikraftträdandet av avtalet om frihandel och handelsfrågor den 1 januari 1995 upprättar gemenskapen och Estland ett frihandelsområde i enlighet med bestämmelserna i det här avtalet och i överensstämmelse med bestämmelserna i GATT och för WTO.

2. Kombinerade varunomenklaturen skall tillämpas för klassificering av varor vid handel mellan de två parterna.

3. För varje produkt som omfattas av detta avtal skall bastullen vara den som faktiskt tillämpades generellt den 1 januari 1994.

De gradvisa sänkningar som fastställs i detta avtal skall tillämpas för dessa bastullsatser.

4. Från och med den 1 januari 1995 gäller att om det sker en generell tullsänkning, särskilt sänkningar som beror på det tullavtal som ingåtts som ett resultat av Uruguayrundan av GATT, skall sådana sänkta tullsatser ersätta de bastullsatser som avses i punkt 3 från och med den dag när sådana sänkningar företas.

5. Gemenskapen och Estland skall underrätta varandra om sina respektive bastullsatser.

KAPITEL I INDUSTRIPRODUKTER

Artikel 9

1. Bestämmelserna i detta kapitel skall tillämpas på de produkter med ursprung i gemenskapen och Estland som anges i kapitel 25-97 i Kombinerade nomenklaturen, med undantag för de produkter som förtecknas i bilaga I.

2. Handel mellan parterna med artiklar som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall bedrivas i överensstämmelse med bestämmelserna i det fördraget.

Artikel 10

Tullar och kvantitativa restriktioner på import till gemenskapen av produkter och åtgärder med motsvarande verkan, skall avskaffas den 1 januari 1995 såvitt avser produkter med ursprung i Estland.

Artikel 11

Tullar och kvantitativa restriktioner på import till Estland och åtgärder med motsvarande verkan, skall avskaffas den 1 januari 1995 såvitt avser produkter med ursprung i gemenskapen.

Artikel 12

Bestämmelserna om avskaffandet av importtullar skall också gälla för tullar av fiskal karaktär.

Artikel 13

Alla avgifter med verkan motsvarande importtull skall den 1 januari 1995 avskaffas i handeln mellan gemenskapen och Estland.

Artikel 14

Alla exporttullar och avgifter med motsvarande verkan skall den 1 januari 1995 avskaffas mellan gemenskapen och Estland.

2. Kvantitativa restriktioner och alla åtgärder med motsvarande verkan, skall den 1 januari 1995 avskaffas mellan gemenskapen och Estland.

Artikel 15

Särskilda arrangemang som skall tillämpas i handeln med textilvaror och beklädnadsprodukter med ursprung i Estland behandlas i protokoll nr 1.

Artikel 16

Bestämmelserna i detta kapitel utesluter inte en jordbruksrelaterad del i gällande tullar för produkter som förtecknas i bilaga II.

KAPITEL II JORDBRUK

Artikel 17

1. Bestämmelserna i detta kapitel skall tillämpas på jordbruksprodukter med ursprung i gemenskapen och i Estland.

2. Med "jordbruksprodukter" avses de produkter som förtecknas i kapitel 1-24 i Kombinerade nomenklaturen och de produkter som förtecknas i bilaga I, med undantag för fiskeriprodukter enligt förordning (EEG) nr 3759/92.

Artikel 18

I protokoll nr 2 fastställs handelsarrangemangen för de bearbetade jordbruksprodukter som förtecknas i det protokollet.

Artikel 19

1. Från och med den 1 januari 1995 skall inga kvantitativa restriktioner tillämpas för import till gemenskapen av jordbruksprodukter med ursprung i Estland eller för import till Estland av jordbruksprodukter med ursprung i gemenskapen.

2. De koncessioner som beviljas enligt detta avtal anges i bilagorna III, IV och V.

3. De koncessioner till vilka hänvisning sker i punkt 2 får inom en period som löper till och med den 31 december 1997 bli föremål för revision efter överenskommelse mellan parterna och på grundval av de principer och förfaranden som anges i punkt 4.

4. Med hänsyn till omfattningar av handeln mellan parterna med jordbruksprodukter, till dessas särskilda känslighet, till reglerna för gemenskapens gemensamma jordbrukspolitik, till reglerna för Estlands jordbrukspolitik, och till jordbrukets betydelse för Estlands ekonomi, skall gemenskapen och Estland i associeringsrådet undersöka möjligheterna att, produkt för produkt och på en ordnad och ömsesidig grundval, bevilja varandra ytterligare koncessioner.

Artikel 20

Med hänsyn till jordbruksmarknadernas särskilda känslighet gäller att om import av de produkter med ursprung hos en av parterna som omfattas av koncessioner beviljade enligt artikel 19 orsakar allvarliga störningar på den andra partens marknader skall båda parter, utan hinder av andra bestämmelser i detta avtal, särskilt artikel 29, omedelbart inleda samråd för att finna en lämplig lösning. I avvaktan på en sådan lösning kan den berörda parten vidta de åtgärder som den anser nödvändiga.

KAPITEL III FISKERINÄRINGEN

Artikel 21

Bestämmelserna i detta kapitel skall tillämpas på fiskeriprodukter med ursprung i gemenskapen och i Estland som omfattas av förordning (EEG) nr 3759/92.

Artikel 22

1. De koncessioner som beviljas enligt detta avtal anges i bilaga VI.

2. Bestämmelserna i artiklarna 19.4, 20, 24.2 och 24.3 skall även tillämpas på fiskeriprodukter.

KAPITEL IV GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 23

Bestämmelserna i denna avdelning skall tillämpas på handel mellan parterna med alla produkter, om inte annat föreskrivs här eller i protokollen nr 1 och 2.

Artikel 24

1. I handeln mellan gemenskapen och Estland skall det från och med den 1 januari 1995

- inte införas några nya import- eller exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan, inte heller skall de som redan tillämpas höjas,

- inte införas några nya kvantitativa import- eller exportrestriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan, inte heller skall de som finns göras mer restriktiva.

2. Utan att det påverkar de koncessioner som beviljats enligt artikel 19, skall bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel inte på något sätt hindra utövandet av Estlands respektive gemenskapens jordbrukspolitik eller vidtagandet av åtgärder inom ramen för denna politik.

3. Med beaktande av den estniska tullstrukturen den 1 januari 1995 får Estland, där ingen tull föreligger för jordbruksprodukter, om nya tullregler för import av jordbruksprodukter införs, trots punkt 1 och i enlighet med genomförandet av sin jordbrukspolitik för sin inhemska produktion, införa tullar för ett begränsat antal jordbruksprodukter med ursprung i gemenskapen. Dessa tullar får endast införas till och med den 31 december 1996 och efter samråd inom associeringsrådet. I alla sådana fall skall Estland säkerställa en betydande förmånsmarginal för produkter med ursprung i gemenskapen. Vid behov kan denna period förlängas med ett år efter beslut av associeringsrådet.

Artikel 25

1. De två parterna skall avstå från varje åtgärd eller förfarande av internt fiskal karaktär som antingen direkt eller indirekt innebär diskriminering av produkter från en av parterna i förhållande till liknande varor med ursprung på den andra partens område.

2. Produkter som exporteras till en av de två parternas områden får inte beviljas återbetalning av inhemsk indirekt beskattning som överstiger det belopp för direkt eller indirekt beskattning som lagts på dem.

Artikel 26

1. Detta avtal skall inte hindra upprätthållandet eller upprättandet av tullunioner, frihandelsområden eller ordningar för gränshandeln förutom i de fall de ändrar den handelsordning som fastställs i detta avtal.

2. Parterna skall i associeringsrådet samråda om avtal om upprättande av sådana tullunioner eller frihandelsområden och, på begäran, om andra viktiga frågor rörande parternas respektive handelspolitik med tredje land. Särskilt om ett tredje land ansluter sig till gemenskapen skall sådana samråd äga rum för att säkerställa att hänsyn kan tas till gemenskapens och Estlands gemensamma intressen enligt detta avtal.

Artikel 27

Estland får under en begränsad tid vidta undantagsåtgärder i form av höjda tullar som avviker från bestämmelserna i artiklarna 11 och 24.1 första strecksatsen.

Dessa åtgärder får endast gälla nyetablerade industrier eller vissar sektorer som genomgår omstrukturering eller befinner sig i allvarliga svårigheter, särskilt när dessa svårigheter medför allvarliga sociala problem.

Importtullar som i Estland är tillämpliga på produkter med ursprung i gemenskapen och som införs till följd av dessa åtgärder får inte överstiga 25 % av värdet och de skall bevara en förmånsdel för produkter med ursprung i gemenskapen.

Det totala värdet på import av produkter som omfattas av dessa åtgärder får inte överstiga 15 % av den totala importen av industriprodukter från gemenskapen enligt definitionen i kapitel I under det senaste år för vilket statistik finns tillgänglig.

Dessa åtgärder skall tillämpas under en period av högst två år, om inte en längre period har godkänts av associeringsrådet. De skall upphöra att gälla senast den 31 december 1997.

Inga sådana åtgärder får införas för en produkt om mer än tre år har förflutit efter avskaffandet av alla tullar och kvantitativa restriktioner eller avgifter eller åtgärder med motsvarande verkan för den produkten.

Estland skall informera associeringsrådet om alla undantagsåtgärder som landet avser att vidta, och på begäran av gemenskapen skall samråd om sådana åtgärder och de sektorer som de berör innan de tillämpas äga rum i associeringsrådet. När det vidtar sådana åtgärder skall Estland förse associeringsrådet med en tidsplan för avskaffandet av de tullar som införts enligt denna artikel. Associeringsrådet får besluta om en annan tidsplan.

Artikel 28

Om en av parterna finner att dumpning äger rum i handeln med den andra parten i enlighet med artikel VI i GATT, får den vidta lämpliga åtgärder mot detta förfarande i enlighet med överenskommelsen om tillämpningen av artikel VI i GATT, och därtill anknuten nationell lagstiftning och med de villkor och de förfaranden som fastställs i artikel 32.

Artikel 29

När en produkt importeras i så kraftigt ökade kvantiteter och på sådana villkor att detta förorsakar, eller hotar att förorsaka

- allvarlig skada för inhemska producenter av liknande eller direkt konkurrerande produkter på en av parternas område, eller

- allvarliga störningar inom en ekonomisk sektor eller svårigheter som kan leda till att den ekonomiska situationen i en region allvarligt försämras,

får gemenskapen eller Estland, beroende på vilken part som är berörd, vidta lämpliga åtgärder i enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 32.

Artikel 30

Om efterlevnaden av bestämmelserna i artiklarna 14 och 24 leder till

i) återexport till ett tredje land gentemot vilket den exporterande parten med avseende på produkten ifråga upprätthåller kvantitativa exportrestriktioner, exporttullar eller åtgärder med motsvarande verkan, eller

ii) en allvarlig brist, eller risk härför, på en produkt som är väsentlig för den exporterande parten,

och när de situationer som avses ovan medför eller kan medföra allvarliga svårigheter för den exporterande parten, får den parten vidta lämpliga åtgärder i enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 32. Åtgärderna skall vara icke-diskriminerande och avskaffas när omständigheterna inte längre motiverar att de upprätthålls.

