PROTOKOLL 2 till Avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen, Japans regering, Rysslands regering och Förenta staternas regering om samarbete om teknisk projektering av den internationella termonuklära experimentreaktorn (ITER)

EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN (EURATOM), JAPANS REGERING, RYSSLANDS REGERING OCH FÖRENTA STATERNAS REGERING ("PARTERNA")

SOM BEAKTAR Avtalet om samarbete om teknisk projektering (EDA) av en internationell termonukleär experimentreaktor (ITER) som parterna ingick den 21 juli 1992 ("avtalet"), särskilt artikel 3 i detta,

SOM HAR INLETT den tekniska projekteringen (EDA) enligt avtalets protokoll 1, som också ingicks av parterna den 21 juli 1992, och som har för avsikt att gemensamt slutföra den tekniska projekteringen enligt protokoll 2,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Avsnitt 1 Räckvidd

Parterna skall gemensamt slutföra de verksamheter som anges i artikel 2 i avtalet. Dessa verksamheter skall genomföras i enlighet med de tekniska målsättningar för ITER som antagits enligt bestämmelserna i avtalet.

Avsnitt 2 Särskild arbetsgrupp

En särskild arbetsgrupp skall tillsättas som biträdd av direktören skall lägga fram förslag till rådet om hur de beslut som parterna senare antar om byggande, drift, utnyttjande och nedläggning av ITER skall genomföras, jfr artikel 2 e i avtalet.

Avsnitt 3 Genomförande av arbetsprogrammet

1. Direktören skall genomföra arbetsprogrammet och aktualiseringar av detta efter godkännande av rådet i enlighet med de tidsplaner som är fastställda i programmet för de olika uppgifterna.

2. Den tekniska beskrivningen av uppgifter, tilldelningen av uppgifter och genomförandevillkoren, som utformas enligt de av rådet uppställda riktlinjerna för tilldelning av uppgifter, skall fastställas i uppgiftsavtalet. Uppgiftsavtalet utformas av direktören och undertecknas av denne och ledaren för den lokalgrupp som har tilldelats uppgiften. Uppgiftsavtalet skall ingås i enlighet med det godkända arbetsprogrammet och aktualiseringarna av detta.

3. Ledarna för lokalgrupperna skall se till att direktören och medlemmar av den gemensamma centralgruppen med direktörens godkännande inte utan giltiga skäl nekas tillträde till områden och lokaler där en uppgift som tilldelats en lokalgrupp genomförs för att utbyta erfarenheter, inspektera pågående arbete och utvärdera kvalitetsstyrningen. Lokalgruppens ledare skall i god tid underrättas om ett förestående besök. Närmare detaljer om sådant tillträde skall fastställas i uppgiftsavtalet.

Avsnitt 4 Avtal om utstationering

1. I detta avsnitt avses med

- utstationerande part: den part som ställer en person till den gemensamma centralgruppens förfogande i enlighet med artikel 8.2 i avtalet, oberoende av om den parten är personens arbetsgivare eller ej,

- utstationerad person eller utstationerad personal: en eller flera personer som den utstationerande parten ställer till den gemensamma centralgruppens förfogande.

2. Sedan en person har valts ut i enlighet med artikel 8.2 i avtalet skall personens arbetsgivare utan dröjsmål ställa denne till den gemensamma centralgruppens förfogande. För varje utstationerad person skall direktören utarbeta ett särskilt utstationeringsavtal som undertecknas av direktören, den utstationerade personen, dennes arbetsgivare och den enhet som ansvarar för verksamheten vid den gemensamma arbetsplats som personen skall knytas till. Om arbetsgivaren och den utstationerande parten inte är identiska, skall den utstationerande parten underteckna utstationeringsavtalet eller avtalen för att visa att den har ställt den utstationerade personalen till den gemensamma centralgruppens förfogande i enlighet med artikel 8.2 i avtalet. Direktörens utstationeringsavtal skall kontrasigneras av rådets ordförande.