Artikel 31

Europeiska unionens medlemsstater, och Estland skall gradvis och i ökad omfattning anpassa eventuella statliga handelsmonopol för att säkerställa att det vid utgången av 1999 inte sker någon diskriminering mellan medborgarna i medlemsstaterna och medborgarna i Estland beträffande de villkor på vilka varor anskaffas och saluförs. Associeringsrådet skall informeras om de åtgärder som vidtas för att genomföra detta mål.

Artikel 32

1. Om gemenskapen eller Estland underkastar import av produkter som kan medföra de svårigheter som avses i artikel 29 ett administrativt förfarande som syftar till att snabbt ge upplysningar om tendenser i handelsflödet, skall den parten informera den andra parten.

2. I de fall som anges i artiklarna 28, 29 och 30 skall gemenskapen eller Estland, innan de åtgärder som avses däri vidtas eller snarast möjligt i de fall på vilka punkt 3 d är tillämplig, förse associeringsrådet med alla relevanta upplysningar i syfte att nå en lösning som är godtagbar för båda parter.

Vid val av åtgärder måste de som minst stör avtalets funktion prioriteras.

Skyddsåtgärderna skall genast meddelas associeringsrådet och de skall vara föremål för periodiska samråd inom det organet, särskilt i syfte att upprätta en tidsplan för att avskaffa dem så snart som omständigheterna tillåter det.

3. För genomförandet av punkt 2 skall följande bestämmelser gälla:

a) Såvitt avser artikel 29 skall svårigheter som uppstår genom den situation som avses i den artikeln för undersökning hänskjutas till associeringsrådet, vilket kan fatta nödvändiga beslut för att undanröja sådana svårigheter.

Om associeringsrådet eller den exporterande parten inom 30 dagar efter frågans hänskjutande inte har fattat något beslut som undanröjer svårigheterna eller om ingen annan tillfredsställande lösning har nåtts inom 30 dagar efter det att frågan hänsköts, får den importerande parten vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa problemet. Dessa åtgärder skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att avhjälpa situationen.

b) Vad gäller artikel 28 skall associeringsrådet underrättas om dumpningen så snart som den importerande partens myndigheter har inlett en undersökning. Om inte dumpningen upphör eller någon annan tillfredsställande lösning nås inom 30 dagar efter det att frågan hänsköts till associeringsrådet, får den importerande parten vidta lämpliga åtgärder.

c) Vad gäller artikel 30 skall svårigheter som uppstår genom de situationer som avses i den artikeln hänskjutas till associeringsrådet för undersökning.

Associeringsrådet får fatta nödvändiga beslut för att undanröja svårigheterna. Om det inte har fattat något beslut inom 30 dagar efter det att frågan hänsköts till det, får den exporterande parten vidta lämpliga åtgärder för export av produkten i fråga.

d) Under särskilda omständigheter som kräver ett omedelbart ingripande och som omöjliggör föregående underrättelse eller undersökning får gemenskapen eller Estland, allt efter omständigheterna, i de situationer som anges i artiklarna 28, 29 och 30 genast tillämpa försiktighetsåtgärder som är absolut nödvändiga för att hantera situationen.

Artikel 33

I protokoll nr 3 ges ursprungsregler för tillämpning av de tullförmåner om vilka bestämmelser finns i detta avtal samt metoder för det administrativa samarbetet härmed.

Artikel 34

Detta avtal skall inte hindra sådana förbud mot eller restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet, eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv eller att bevara växter, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde eller att skydda immateriell, industriell och kommersiell äganderätt eller bestämmelser rörande guld och silver. Sådana förbud eller restriktioner får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en dold restriktion av handeln mellan parterna.

Artikel 35

I protokoll nr 4 ges de särskilda bestämmelser som skall tillämpas på handel mellan Estland å ena sidan och Spanien och Portugal å andra sidan, och det protokollet är giltigt till och med den 31 december 1995.

AVDELNING IV ARBETSTAGARES RÖRLIGHET, ETABLERING, TILLHANDAHÅLLANDE AV TJÄNSTER

KAPITEL I ARBETSTAGARES RÖRLIGHET

Artikel 36

1. Om inte annat följer av de villkor och förfaringssätt som gäller i var och en av medlemsstaterna skall

- den behandling som ges arbetstagare av estnisk nationalitet som är lagligen anställda på en medlemsstats område skall i jämförelse med medlemsstatens egna medborgare vara fri från all diskriminering på grund av nationalitet såvitt avser arbetsförhållanden, lön eller avskedande,

- den lagligen bosatta maken och de lagligen bosatta barnen till en arbetstagare som är lagligen anställd på en medlemsstats område, med undantag för säsongsarbetare och arbetstagare som omfattas av bilaterala avtal enligt artikel 40, såvida inte något annat anges i dessa avtal, ha tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad under den tid arbetstagaren har arbetstillstånd.

2. Om inte annat följer av de villkor och förfaringssätt som gäller i Estland skall landet ge arbetstagare som är medborgare i en medlemsstat och lagligen anställda på Estlands område, liksom deras makar och barn som är lagligen bosatta på detta område, den behandling som avses i punkt 1.

Artikel 37

1. I syfte samordna de sociala trygghetssystemen för arbetstagare av estnisk nationalitet som är lagligen anställda på en medlemsstats område och för deras familjemedlemmar som är lagligen bosatta där och om inte annat följer av de villkor och förfaringssätt som gäller i var och en av medlemsstaterna skall

- alla perioder under vilka sådana arbetstagare har varit försäkrade, anställda eller bosatta i de olika medlemsstaterna läggas samman med avseende på pensioner och livräntor som utbetalas på grund av ålderdom, invaliditet och dödsfall samt för läkarvård för sådana arbetstagare och deras familjemedlemmar,

- alla pensioner och livräntor som utbetalas på grund av ålderdom, dödsfall, arbetsolycka och yrkessjukdom, eller invaliditet till följd av dessa, med undantag för icke avgiftsfinansierade förmåner, kunna överföras fritt enligt den ersättningsnivå som tillämpas enligt lagstiftningen i gäldenärsmedlemsstaten eller -medlemsstaterna,

- de berörda arbetstagarna får familjebidrag för sina familjemedlemmar enligt definitionen ovan.

2. Estland skall ge arbetstagare som är medborgare i en medlemsstat och lagligen anställda på Estlands område samt deras familjemedlemmar som är lagligen bosatta där, samma behandling som den som anges i punkt 1 andra och tredje strecksatserna.

Artikel 38

1. Associeringsrådet skall genom beslut anta lämpliga bestämmelser för att genomföra det mål som fastställs i artikel 37.

2. Associeringsrådet skall genom beslut anta närmare bestämmelser för det administrativa samarbetet som innehåller nödvändiga garantier för förvaltning och övervakning av tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1.

Artikel 39

2. De bestämmelser som associeringsrådet antar enligt artikel 38 skall inte påverka de rättigheter eller förpliktelser som uppkommer av bilaterala avtal mellan Estland och medlemsstaterna om dessa avtal föreskriver en mera gynnsam behandling av medborgare i Estland eller medlemsstaterna.

Artikel 40

1. Med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i medlemsstaten och om inte annat följer av dess lagstiftning och gällande regler på området för arbetstagares rörlighet

- bör de möjligheter till anställning för estniska arbetstagare som erbjuds i medlemsstaterna enligt bilaterala avtal bevaras och om möjligt förbättras,

- skall de andra medlemsstaterna välvilligt överväga möjligheten att sluta liknande avtal.

2. Associeringsrådet skall undersöka möjligheterna till andra förbättringar som omfattar möjlighet till yrkesutbildning i enlighet med gällande regler och förfaranden i medlemsstaterna och med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i medlemsstaterna och gemenskapen.

Artikel 41

Från och med utgången av 1999 eller tidigare, om de sociala och ekonomiska villkoren i Estland i stora drag har anpassats till dem i medlemsstaterna och om arbetsmarknadssituationen i gemenskapen tillåter det, skall associeringsrådet undersöka möjligheter att ytterligare förbättra arbetstagarnas rörlighet. Associeringsrådet skall utfärda rekommendationer i detta avseende.

Artikel 42

För att underlätta omstruktureringen av arbetskraftsresurserna som en följd av den ekonomiska omstruktureringen i Estland skall gemenskapen ge tekniskt bistånd för inrättandet av ett lämpligt socialt trygghetssystem i Estland i överensstämmelse med artikel 92 i detta avtal.

KAPITEL II ETABLERING

Artikel 43

1. Gemenskapen och dess medlemsstater, utom för de sektorer som omfattas av bilaga VII,

i) såvitt avser estniska företags etablering från och med detta avtals ikraftträdande bevilja dessa en behandling som inte är mindre gynnsam än den som medlemsstaterna ger sina egna bolag eller bolag från tredje land, beroende på vilkendera som är mest gynnsam,

ii) såvitt avser den verksamhet som dotterbolag och filialer till estniska bolag som är etablerade på deras område bedriver där från och med detta avtals ikraftträdande bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som medlemsstaterna ger sina egna bolag och filialer eller dotterbolag och filialer till bolag från tredje land som är etablerade på deras territorium, beroende på vilkendera som är mest gynnsam,

iii) från och med den 31 december 1999 för estniska medborgares etablering och verksamhet när de väl är etablerade, bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till medborgare i gemenskapen eller medborgare från tredje land, beroende på vilkendera som är mest gynnsam.

2. Från och med detta avtals ikraftträdande skall Estland

i) såvitt avser gemenskapsbolags etablering bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till estniska bolag eller bolag från tredje land, beroende på vilkendera som är mest gynnsam,

ii) för den verksamhet som dotterbolag och filialer till gemenskapsbolag som är etablerade på dess territorium bedriver, bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till estniska bolag och filialer eller dotterbolag och filialer till bolag från tredje land, beroende på vilkendera som är mest gynnsam,

iii) beträffande gemenskapsmedborgares etablering och verksamheten när de väl är etablerade, bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges estniska medborgare eller medborgare från tredje land, beroende på vilkendera som är mest gynnsam.

Artikel 44

1. Bestämmelserna i artikel 43 skall inte tillämpas på lufttransporttjänster, transporttjänster på inre vattenväg eller sjötransporttjänster genom cabotage.

2. Associeringsrådet får lämna rekommendationer för förbättring av möjligheterna till etablering och verksamhet inom de områden som avses i punkt 1.

Artikel 45

Vid tillämpningen av detta avtal skall följande gälla:

a) Med "gemenskapsbolag" respektive "estniskt bolag" avses ett bolag som bildats i överensstämmelse med en medlemsstats eller Estlands lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet på gemenskapens respektive Estlands område.

Om det bolag som bildats i överensstämmelse med en medlemsstats eller Estlands lagstiftning endast har sitt säte på gemenskapens respektive Estlands område, skall dock bolaget anses vara ett gemenskapsbolag eller ett estniskt bolag om dess verksamhet har faktisk och fortlöpande förbindelse med ekonomin i någon av medlemsstaterna eller Estland.

b) Med ett bolags "dotterbolag" avses ett bolag som faktiskt kontrolleras av det första bolaget.

c) Med en "filial" till ett bolag avses ett lokalkontor som inte är en juridisk person och som ger intryck av att vara permanent, t.ex. ett moderbolags utvidgning av verksamheten, har en administration och är utrustat så att det kan föra affärsförhandlingar med tredje part på så sätt att den senare trots att den vet att det vid behov kommer att finnas ett rättsligt band med moderbolaget, vars huvudkontor ligger utomlands, inte behöver ha direkta kontakter med ett sådant moderbolag utan kan göra affärer med det lokalkontor som utgör en utvidgning av verksamheten.

d) Med "etablering" avses

i) för medborgare, rätten att påbörja och utöva förvärvsverksamhet som egenföretagare och att etablera och leda företag, särskilt bolag, som de faktiskt kontrollerar. Medborgare får inte i sin egen förvärvs- eller affärsverksamhet söka eller ta anställning på arbetsmarknaden och inte heller få tillgång till den andra partens arbetsmarknad. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte dem som inte uteslutande utövar egen förvärvsverksamhet,

ii) för gemenskapsbolag och estniska bolag, rätten att påbörja och utöva förvärvsverksamhet genom att etablera och leda dotterbolag och filialer i Estland respektive gemenskapen,

e) med "verksamhet" avses utövande av förvärvsverksamhet,

f) med "förvärvsverksamhet" avses framför allt verksamhet inom industri, handel och hantverk och verksamhet inom något av de fria yrkena,

g) med "medborgare i gemenskapen" respektive "medborgare i Estland" avses en fysisk person som är medborgare i en av medlemsstaterna respektive i Estland.

h) Vad gäller internationella sjötransporter, inklusive kombinerad transport som inbegriper en sjöetapp, skall bestämmelserna i kapitlen II och III också tillämpas på de medborgare i medlemsstaterna eller i Estland som är etablerade utanför gemenskapen respektive Estland samt för rederier som är etablerade utanför gemenskapen respektive Estland men som kontrolleras av medborgare i en medlemsstat eller Estland, om deras fartyg är registrerade i den medlemsstaten eller i Estland i överensstämmelse med respektive stats lagstiftning.

Artikel 46

1. Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 43 och med undantag för de finansiella tjänster som beskrivs i bilaga VIII, får var och en av parterna reglera etableringen och verksamheten för bolag och medborgare på sitt område i den mån som denna reglering inte medför diskriminering av den andra partens bolag och medborgare i förhållande till landets egna bolag och medborgare.

2. Såvitt avser finansiella tjänster skall - oavsett andra bestämmelser i detta avtal - ingenting hindra en part från att av försiktighetsskäl vidta åtgärder, däribland åtgärder för att skydda investerare, insättare, försäkringstagare eller personer vilkas egendom förvaltas av en leverantör av finansiella tjänster, eller för att säkra det ekonomiska systemets integritet och stabilitet. Dessa åtgärder får inte användas som ett sätt att undvika partens förpliktelser enligt detta avtal.

3. Ingenting i detta avtal skall anses kräva att en part lämnar ut information angående enskilda kunders affärer och konton eller någon förtrolig information eller information som har avseende på egendomsförhållanden och som innehas av offentliga organ.

Artikel 47

1. Bestämmelserna i artiklarna 43 och 46 utesluter inte att en part tillämpar särskilda regler beträffande etableringen och verksamheten på sitt område av filialer till bolag som inte finns på den första partens område, om dessa regler är berättigade med hänsyn till rättsliga eller tekniska skillnader mellan sådana filialer och filialer till bolag som finns på dess område eller, när det gäller finansiella tjänster, av försiktighetsskäl.

2. Skillnaden i behandling får inte vara större än vad som är absolut nödvändigt till följd av sådana rättsliga eller tekniska skillnader eller, när det gäller finansiella tjänster, av försiktighetsskäl.

Artikel 48

1. Ett "gemenskapsbolag" eller ett "estniskt bolag" som är etablerat på Estlands respektive gemenskapens område skall ha rätt att, i enlighet med gällande lag i etableringslandet, på Estlands eller gemenskapens område anställa eller att i ett av sina dotterbolag eller filialer låta anställa arbetstagare som är medborgare i medlemsstaterna eller Estland under förutsättning att dessa arbetstagare är sådan nyckelpersonal som beskrivs i punkt 2 i denna artikel och att de uteslutande anställs av bolag, dotterbolag eller filialer.

Dessa anställdas uppehålls- och arbetstillstånd får endast omfatta tiden för en sådan anställning.

2. Som nyckelpersonal hos dessa bolag, nedan kallade "organisationer", betraktas personal som förflyttas internt enligt definitionen i c i denna punkt för följande kategorier, under förutsättning att organisationen är en juridisk person och att de berörda personerna har varit anställda av organisationen eller har varit delägare i organisationen (andra än majoritetsaktieägare) i minst ett år omedelbart innan de förflyttades:

a) Överordnad personal i en organisation, som företrädesvis leder dess administration och som huvudsakligen står under allmänt överinseende av och får instruktioner från styrelsen eller företagets aktieägare eller motsvarande, bl.a. beträffande

- ledning av organisationen eller en avdelning eller underavdelning av organisationen,

- överinseende och kontroll av det arbete som utförs av annan tillsyns- eller ledningspersonal eller personal med särskilda fackkunskaper,

- behörighet att personligen anställa och avskeda eller tillstyrka anställning, avskedande och andra personalåtgärder.

b) Personer som är anställda i en organisation och som har ovanliga kunskaper som är av väsentlig betydelse för organisationens funktion, forskningsutrustning, metoder eller administration. Utvärderingen av sådana kunskaper får, bortsett från företagsspecifik kunskap, återspegla en hög kvalifikationsnivå såvitt avser en typ av arbete eller en typ av bransch som kräver särskilt tekniskt kunnande, inbegripet en officiellt godkänd yrkestillhörighet.

c) Med "intern förflyttning" av personal avses förflyttning av fysiska personer som arbetar i en organisation på en av parternas område och som inom ramen för samma förvärvsverksamhet tillfälligt förflyttas till den andra partens område. Den berörda organisationen måste ha sin huvudsakliga verksamhetsort på en parts område och förflyttningen måste ske till ett företag (filial, dotterbolag) som omfattas av den organisationen och som aktivt bedriver liknande förvärvsverksamhet på den andra partens område.

3. Medborgare från gemenskapen respektive Estland skall tillåtas att resa in i och tillfälligt uppehålla sig inom gemenskapens eller Estlands område när dessa bolagsföreträdare är personer i överordnad ställning i ett bolag enligt punkt 2 a ovan och ansvarar för etablering av ett gemenskapsdotterbolag eller en gemenskapsfilial till ett estniskt bolag eller ett estniskt dotterbolag eller en estnisk filial till ett gemenskapsbolag, i en av gemenskapens medlemsstater respektive Estland och när

- dessa företrädare inte arbetar med direktförsäljning eller tillhandahållande av tjänster, och

- bolaget har sin huvudsakliga verksamhetsort utanför gemenskapen respektive Estland och inte har några andra företrädare, kontor, filialer eller dotterbolag i den gemenskapsmedlemsstaten eller i Estland.

Artikel 49

För att underlätta för medborgare i gemenskapen och Estland att påbörja och utöva reglerad yrkesverksamhet i Estland respektive inom gemenskapen skall associeringsrådet undersöka vilka åtgärder som måste vidtas för att möjliggöra ett ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis. Associeringsrådet får vidta alla nödvändiga åtgärder i detta avseende.

Artikel 50

Till och med utgången av 1999 får Estland vidta åtgärder som avviker från bestämmelserna i detta kapitel beträffande etableringen av gemenskapsbolag och medborgare i gemenskapen om vissa industrigrenar,

- genomgår omstrukturering, eller

- utsätts för allvarliga svårigheter, särskilt då dessa medför svåra sociala problem i Estland, eller

- står inför en eliminering eller drastisk minskning av hela den marknadsandel som estniska bolag eller medborgare har inom en viss sektor eller industri i Estland, eller

- är nya industrier som växer fram i Estland.

Sådana åtgärder skall

- upphöra att gälla senast den 31 december 1999,

- vara rimliga och nödvändiga för att förbättra situationen, och

- endast gälla företag i Estland som bildas efter det att sådana åtgärder trätt i kraft och inte medföra någon diskriminering av verksamheten för de gemenskapsbolag eller medborgare i gemenskapen som nedan är etablerade i Estland då en viss åtgärd införs i förhållande till estniska bolag eller medborgare.

När Estland utformar och tillämpar sådana åtgärder skall landet i möjligaste mån bevilja förmånsbehandling för gemenskapsbolag och medborgare i gemenskapen, och under inga omständigheter en behandling som är mindre gynnsam än den som beviljas bolag eller medborgare från ett tredje land.

Innan Estland inför dessa åtgärder skall landet samråda med associeringsrådet och tidigast sätta dem i kraft en månad efter anmälan till associeringsrådet av de konkreta åtgärder som landet skall införa, utom i de fall då risken för irreparabel skada kräver brådskande åtgärder, i vilket fall Estland skall samråda med associeringsrådet omedelbart efter det att åtgärderna införts.

KAPITEL III TILLHANDAHÅLLANDE AV TJÄNSTER

Artikel 51

1. I enlighet med följande bestämmelser förpliktar sig parterna att vidta nödvändiga åtgärder för att stegvis och i ökande omfattning möjliggöra tillhandahållande av tjänster som utförs av bolag eller medborgare i gemenskapen eller Estland som är etablerade hos en annan part än den där den person för vilken tjänsterna är avsedda är etablerad.

2. I takt med den liberaliseringsprocess som nämns i punkt 1, och inte annat följer av bestämmelserna i artikel 55, skall parterna tillåta tillfällig förflyttning av de fysiska personer som tillhandahåller tjänsten eller av tjänsteproducenten är anställda som nyckelpersonal i enlighet med definitionen i artikel 48.2, inberäknat de fysiska personer som är representanter för ett bolag eller en medborgare i gemenskapen eller Estland och som ansöker om tillfälligt inresetillstånd för att förhandla om försäljning av tjänster eller för att ingå avtal om försäljning av tjänster för tjänsteproducentens räkning, om dessa representanter inte kommer att vara engagerade i direktförsäljning till allmänheten eller tillhandahålla tjänsterna själva.

3. Senast åtta år efter detta avtals ikraftträdande skall associeringsrådet vidta nödvändiga åtgärder för att stegvis och i ökande omfattning genomföra bestämmelserna i punkt 1. Hänsyn skall tas till de framsteg som parterna gör i tillnärmningen av sin lagstiftning.

Artikel 52

1. Parterna skall inte vidta några åtgärder som betydligt begränsar villkoren för tillhandahållandet av tjänster för bolag eller medborgare i gemenskapen eller Estland som är etablerade hos en annan part än den där den person för vilken tjänsterna är avsedda är etablerad, i jämförelse med den situation som rådde på dagen före avtalets ikraftträdande.

2. Om en av parterna anser att de åtgärder som vidtagits av den andra parten sedan undertecknandet av avtalet leder till en situation som betydligt begränsar tillhandahållandet av tjänster i jämförelse med den situation som rådde på dagen för undertecknandet av avtalet får den första parten begära samråd med den andra parten.

Artikel 53

1. Såvitt avser internationell sjötransport förpliktar sig parterna att på ett verksamt sätt tillämpa principen om obegränsad tillgång till marknaden och trafiken på kommersiella grunder:

a) Denna bestämmelse skall inte påverka rättigheterna och förpliktelserna enligt Förenta nationernas uppförandekod för linjekonferenser i den mån den gäller för någon av parterna i detta avtal. Icke-konferensanslutna linjerederier skall få operera fritt i konkurrens med en konferens så länge de står fast vid principen om lojal konkurrens på affärsmässiga grunder.

b) Parterna bekräftar sitt åtagande att verka för en fri konkurrensmiljö som är att väsentligt drag hos tank- och torrlastsjöfarten.

2. Vid tillämpningen av principerna i punkt 1 skall parterna.

a) från och med ikraftträdandet av detta avtal inte tillämpa några lastfördelningsbestämmelser i bilaterala avtal mellan någon av gemenskapens medlemsstater och f.d. Sovjetunionen,

b) inte införa lastfördelningsklausuler i framtida bilaterala avtal med tredje land utom i de undantagsfall då linjerederier från någon av parterna i detta avtal annars inte skulle ha någon faktisk möjlighet att bedriva transportverksamhet till och från det berörda tredje landet,

c) förbjuda lastfördelningsbestämmelser i framtida bilaterala avtal beträffande tank- och torrlastsjöfart,

d) vid avtalets ikraftträdande avskaffa alla ensidiga åtgärder och administrativa, tekniska och andra hinder som skulle kunna få en restriktiv eller diskriminerande verkan på det fria tillhandahållandet av tjänster inom internationell sjötransport.

Varje part skall bl.a. för fartyg som drivs av den andra partens medborgare eller bolag bevilja en behandling som inte är mindre gynnsam än den som den beviljar sina egna fartyg vad gäller tillgång till hamnar, öppna för internationell handel, användning av hamnarnas infrastruktur och hjälp som tillhandahålls sjöfarande liksom härtill anknutna avgifter och kostnader, tullanläggningar och tillgång till kajplatser och anläggningar för lastning och lossning.

3. Medborgare och bolag inom gemenskapen som erbjuder internationella sjötransporttjänster skall ha rätt att erbjuda internationella tjänster på inre vattenväg i Estland och vice versa.

4. I syfte att säkerställa transitering av varor genom vardera partens territorium förpliktar sig parterna att snarast möjligt och före utgången av 1999 ingå ett avtal om transitering av kombinerade transporter över varandras område.

5. I syfte att säkerställa en samordnad utveckling och en gradvis ökande liberalisering av transporterna mellan parterna, anpassad till deras ömsesidiga handelsbehov, skall parterna reglera villkoren för ömsesidig tillgång till marknaden och tillhandahållandet av transporttjänster på väg, järnväg och inre vattenvägar samt i tillämpliga fall med flyg i särskilda transportavtal som skall ingås vid förhandling mellan parterna efter detta avtals ikraftträdande.

6. Innan de avtal som avses i punkt 5 ingås får parterna inte vidta några åtgärder som är mer restriktiva eller diskriminerande än de som gäller dagen före dagen för avtalets ikraftträdande.

7. Vid utgången av 1998 skall Estland stegvis och i ökande omfattning anpassa sin lagstiftning inklusive administrativa, tekniska och andra regler till den vid varje tidpunkt gällande gemenskapslagstiftningen för transport på väg, järnväg, inre vattenvägar och med flyg i den mån detta gagnar liberaliseringen och den ömsesidiga tillgången till parternas marknader och underlättar passagerar- och godstrafiken. Framsteg inom detta område skall gemensamt utvärderas av parterna inom ramarna för associeringsrådet minst vartannat år.

8. I takt med de gemensamma framstegen när det gäller förverkligandet av målen i detta kapitel skall associeringsrådet undersöka vilka möjligheter som finns för att skapa de nödvändiga villkoren för ökad frihet att tillhandahålla transporttjänster avseende väg, järnväg, inre vattenväg och flyg.

KAPITEL IV ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 54

1. Bestämmelserna i denna avdelning skall tillämpas om inte annat följer av begränsningar som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa.

2. De skall inte tillämpas på verksamheter som, även om det endast är tillfälligt, är förenad med myndighetsutövning på någondera partens område.

Artikel 55

Såvitt avser denna avdelning får ingenting i avtalet hindra parterna från att tillämpa sina egna lagar och förordningar beträffande fysiska personers inresa och vistelse, arbete, arbetsvillkor och etablering samt tillhandahållande av tjänster, under förutsättning att de inte tillämpar dem på ett sådant sätt att fördelarna för någon av parterna enligt villkoren i en särskild bestämmelse i avtalet upphävs eller begränsas.

Artikel 56

Bolag som kontrolleras och uteslutande ägs gemensamt av estniska bolag eller medborgare och gemenskapsbolag eller medborgare i gemenskapen skall också omfattas av bestämmelserna i kapitlen II, III och IV i denna avdelning.

Artikel 57

1. Den behandling som mest gynnad nation som beviljas enligt bestämmelserna i denna avdelning skall inte gälla för skatteförmåner som parterna beviljar eller kommer att bevilja i framtiden på grundval av avtal för att undvika dubbelbeskattning, eller andra beskattningsarrangemang.

2. Ingenting i denna avdelning skall tolkas så att det hindrar parterna från att anta eller förstärka en åtgärd som syftar till att hindra skatteflykt eller skattefusk enligt skattebestämmelserna i avtal för att undvika dubbelbeskattning och andra beskattningsarrangemang, eller nationell skattelagstiftning.

3. Ingenting i denna avdelning skall tolkas så att det förhindrar medlemsstaterna eller Estland att vid tillämpning av tillämpliga bestämmelser i sin skattelagstiftning skilja mellan skattebetalare som inte befinner sig i identiska situationer, särskilt vad gäller deras bostadsort.

Artikel 58

Bestämmelserna i denna avdelning skall gradvis jämkas av parterna. Vid utarbetandet av rekommendationer i detta avseende skall associeringsrådet ta hänsyn till parternas respektive förpliktelser inom ramen för Allmänna tull- och tjänsteavtalet (GATS), särskilt artikel V i detta.

Artikel 59

Bestämmelserna i detta avtal skall inte förhindra någondera parten att tillämpa eventuella åtgärder för att förhindra kringgående av dess åtgärder avseende tredje lands tillgång till dess marknad i kraft av bestämmelserna i detta avtal.

AVDELNING V BETALNINGAR, KAPITAL, KONKURRENSBESTÄMMELSER OCH ANDRA EKONOMISKA BESTÄMMELSER, TILLNÄRMNING AV LAGAR

KAPITEL I LÖPANDE BETALNINGAR OCH KAPITALRÖRELSER

Artikel 60

Parterna åtar sig att i enlighet med bestämmelserna i artikel VIII i avtalet om Internationella valutafonden tillåta alla betalningar och överföringar på den löpande betalningsbalansens avräkningskonto i fritt konvertibel valuta mellan personer bosatta i gemenskapen och personer bosatta i Estland.

Artikel 61

1. Såvitt avser transaktioner på betalningsbalansens kapitalräkning skall medlemsstaterna och Estland, från och med avtalets ikraftträdande, garantera fri rörlighet för kapital i samband med direkta investeringar i bolag som bildats i överensstämmelse med värdlandets lagstiftning och investeringar som görs i överensstämmelse med bestämmelserna i avdelning IV kapitel II samt avveckling eller repatriering av dessa investeringar och eventuell vinst därav.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 43 punkt 1 iii skall en fullständigt fri rörlighet för kapital med avseende på egenföretagares etablering och verksamhet, inbegripet avveckling och repatriering av sådana investeringar, garanteras från och med ikraftträdandet av detta avtal.

2. Såvitt avser transaktioner på betalningsbalansens kapitalräkning skall medlemsstaterna och Estland, från och med avtalets ikraftträdande, garantera fri rörlighet för kapital i samband med portföljinvesteringar. Detta skall också gälla för fri rörlighet för kapital med avseende på krediter i samband med affärstransaktioner eller tillhandahållande av tjänster där någon som är bosatt på en parts område deltar, och till finansiella lån.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall medlemsstaterna och Estland inte införa några nya restriktioner vad gäller rörlighet för kapital och löpande betalningar i samband med detta mellan personer som är bosatta inom gemenskapen och i Estland, och de skall inte göra de gällande bestämmelserna mer restriktiva.

4. Parterna skall samråda med varandra i syfte att underlätta kapitalrörelser mellan gemenskapen och Estland för att främja målet med detta avtal.

Artikel 62

1. Parterna skall vidta åtgärder för att skapa de nödvändiga villkoren för en gradvis ökande tillämpning av gemenskapens regler om fri rörlighet för kapital.

2. Associeringsrådet skall undersöka sätt för att gemenskapens regler om rörlighet för kapital skall kunna tillämpas fullt ut.

KAPITEL II KONKURRENSBESTÄMMELSER OCH ANDRA EKONOMISKA BESTÄMMELSER

Artikel 63

1. Följande är oförenligt med avtalets rätta funktion, i den utsträckning som det kan påverka handeln mellan gemenskapen och Estland:

i) alla avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen,

ii) ett eller flera företags missbruk av en dominerande ställning inom gemenskapens eller Estlands område eller en väsentlig del härav.

iii) allt offentligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss varuproduktion.

2. Alla förfaranden som strider mot denna artikel skall utvärderas på grundval av de kriterier som utformas genom tillämpning av bestämmelserna i artiklarna 85, 86 och 92 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, eller, för produkter som omfattas av Parisfördraget, på grundval av motsvarande bestämmelser i Parisfördraget, inklusive sekundärlagstiftning.

3. Associeringsrådet skall senast den 31 december 1997 genom beslut anta nödvändiga regler för genomförandet av punkterna 1 och 2.

Till dess att dessa regler antas skall bestämmelserna i avtalet om tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVI och XXIII i GATT tillämpas som regler för genomförandet av punkt 1 iii) och därtill anknutna delar av punkt 2.

4. a) Vad gäller tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1 iii) medger parterna att allt offentligt stöd som beviljas av Estland till och med den 31 december 1999 skall utvärderas med hänsyn till att Estland skall betraktas som ett område som är identiskt med de områden inom gemenskapen som beskrivs i artikel 92.3 a) i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Associeringsrådet skall, med hänsyn till Estlands ekonomiska situation, besluta huruvida den perioden skall förlängas med ytterligare treårsperioder.

b) Varje part skall garantera öppenhet inom området för offentligt stöd, bl.a. genom att årligen till den andra parten rapportera det totala beloppet och fördelningen av det stöd som ges och genom att på begäran lämna upplysningar om stödprogram. På begäran av en part skall den andra parten lämna upplysningar om vissa enskilda fall av offentligt stöd.

5. Med avseende på produkter som avses i avdelning III kapitlen II och III

- gäller inte bestämmelsen i punkt 1 iii),

- bör alla förfaranden som strider mot punkt 1 i) utvärderas enligt de kriterier som uppställts av gemenskapen på grundval av artiklarna 42 och 43 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och särskilt kriterierna i rådets förordning nr 26.

6. Om gemenskapen eller Estland finner att ett särskilt förfarande är oförenligt med villkoren i denna artikels första punkt, och

- inte nöjaktigt handlagts enligt de genomförandebestämmelser som avses i punkt 3, eller

- i avsaknad av sådana bestämmelser, och om ett sådant förfarande är eller hotar att vara till allvarligt men för den andra partens intressen eller kan orsaka väsentlig skada på dess inhemska industri, inbegripet dess servicesektor.

får gemenskapen eller Estland vidta lämpliga åtgärder efter samråd inom associeringsrådet eller 30 arbetsdagar efter det att frågan hänsköts för sådant samråd.

Vad gäller förfaranden som är oförenliga med punkt 1 iii) i denna artikel, får sådana lämpliga åtgärder, när GATT gäller för dessa, endast antas i enlighet med de förfaranden och på de villkor som föreskrivs i GATT och andra relevanta instrument som förhandlats fram inom ramen för GATT och som gäller mellan parterna.

7. Oavsett vilka andra bestämmelser om motsatsen som antas i överensstämmelse med punkt 3, skall parterna utbyta information, med beaktande av de begränsningar som tystnadsplikten och skyddet för företagshemligheter kräver.

Artikel 64

1. Parterna skall sträva efter att undvika att införa restriktiva åtgärder, inbegripet åtgärder rörande import för betalningsbalanssyften. Om sådana åtgärder införs, skall parten som införde dem snarast möjligt förelägga den andra parten en tidsplan för deras upphävande.

2. Om en eller flera av medlemsstaterna eller Estland har allvarliga svårigheter eller står inför ett överhängande allvarligt hot om svårigheter med avseende på sin betalningsbalans, får gemenskapen eller Estland, allt efter omständigheterna, i överensstämmelse med de villkor som fastställts inom ramen för GATT, vidta skyddsåtgärder, inbegripet åtgärder rörande import, vilka skall vara tidsbegränsade och inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att avhjälpa betalningsbalansproblemet. Gemenskapen respektive Estland skall genast underrätta den andra parten.

3. Eventuella skyddsåtgärder skall inte tillämpas på överföringar i samband med investeringar och särskilt inte på repatrieringen av belopp som investerats eller återinvesterats och alla former av avkastning från investeringar.

Artikel 65

Såvitt avser offentliga företag eller företag som har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter skall associeringsrådet från och med den 1 januari 1998 garantera upprätthållandet av principerna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 90 i detta, och principerna i slutdokumentet från ESK:s möte i Bonn i april 1990 om särskilt entreprenörers beslutanderätt.

Artikel 66

1. I enlighet med bestämmelserna i denna artikel och i bilaga IX bekräftar parterna den betydelse de fäster vid att garantera lämpligt och effektivt skydd och upprätthållande av respekten för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt.

2. Estland skall fortsätta att förbättra skyddet för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt för att senast den 31 december 1999 tillhandahålla en skyddsnivå som motsvarar den som finns inom gemenskapen, inklusive effektiva medel för att respekten för sådana rättigheter skall upprätthållas.

3. Senast den 31 december 1999 skall Estland ansluta sig till de multilaterala konventionerna om immateriell, industriell och kommersiell äganderätt som avses i bilaga IX punkt 1 och som gemenskapens medlemsstater är parter i, eller som faktiskt tillämpas av medlemsstaterna enligt relevanta bestämmelser i dessa konventioner.

4. Om det inom området för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt skulle uppstå problem som påverkar handelsvillkoren skall brådskande samråd hållas, på begäran av endera parten, i syfte att nå en för båda parter tillfredsställande lösning.

Artikel 67

1. Parterna anser att det är önskvärt att tilldelningen av offentliga kontrakt på en icke-diskriminerande och ömsesidig grundval, särskilt inom ramen för GATT och WTO, påbörjas.

2. Estniska bolag såsom dessa definieras i artikel 45 i detta avtal skall från och med avtalets ikraftträdande ges tillträde till upphandlingsförfaranden inom gemenskapen enligt gemenskapens upphandlingsregler på villkor som inte är mindre gynnsamma än de villkor som beviljas gemenskapsbolag.

Gemenskapsbolag och filialer till gemenskapsbolag enligt definitionen i artikel 45 och dotterbolag till gemenskapsbolag enligt artikel 45 och i de former som beskrivs i artikel 56 skall ges tillträde till upphandlingsförfaranden i Estland på villkor som inte är mindre gynnsamma än de villkor som beviljas estniska bolag, från och med ikraftträdandet av detta avtal.

Bestämmelserna i denna punkt skall även gälla för offentliga kontrakt som omfattas av direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 så snart Estland har infört lämplig lagstiftning.

3. Bestämmelserna i artiklarna 36-59 i detta avtal skall tillämpas beträffande etablering och verksamhet samt tillhandahållande av tjänster mellan gemenskapen och Estland samt anställning av och rörlighet för arbetskraft i samband med fullgörande av offentliga kontrakt.

KAPITEL III TILLNÄRMNING AV LAGAR

Artikel 68

Parterna medger att en viktig förutsättning för Estlands ekonomiska integrering i gemenskapen är en tillnärmning av landets befintliga och framtida lagstiftning till gemenskapens lagar. Estland skall sträva efter att säkerställa att dess lagstiftning gradvis bringas i överensstämmelse med gemenskapens.

Artikel 69

Tillnärmningen av lagarna skall särskilt omfatta följande områden: tullagar, bolagsrätt, bankrätt, bolagsredovisning och bolagsbeskattning, immaterialrätt, finansiella tjänster, konkurrensregler, skydd av människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för arbetstagare, inbegripet hälsa och skydd på arbetsplatsen, konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, lagar och andra författningar om kärnkraft, transport, telekommunikationer, miljö, offentlig upphandling, statistik och produktansvar.

På dessa områden bör en särskilt snabb tillnärmning av lagarna göras inom områdena för den inre marknaden, konkurrens, skydd för arbetstagare, miljöskydd och konsumentskydd, finansiella tjänster samt tekniska föreskrifter och standarder.

Artikel 70

Gemenskapen skall ge Estland tekniskt bistånd för genomförandet av dessa åtgärder, som bl.a. kan omfatta

- utväxling av experter,

- tillhandahållande av information på ett tidigt stadium, särskilt om relevant lagstiftning,

- anordnande av seminarier,

- utbildningsverksamhet,

- stöd för översättning av gemenskapslagstiftning inom tillämpliga sektorer.

AVDELNING VI EKONOMISKT SAMARBETE

Artikel 71

1. Gemenskapen och Estland skall vidareutveckla ekonomiskt samarbete med sikte på att bidra till Estlands utveckling och tillväxtmöjligheter. Detta samarbete skall stärka de ekonomiska förbindelserna på bredast möjliga grund till gagn för båda parter.

2. Politik och andra åtgärder skall syfta till att få till stånd en ekonomisk och social utveckling i Estland och dessa skall bygga på principen om en hållbar utveckling. Denna politik bör säkerställa att miljömässiga hänsyn införlivas fullständigt redan från början och skall vara anknutna till kraven på en harmonisk social utveckling.

3. I detta syfte bör samarbetet särskilt koncentreras på politik och åtgärder beträffande industrin, investeringar, jordbruk och sektorn för jordbrukets förädlingsindustrier, energi, transport, regional utveckling och turism.

4. Särskild vikt skall också läggas vid åtgärder som kan gynna samarbete mellan de tre baltiska länderna, och med länderna i Central- och Östeuropa liksom med övriga länder som gränsar till Östersjön, i syfte att gynna en integrerad utveckling av regionen.

Artikel 72 Industriellt samarbete

1. Samarbetet är tänkt att särskilt främja

- industriellt samarbete mellan de två parternas ekonomiska aktörer, särskilt med sikte på att stärka den privata sektorn i Estland,

- gemenskapens bidrag till Estlands strävanden att modernisera och omstrukturera sin industri både inom den offentliga och den privata sektorn, vilket kommer att påverka den fortsatta utvecklingen av marknadsekonomin, på villkor som garanterar att miljön skyddas,

- omstruktureringen av enskilda sektorer,

- etableringen av nya företag inom områden med tillväxtmöjlighet, särskilt vad gäller högteknologi, ren teknologi, konsumtionsvaror och marknadstjänster, branscher inom den lätta industrin och träindustrin.

2. Vid initiativ till industriellt samarbete skall hänsyn tas till de prioriteter som fastställts av Estland. Dessa initiativ bör särskilt syfta till att upprätta ett lämpligt ramverk för företag, att förbättra ledarskapskunskaperna samt till att främja öppenhet vad gäller företags marknader och villkor. Gemenskapen skall ge Estland tekniskt bistånd när det är lämpligt.

Artikel 73 Främjande och skydd av investeringar

1. Samarbetet skall syfta till att upprätthålla och vid behov förbättra ett rättsligt ramverk och ett gynnsamt klimat för såväl inhemska som utländska privata investeringar och skyddet av dessa, vilket är nödvändigt för ekonomisk och industriell omstrukturering och utveckling i Estland. Samarbetet skall också syfta till att stimulera och främja utländska investeringar och privatisering i Estland.

2. Målen för samarbetet skall särskilt vara

- att Estland ytterligare utvecklar och upprätthåller ett rättsligt ramverk som gynnar och skyddar investeringar,

- att vid behov ingå bilaterala avtal med medlemsstaterna för att främja och skydda investeringar,

- fortsatt avreglering och förbättring av den ekonomiska infrastrukturen,

- informationsutbyte beträffande investeringsmöjligheter i samband med branschmässor utställningar, handelsveckor och andra evenemang.

Gemenskapen kan i inledningsskedet ge bistånd till organ som främjar nationella investeringar.

3. Estland skall respektera reglerna om handelsrelaterade aspekter på investeringsåtgärder.

Artikel 74 Små och medelstora företag

1. Parterna skall sikta på att utveckla och stärka små och medelstora företag och samarbetet mellan sådana företag inom gemenskapen och i Estland.

2. De skall uppmuntra utbyte av information och kunnande genom att

- när det är lämpligt förbättra de juridiska, administrativa, tekniska, skattemässiga och finansiella villkor som är nödvändiga för att bilda och utvidga små och medelstora företag och för gränsöverskridande samarbete,

- tillhandahålla de specialisttjänster som behövs för små och medelstora företag (ledarskapsutbildning, redovisning, marknadsföring, kvalitetsstyrning, osv.) och genom att stärka de organ som tillhandahåller sådana tjänster,

- upprätta lämpliga förbindelser med aktörer inom gemenskapen via europeiska nätverk för affärssamarbete för att förbättra informationsflödet till små och medelstora företag och främja gränsöverskridande verksamhet.

3. Samarbetet skall inbegripa tekniskt bistånd, särskilt för upprättandet av lämpligt institutionellt stöd för små och medelstora företag på både nationell och regional nivå, vad avser finansiella tjänster, utbildnings- och rådgivningstjänster, tekniska tjänster och marknadsföringstjänster.

Artikel 75 Jordbruks- och industristandarder och bedömning av överensstämmelse

1. Syftet med samarbetet mellan parterna skall vara att minska skillnaderna avseende standardisering, tekniska föreskrifter och förfaranden för bedömning av överensstämmelse med tekniskt bistånd från gemenskapen där det behövs.

2. För att kunna uppnå detta skall parterna inom samarbetet sträva efter att

- främja användningen av gemenskapens tekniska föreskrifter och europeiska standarder samt förfaranden för bedömning av överensstämmelse, samt erkänna att Estland för att nå sina mål avseende miljökvalitet vid behov fritt får utveckla och genomföra särskilda (högre) standarder,

- vid behov ingå avtal om ömsesidigt erkännande inom dessa områden,

- uppmuntra Estland att aktivt och regelbundet delta i arbetet i specialorgan (CEN, Cenelec, ETSI, EOTC, Euromet),

- när det är lämpligt, ge tekniskt bistånd med avseende på utbildningsprogram för estniska experter inom områdena för standardisering, metrologi, certifiering och kvalitetssystem inom gemenskapen,

- främja utbytet av information om teknik och metoder inom området för kvalitetsstyrning och produktionsprocesser.

3. Gemenskapen skall när det är lämpligt ge Estland tekniskt bistånd.

Artikel 76 Samarbete inom vetenskap och teknik

1. Parterna skall främja samarbete avseende forskning och teknisk utveckling. De skall särskilt ägna uppmärksamhet åt följande:

- Utbyte av information om varandras politik på vetenskapens och teknikens områden.

- Anordnande av gemensamma vetenskapliga möten (seminarier och workshops).

- Gemensam forsknings- och utvecklingsverksamhet avsedd att uppmuntra vetenskaplig utveckling och överföring av teknik och kunnande.

- Utbildningsverksamhet och rörlighetsprogram för forskare och specialister från båda sidorna.

- Utveckling av en miljö som främjar forskning och tillämpning av ny teknik samt lämpligt skydd för immateriell äganderätt till forskningsresultat.

- Estlands deltagande i gemenskapens forskningsprogram i överensstämmelse med punkt 3.

Tekniskt bistånd skall ges när det är lämpligt.

2. Associeringsrådet skall fastställa lämpliga förfaranden för utveckling av samarbetet.

3. Samarbetet inom gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling skall genomföras på grundval av särskilda arrangemang som skall förhandlas fram och om vilka avtal skall ingås enligt vardera partens rättsliga förfaranden.

Artikel 77 Utbildning

1. Samarbetet skall syfta till en harmonisk utveckling av mänskliga resurser och en höjning av den allmänna nivån på utbildning och yrkeskvalifikationer i Estland, både inom den offentliga och den privata sektorn, med hänsyn till Estlands prioriteringar. Institutionella ramverk och samarbetsplaner skall upprättas inom ramarna för Europeiska utbildningsfonden, Tempus-programmet och Eurofaculty. Estlands deltagande i andra gemenskapsprogram skall också övervägas i detta sammanhang.

2. Samarbetet skall särskilt omfatta följande områden:

- En reformering av utbildningssystemet i Estland.

- Grundutbildning, praktik och omskolning, inbegripet utbildning av chefer inom den offentliga och den privata sektorn samt höga tjänstemän inom offentlig förvaltning, särskilt inom prioriterade områden som skall fastställas.

- Lärarpraktik.

- Samarbete mellan universitet, samarbete mellan universitet och företag, rörlighet för lärare, studenter, administratörer och ungdomar.

- Främjande av undervisningen inom området för Europastudier vid lämpliga institutioner.

- Ömsesidigt erkännande av studieperioder och examensbevis.

- Främjande av språkundervisning i Estland, särskilt för minoriteter som bor i Estland.

- Undervisning i gemenskapsspråken, utbildning av översättare och tolkar samt främjande av användningen av gemenskapens standarder och terminologi.

- Utveckling av distansundervisning och ny undervisningsteknik.

- Tillhandhållande av undervisningsmaterial och undervisningsutrustning.

- Samarbete med Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop).

Artikel 78 Jordbruk och jordbrukets förädlingsindustri

1. Samarbetet inom detta område skall syfta till modernisering, omstrukturering och privatisering av jordbruk, sötvattens-(insjö-)fiske och jordbrukets förädlingsindustri samt skogsbruk. Detta samarbete skall främja skyddet och den hållbara användningen av naturlandskap och icke-förorenad mark.

I detta syfte skall samarbetet särskilt inriktas på att

- utveckla privata jordbruk och distributionskanaler, förvaringsmetoder, avsättning, osv.,

- modernisera landsbygdens infrastruktur (transport, vattentillförsel, telekommunikationer),

- förbättra den fysiska planeringen, inbegripet byggnads- och stadsplanering,

- utveckla kriterier för områden för extensivt och intensivt jordbruk, skogsbruk och sötvattens-(insjö-)fiske i enlighet med nationella och regionala utvecklingsplaner och program,

- etablera och främja ett effektivt samarbete beträffande informationssystem för jordbruket,

- förbättra produktiviteten och kvaliteten genom att använda lämpliga metoder och produkter och tillhandahålla undervisning och övervakning rörande användning av metoder för bekämpning av föroreningar i samband med råvaror,

- främja utveckling av ekologiskt jordbruk, bearbetning och avsättning av produktion,

- främja genomförandet av gemenskapens livsmedelsnormer,

- omstrukturera, utveckla, modernisera och decentralisera bearbetningsföretag inom livsmedelsindustrin och dessas avsättningsmetoder,

- främja komplementaritet på jordbruksområdet,

- främja industriellt samarbete inom jordbruket och utbyte av kunnande, särskilt mellan de privata sektorerna i gemenskapen och Estland,

- utveckla samarbetet beträffande veterinärlagstiftning och fytosanitär lagstiftning i syfte att åstadkomma en gradvis harmonisering med standarden inom gemenskapen genom bistånd till utbildning och anordnande av kontroller,

- utbyta information om jordbrukspolitik och jordbrukslagstiftning,

- främja samarbetsprojekt, särskilt för samarbete på marknaderna i tredje land.

2. I detta syfte skall gemenskapen ge tekniskt bistånd när det är lämpligt.

Artikel 79 Fiskerinäringen

1. Parterna skall utveckla sitt fiskerisamarbete i enlighet med avtalet om fiskeriförbindelser mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Estland.

2. Samarbetet skall särskilt avse

- upprättande av ett hållbart fiske i världshaven och Östersjön,

- traditionellt samarbete inom fiskeriområdet,

- nödvändigheten av att utveckla övervakningssystem på fiskeriområdet, fångststatistiksystem och informationssystem,

- utveckling av forskningsmöjligheter för studier av fiskeresurserna i Östersjön och gemensamma åtgärder för att bevara och förnya fiskstammen (särskilt lax och torsk) och införa modern teknik på detta område,

- gradvis modernisering av Estlands fiskeflotta och bearbetningsindustri för fisk, genom inrättandet av samriskföretag,

- utveckling av privata företag på detta område och nödvändigheten av att få ta del av EG:s erfarenheter av avsättningsmetoder,

- utveckling av industriellt fiskerisamarbete och utbyte av kunnande,

- införande i Estland av EG:s produktionskvalitets- och hälsostandarder för fiskodlingar (inklusive foder),

- informationsutbyte om fiskeripolitik och fiskerilagstiftning och om upprättande av en marknad för fiskeriprodukter,

- samarbete inom internationella fiskeriorganisationer.

Artikel 80 Energi

1. Parterna skall samarbeta inom ramen för marknadsekonomiska principer och Fördraget om upprättandet av europeiska energistadgan för att utveckla en gradvis integrering av energimarknaderna i Europa.

2. Samarbetet skall särskilt inriktas på följande:

- Utformning och planering av energipolitiken även på lång sikt.

- Ledarskap och utbildning för energisektorn.

- Främjande av energibesparingar och energieffektivitet.

- Utveckling av energiresurser.

- Förbättring av distribution samt förbättring och diversifiering av utbudet.

- Miljökonsekvenserna av energiproduktion och energiförbrukning.

- Kärnkraftssektorn, särskilt kärnenergisäkerhet.

- Åstadkommande av en öppnare energimarknad, inklusive underlättande av gas- och elöverföring.

- Elektricitets- och gassektorerna, inklusive överväganden av möjligheten till sammankoppling av europeiska försörjningsnät.

- Modernisering av infrastrukturen för energi.

- utformning av ramvillkor för samarbete mellan företag inom denna sektor,

- överföring av teknik och kunnande,

- samarbete om prissättnings- och beskattningspolitik inom energisektorn,

- regionalt samarbete inom energisektorn mellan de baltiska staterna, särskilt som ett viktigt bidrag till att säkerställa energitillgången i den regionen.

3. Tekniskt bistånd skall ges när det är lämpligt.

Artikel 81 Kärnenergisäkerhet

1. Samarbetets mål är att åstadkomma en säkrare användning av kärnenergin.

2. Samarbetet på kärnenergins område skall huvudsakligen omfatta följande:

- Forskning och skyddsåtgärder för att öka säkerheten särskilt vad gäller avfallsprodukterna vid uranbearbetningsverket i Sillamäe, och vid det före detta sovjetiska atomutbåtsträningscentrumet i Paldiski,

- Utbildning av personalen.

- Förbättring av Estlands lagar och andra bestämmelser om kärnenergisäkerheten samt förstärkning av tillsynsmyndigheterna och deras resurser.

- Kärnenergisäkerhet, kärnkatastrofberedskap och haverihantering.

- Strålskydd, inbegripet strålövervakning i den yttre miljön.

- Bränslecykelproblem, kontroll och fysiskt skydd av kärnmaterial.

- Hantering av radioaktivt avfall.

- Nedläggning och nedmontering av kärnenergianläggningar.

- Sanering.

- Upprättande av enhetliga säkerhetsstandarder för att skydda arbetstagarnas och allmänhetens hälsa samt miljön och säkerställande av att dessa tillämpas.

3. Samarbetet kommer att omfatta utbyte av information och erfarenheter samt forsknings- och utvecklingsverksamhet i överensstämmelse med bestämmelserna om forskning och teknik.

4. Parterna är eniga om nödvändigheten av att, inom ramarna för sina respektive befogenheter och kompetensområden, samarbeta för att bekämpa smuggling av nukleärt material. Samarbetet på detta område bör inbegripa utbyte av information, tekniskt stöd för analys, identifiering och bortskaffande av material samt administrativt och tekniskt bistånd för införandet av effektiva tullkontroller. Ytterligare samarbete inom detta område kan vid behov komma att identifieras.

Artikel 82 Miljön

1. Parterna skall utveckla och stärka sitt samarbete på miljöområdet och området för människors hälsa.

2. Samarbetet skall särskilt avse följande:

- Effektiv övervakning av föroreningsnivåer.

- Bekämpning av lokal, regional och gränsöverskridande luft- och vattenförorening.

- Effektiv, hållbar och ren energiproduktion och energikonsumtion, industrianläggningars säkerhet (inbegripet kärnkraftverk).

- Klassificering och säker hantering av kemikalier.

- Vattenkvalitet, särskilt såvitt avser gränsöverskridande vattenvägar (skydd av Östersjön mot föroreningar från fartyg, konstgjorda öar, plattformar och andra källor).

- Reducering, återvinning och säker hantering av avfall samt genomförande av Baselkonventionen.

- Hållbar användning av icke-förnybara naturresurser.

- Jordbrukets miljökonsekvenser, jorderosion och förorening av jordbrukskemikalier, övergödning av vatten.

- Skydd av skogar samt flora och fauna.

- Bevarande av biologisk mångfald.

- Skyddade områden.

- Fysisk planering, inbegripet byggnads- och stadsplanering.

- Förbättring av offentliga transporter, särskilt i städerna.

- Användning av ekonomiska och fiskala styrmedel.

- Skötsel av kustlinjen och förhindrande av förorening av havet.

- Globala klimatförändringar.

- Återställande av förorenade områden.

- Skydd av människors hälsa mot miljöfaror.

3. Samarbetet skall särskilt ske inom följande områden:

- Utbyte av information och utväxling av experter, särskilt inom området för överföring av ren teknik och säker användning av miljövänliga biotekniker.

- Upprättande av institutioner och utbildningsprogram.

- Överföring av teknik och kunnande.

- Tillnärmning av lagstiftning (gemenskapsnormer).

- Samarbete på det regionala planet (inbegripet samarbete mellan de tre baltiska staterna och inom ramarna för Europeiska miljöbrån) och på det internationella planet.

- Utveckling av strategier, särskilt med avseende på globala frågor och klimatfrågor.

- Utbildning och information om miljöfrågor.

- Undersökningar om miljöpåverkan.

Artikel 83 Transport

1. Parterna skall utveckla och gradvis öka samarbetet inom transportområdet så att Estland kan

- omstrukturera och modernisera transportsektorn,

- förbättra rörligheten för passagerare och varor och tillgången till transportmarknaden genom att undanröja administrativa, tekniska och andra hinder,

- underlätta gemenskapens transitering genom Estland på landsväg, järnväg och inre vattenvägar och med kombinerade transporter,

- uppnå en driftstandard som motsvarar standarden inom gemenskapen,

- förbättra trafik- och transportsäkerheten, minska skadliga miljöeffekter.

2. Samarbetet skall särskilt omfatta följande:

- Ekonomiska, juridiska och tekniska utbildningsprogram och förberedande av rättsliga och institutionella ramverk för utveckling och genomförande av politik, inbegripet privatisering av transportsektorn.

- Tekniskt bistånd och teknisk rådgivning samt informationsutbyte (konferenser och seminarier).

- Stöd till utveckling av infrastrukturen i Estland.

3. Följande samarbetsområden skall prioriteras:

- Byggande och modernisering av infrastrukturen i form av vägar, järnvägar, inre vattenvägar, hamnar och flygplatser på stora trafikleder av gemensamt intresse och erkända transeuropeiska förbindelser.

- Förbättring av villkoren, förkortning av väntetiderna och förenkling av transitering vid gränsövergångarna på den estniska remsan i den multimodala Cretekorridoren nr 1, på grundval av normer som fastställts genom Europeiska unionens internationella avtal för att säkerställa kompatibilitet.

- Förvaltning av järnvägar, hamnar och flygplatser, inbegripet samarbete mellan lämpliga inhemska myndigheter.

- Fysisk planering, inbegripet byggnads- och stadsplanering.

- Modernisering av teknisk utrustning för att uppfylla gemenskapsstandarderna, särskilt inom områdena för kombinerad landsvägs- och järnvägstransport, containerisering och omlastning.

- Medverkan till en utveckling av transportpolitiken som är förenlig med den transportpolitik som tillämpas inom gemenskapen.

- Främjande av sjötransport på korta sträckor som ett alternativ till landtransport och som ett transportsätt som är särskilt väl lämpat för Östersjöregionen.

- Främjande av gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram.

- Konkreta projekt för regionalt samarbete inom ett treparts- eller flerparts-(Östersjörådet) sammanhang, såsom Via Baltica.

- Ömsesidigt utbyte av transportstatistik.

Artikel 84 Telekommunikation, posttjänster, radiosändning

1. Parterna skall sträva efter att utöka och stärka samarbetet på telekommunikationsområdet. Detta skall innefatta

- utbyte av information om politiken för telekommunikationer, posttjänster och radiosändningar,

- upprättande av ett stabilt och enhetligt regelverk för telekommunikationer, posttjänster och radiosändningar,

- utbyte av teknisk och annan information och anordnande av seminarier, workshops och konferenser för experter från båda sidorna,

- utbildnings- och rådgivningsverksamhet,

- tekniköverföring,

- genomförande av gemensamma projekt av behöriga organ på båda sidorna,

- främjande av användning av europeiska standarder och certifieringssystem,

- främjande av nya kommunikationsfaciliteter, -tjänster och -installationer, särskilt sådana som används kommersiellt.

2. Dessa aktiviteter skall inriktas på följande prioriterade områden:

- Utveckling och tillämpning av en sektoriell marknadspolitik på områdena för telekommunikation, posttjänster och radiosändningar i Estland, och av rättsakter och förfaranden.

- Modernisering av Estlands telekommunikationsnät och dess integrering i europeiska och världsomspännande nät.

- Samarbete inom europeiska standardiseringsstrukturer.

- Integrering av transeuropeiska system.

- Telekommunikationens juridiska aspekter.

- Handhavande av telekommunikation i den nya europeiska affärsmiljön: organisatoriska strukturer, strategi och planering, inköpsprinciper, prissättningsnormer på telefoniområdet.

- Fysisk planering, inbegripet byggnads- och stadsplanering.

Artikel 85 Infrastruktur för information

Parterna skall sträva efter att utöka och stärka samarbetet i syfte att upprätta en global infrastruktur för information. Detta skall innefatta

- utbyte av information om politik och program som syftar till att upprätta en informationsinfrastruktur och motsvarande tjänster,

- nära samarbete mellan institutioner som handhar befintliga nätverk och databaser för information (akademiska och/eller statliga organ),

- utbyte av information om tekniker och marknadsbehov och annan information, anordnande av seminarier, workshops och konferenser för experter och industriledare från båda sidorna,

- utbildnings- och rådgivningsverksamhet,

- gemensamt genomförande av projekt,

- främjande och ingående av avtal om standarder, certifiering och provning,

- främjande av ett lämpligt rättsligt ramverk,

- åtgärder för att främja tillväxten av tjänster och infrastruktur på informationsområdet.

Artikel 86 Bank- och försäkringsväsen och andra finansiella tjänster

1. Parterna skall samarbeta i avsikt att upprätta och utveckla ett lämpligt ramverk för att uppmuntra bank- och försäkringssektorerna samt sektorn för finansiella tjänster i Estland.

2. Samarbetet skall inriktas på följande:

- Förbättring av ett effektivt estniskt redovisnings- och revisionssystem baserat på internationella normer och Europeiska gemenskapens normer.

- Stärkning och omstrukturering av banksystemen och de finansiella systemen.

- Förbättring och harmonisering av övervaknings- och regleringssystemen inom bankområdet och området för finansiella tjänster.

- Utarbetande av glossarier med termer.

- Informationsutbyte, särskilt beträffande gällande lagar eller lagar som är under utarbetande.

- Förberedelse och översättning av gemenskapens och Estlands lagstiftning.

3. För detta ändamål skall samarbetet omfatta tekniskt bistånd och utbildning.

Artikel 87 Samarbete beträffande revision och finansiell kontroll

1. Parterna skall samarbeta i syfte att utveckla effektiva system för finansiell kontroll och revision i estniska administrationen i enlighet med gemenskapens standardmetoder och standardförfaranden.

2. Samarbetet skall inriktas på följande:

- Utbyte av relevant information om revisionssystem.

- Enhetliga revisionshandlingar.

- Utbildning och rådgivning.

3. För detta ändamål skall gemenskapen tillhandahålla lämpligt tekniskt bistånd.

Artikel 88 Monetär politik

På de estniska myndigheternas begäran skall gemenskapen ge tekniskt bistånd för att stödja Estlands strävan mot en gradvis tillnärmning av landets penningpolitik till Europeiska monetära systemet. Detta skall innefatta ett informellt utbyte av information om principerna för Europeiska monetära systemet och dettas funktion.

Artikel 89 Penningtvätt

1. Parterna är eniga om nödvändigheten av att göra ihärdiga ansträngningar och att samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta intäkter av brottslig verksamhet i allmänhet och narkotikabrottslighet i synnerhet.

2. Samarbetet inom detta område skall omfatta administrativt och tekniskt bistånd för att fastställa lämpliga normer för att bekämpa penningtvätt som är likvärdiga med dem som på detta område har antagits av gemenskapen och andra internationella organ, särskilt Financial Action Task Force (FATF).

Artikel 90 Regional utveckling

1. Parterna skall stärka sitt inbördes samarbete om regional utveckling och fysisk planering.

2. För detta ändamål får följande åtgärder vidtas:

- Informationsutbyte mellan nationella, regionala eller lokala myndigheter om regionalpolitik och politik för fysisk planering och, när det är lämpligt, bistånd till Estland för utformning av en sådan politik.

- En gemensam insats från regionala och lokala myndigheter inom området för ekonomisk utveckling.

- Undersökning av en gemensam metod för att utveckla interregionalt samarbete med Östersjöregionerna inom gemenskapen.

- Besöksutbyte för att undersöka möjligheterna till samarbete och bistånd.

- Utväxling av tjänstemän och experter.

- Tekniskt bistånd med uppmärksamheten särskilt riktad mot utvecklingen av missgynnade områden.

- Fastställande av program för informations- och erfarenhetsutbyte, bl.a. genom seminarier.

Artikel 91 Socialt samarbete

1. På områdena för hälsa och säkerhet på arbetet och allmän hälsa skall parterna utveckla ett samarbete för att öka skyddet av arbetstagares hälsa och säkerhet, med utgångspunkt i den skyddsnivå som finns inom gemenskapen. Samarbetet skall särskilt omfatta

- tekniskt bistånd,

- utväxling av experter,

- samarbete mellan företag,

- information och utbildning,

- samarbete på området för allmän hälsa.

2. Såvitt avser sysselsättningen skall samarbetet mellan parterna särskilt inriktas på att

- organisera arbetsmarknaden,

- modernisera arbetsförmedling och yrkesrådgivning,

- planera och genomföra regionala omstruktureringsprogram,

- uppmuntra lokal sysselsättningsutveckling.

Samarbetet på dessa områden skall genomföras genom åtgärder såsom genomförandet av studier, tillhandahållande av experthjälp, information och utbildning.

3. Vad gäller den sociala tryggheten skall samarbetet mellan parterna syfta till att anpassa Estlands sociala trygghetssystem till den nya ekonomiska och sociala situationen, särskilt genom att tillhandahålla experthjälp, information och utbildning.

Artikel 92 Turism

Parterna skall öka och utveckla samarbetet inom området för turism, särskilt genom att

- underlätta turism,

- öka informationsflödet genom internationella nätverk, databaser, osv.,

- överföra kunnande genom utbildning, utbyten, seminarier,

- förbättra regionala samarbetsprojekt,

- undersöka möjligheterna till gemensam verksamhet (t.ex. gränsöverskridande projekt, vänortsrörelser),

- införa datoriserade boknings- och informationssystem (helst sådana som är gemensamma för samtliga tre baltiska stater) och konsumentskyddsnormer för turister.

Artikel 93 Information och kommunikation

1. När det gäller information och kommunikation skall gemenskapen och Estland vidta lämpliga åtgärder för att stimulera ett effektivt ömsesidigt informationsutbyte. Program som syftar till att förse allmänheten med grundläggande information om Europeiska unionen skall prioriteras liksom program som ger vissa kretsar i Estland mer specialiserad information och om möjligt tillgång till gemenskapens databaser.

2. Parterna skall samordna och när det är lämpligt harmonisera sin politik beträffande regleringen av gränsöverskridande radiosändningar, tekniska standarder och främjande av europeisk teknik på det audiovisuella området.

3. Samarbetet kan vid behov omfatta utbytesprogram, stipendier, utbildningsmöjligheter för journalister och experter inom mediasektorn beroende på vad som är lämpligt.

Artikel 94 Konsumentskydd

1. Parterna skall samarbeta i syfte att uppnå full överensstämmelse mellan konsumentskyddssystemen i Estland och gemenskapen. Ett effektivt konsumentskydd behövs för att säkerställa att marknadsekonomin fungerar på ett riktigt sätt.

2. I detta syfte, och med tanke på deras gemensamma intressen, skall parterna uppmuntra och säkerställa

- en politik som främjar ett aktivt konsumentskydd i enlighet med gemenskapens regler och relevanta FN-riktlinjer om konsumentskydd,

- tillnärmningen av estnisk lagstiftning och konsumentskydd till gemenskapens,

- ett effektivt rättsskydd för konsumenterna i syfte att förbättra kvaliteten på konsumtionsvaror och upprätthålla lämpliga säkerhetsnormer.

3. Samarbetet kan omfatta

- utbyte av information om farliga produkter,

- utbildning av statliga konsumentskyddsombud och konsumentskyddsombud för icke-statliga organisationer,

- hjälp med att utveckla oberoende organisationer som skall höja konsumenternas medvetenheten, särskilt genom att tillhandahålla information,

- upprättande av informations- och rådgivningscenter för lösning av tvister samt tillhandahållande av juridisk och annan rådgivning till konsumenter; bestämmelser kommer att införas för samarbete mellan estniska center och sådana inom gemenskapen,

- tillgång till gemenskapens databaser,

- utveckling av utbyte mellan konsumentföreträdare.

4. Gemenskapen skall när det är lämpligt bidra med tekniskt bistånd.

Artikel 95 Tull

1. Parterna åtar sig att utveckla tullsamarbetet för att säkerställa överensstämmelse med alla de bestämmelser som skall antas på handelsområdet och för att uppnå en tillnärmning av Estlands tullsystem till gemenskapens och därigenom hjälpa till att bana väg för de liberaliseringsåtgärder som är planerade enligt detta avtal.

2. Samarbetet skall särskilt omfatta följande:

- Informationsutbyte, inbegripet undersökningsmetoder.

- Utveckling av gränsöverskridande infrastruktur.

- Införande av ett administrativt enhetsdokument och en sammankoppling av gemenskapens och Estlands transiteringssystem.

- förenkling av inspektioner och formaliteter i samband med godstransport,

- anordnande av seminarier och praktikplatser,

- stöd vid införandet av moderna tullinformationssystem,

- tillnärmning av Estlands varunomenklatur till gemenskapens Kombinerade nomenklatur,

- tillnärmning av strukturen i Estlands tulltaxa till gemenskapens tulltaxa.

Tekniskt bistånd skall ges när det är lämpligt.

3. Utan att det påverkar det utökade samarbetet enligt detta avtal, särskilt artikel 99 och avdelning VII, skall det ömsesidiga biståndet beträffande tullfrågor mellan de avtalsslutande parternas administrativa myndigheter äga rum enligt bestämmelserna i protokoll 5.

Artikel 96 Statistiskt samarbete

1. Samarbetet inom detta område skall syfta till att utveckla ett effektivt statistiksystem som snabbt och i rätt tid kan tillhandahålla den tillförlitliga statistik som behövs för att stödja och övervaka den ekonomiska reformprocessen och bidra till utvecklingen av privat företagsamhet i Estland.

2. Parterna skall särskilt samarbeta för att

- stärka Estlands statistiksystem,

- uppnå harmonisering med internationella (och särskilt gemenskapens) metoder, standarder och klassifikationer,

- tillhandahålla de uppgifter som behövs, för att upprätthålla och övervaka ekonomiska reformer,

- förse den privata sektorn, pressen och övriga marknadsaktörer och parter på arbetsmarknaden med relevanta makroekonomiska och mikroekonomiska uppgifter,

- garantera att uppgifterna skyddas mot obehörig insyn,

- utbyta statistisk information.

3. Gemenskapen skall ge tekniskt bistånd när det är lämpligt.

Artikel 97 Den ekonomiska politiken

1. Gemenskapen och Estland skall underlätta den ekonomiska reform- och integrationsprocessen genom att samarbeta för en bättre förståelse för grunddragen i deras respektive ekonomier och för utformningen och genomförandet av en ekonomisk politik i marknadsekonomier.

2. I detta syfte skall gemenskapen och Estland

- utbyta information om makroekonomiska resultat och prognoser och om utvecklingsstrategier,

- tillsammans analysera ekonomiska frågor av gemensamt intresse, inbegripet utformningen av en ekonomisk politik och medlen för att genomföra denna,

- särskilt genom åtgärdsprogrammet för samarbete i ekonomiska frågor (ACE) uppmuntra ett omfattande samarbete mellan ekonomer och företagsledare inom gemenskapen och i Estland för att påskynda överföringen av kunnande för utarbetandet av en ekonomisk politik och ombesörja att resultaten av forskning som är relevant för politiken får en omfattande spridning.

Artikel 98 Offentlig förvaltning

Parterna skall främja samarbetet mellan sina offentliga förvaltningsmyndigheter, bl.a. genom att anordna utbytesprogram, för att förbättra den ömsesidiga kännedomen om de respektive systemens struktur och funktion.

Artikel 99 Narkotika

1. Parterna skall, inom ramarna för sina respektive befogenheter och kompetensområden, samarbeta för att öka effektiviteten hos narkotikabekämpningspolitiken och åtgärderna för att motverka olaglig tillverkning och tillhandahållande av och handel med narkotika och psykotropa ämnen, inbegripet samarbete för att förhindra avledning av moderkemikalier, samt för att hindra och minska missbruket av dessa produkter.

2. Parterna skall enas om de samarbetsmetoder som är nödvändiga för att nå dessa mål, däribland metoder för gemensamma ingripanden.

3. Samarbetet på detta område skall baseras på ömsesidigt samråd om och nära samarbete mellan parterna om målen och åtgärderna inom de områden som avses i punkt 1 och skall bl.a., om sådant är möjligt, inbegripa tekniskt bistånd från gemenskapen.

Samarbetet för att motverka olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen kommer att omfatta tekniskt och administrativt bistånd, däribland

- utarbetande och genomförande av nationell lagstiftning,

- inrättande eller förstärkning av institutioner och informationscentrum samt socialmedicinska centrum och hälsocentrum,

- höjning av effektiviteten hos de institutioner som bekämpar olaglig handel med narkotika,

- personalutbildning och forskning,

- hindrande av avledning av moderkemikalier och andra väsentliga kemikalier som används för olaglig tillverkning av narkotika eller psykotropa ämnen, genom upprättande av lämpliga normer som är likvärdiga med dem som antagits av gemenskapen och relevanta internationella organ, särskilt Chemical Action Task Force (CATF).

Parterna får enas om att inkludera andra områden.

AVDELNING VII SAMARBETE FÖR ATT FÖRHINDRA OLAGLIG VERKSAMHET

Artikel 100

1. Parterna skall, inom ramen för sina befogenheter och kompetensområden, samarbeta för att förhindra olaglig verksamhet, särskilt

- olaglig invandring och sina medborgares olagliga närvaro på den andres område med beaktande av principerna och förfarandena för återresetillstånd,

- korruption,

- olaglig handel med industriavfall och förfalskade produkter,

- olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen,

- organiserad brottslighet,

- människosmuggling samt brottslighet i samband med olagliga nätverk för invandring,

- stöld av och olaglig handel med radioaktivt och nukleärt material,

- olaglig överföring av motorfordon.

2. Samarbetet på de områden som anges i punkt 1 skall baseras på ömsesidigt samråd och nära samarbete mellan parterna och bör omfatta tekniskt och administrativt bistånd för:

- utarbetande och genomförande av nationell lagstiftning,

- inrättande av informationscentrum och databaser,

- höjning av effektiviteten hos de institutioner som ansvarar för att förhindra olaglig verksamhet,

- personalutbildning och utveckling av undersökningsmetoder,

- utarbetande av ömsesidigt godtagbara åtgärder för att förhindra olaglig verksamhet.

Parterna får enas om att inkludera andra områden.

AVDELNING VIII KULTURELLT SAMARBETE

Artikel 101

1. Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta det kulturella samarbetet. När det är lämpligt kan de kulturella samarbetsaktiviteter som finns inom gemenskapen eller i en eller flera medlemsstater utvidgas till att också omfatta Estland, och ytterligare verksamhet av intresse för båda sidor kan utvecklas.

Detta samarbete kan i synnerhet omfatta

- översättningar av litterära verk,

- utväxling av icke-kommersiella konstverk och konstnärer,

- bevarande och restaurering av monument och historiska platser (det arkitektoniska och kulturella arvet),

- utbildning, särskilt inom området för konstförvaltning,

- kulturevenemang (t.ex. sångfestivaler),

- publicitet för betydelsefulla kulturevenemang.

2. Parterna får samarbeta för att främja den audiovisuella industrin i Europa. Särskilt kan den audiovisuella sektorn i Estland ansöka om att få delta i aktiviteter som anordnas av gemenskapen som ett led i MEDIA-programmet enligt de förfaranden som fastställts av de ansvariga organen för de olika aktiviteterna och enligt rådets beslut av den 21 december 1990 o