I utstationeringsavtalet skall anges det arbete och den gemensamma arbetsplats till vilken den utstationerade personen skall knytas, personens rapporteringsskyldighet samt att den utstationerade personen och dennes arbetsgivare skall följa bestämmelserna i artiklarna 8.2 och 15 i avtalet samt bestämmelserna i detta stycke, i den utsträckning dessa avser utstationeringen, och att den utstationerade personen skall följa de interna säkerhetsregler som skall iakttas i den gemensamma arbetsplatsens lokaler. Utstationeringsavtalet får inte ha längre giltighet än protokollet.

Avsnitt 5 Avslutande av arbetet och slutrapportering

När arbetsprogrammet och de årliga aktualiseringarna godkänns skall rådet med hjälp av direktören se till att bestämmelser fastställs för ett snart och samordnat avslutande av det arbete som skall utföras enligt avtalet, inbegripet utarbetande av slutrapporten. Om det är nödvändigt eller lämpligt att parterna fattar beslut om ytterligare åtgärder skall rådet med hjälp av direktören lägga fram förslag om detta.

Avsnitt 6 Resurser

De resurser som krävs för att genomföra detta protokoll skall ställas till förfogande av parterna i enlighet med berörda bestämmelser i avtalet.

Avsnitt 7 Varaktighet

Detta protokoll träder i kraft när parterna har undertecknat det och skall förbli i kraft så länge avtalet gäller.

Utfärdat i Wien den 21 mars 1994 i fyra exemplar.

På Europeiska atomenergigemenskapens vägnar

Corrado PIRZIO BIROLI

På Japans regerings vägnar

Kunisada KUME

På Rysslands regerings vägnar

Nikalai S. CHEVEREN

På Förenta staternas regerings vägnar

John B. RITCH III

Förhandlarnas gemensamma synpunkter

När förhandlingarna om det sista förslaget till protokoll 2 avslutades på ovannämnda dag var förhandlarna eniga om följande:

1. Detaljerade tekniska målsättningar

De detaljerade tekniska målsättningar för ITER som avses i avsnitt 1 i protokoll 2 skall antas av parterna som handlar genom rådet. Rådet antog dessa detaljerade tekniska målsättningar den 15 och 16 december 1992 (se tillägg 1).

2. Riktlinjer för genomförande av tilldelade uppgifter

De riktlinjer för genomförande av tilldelade uppgifter som avses i avsnitt 3 i protokoll 2 skall antas av rådet. Rådet antog dessa riktlinjer den 22 april 1993 (se tillägg 2).

3. Utstationeringsavtal

De utstationeringsavtal som avses i avsnitt 4 i protokoll 2 bör vara så enhetliga som möjligt och överensstämma med de riktlinjer för utstationeringsavtal som anges i tillägg 3.

Om den utstationerande parten inte är arbetsgivare till den utstationerade personen skall parten se till att den utstationerade personens arbetsgivare följer bestämmelserna i avsnitt 4 i protokoll 2 samt riktlinjerna.

4. Finansiering

Vad avser avsnitt 6 i protokoll 2 gäller följande:

1. Varje part skall bära sina egna kostnader för

a) sina medlemmars och experters deltagande i arbete och möten i rådet, TAC, MAC och SWG, inbegripet kostnader för resor och uppehälle,

b) sin personals utstationering till gemensamma arbetsplatser,

c) sin lokalgrupps genomförande av uppgifter som den har tilldelas i enlighet med avsnitt 3 i protokoll 2,

d) anordnande av arbetsmöten på sitt territorium och sin arbetsgrupps deltagande i arbetsmöten, inbegripet kostnader för resor och uppehälle.

2. Vid tillämpningen av artikel 14 i avtalet skall rådet ta hänsyn till hur stora resurser varje värdpart har erbjudit som stöd till sin gemensamma arbetsplats.

3. Andra utgifter som rådet anser vara nödvändiga för att genomföra protokoll 2 på ett tillfredsställande sätt kommer att finansieras genom den gemensamma fonden.

5. Övervakning av den tekniska projekteringen av ITER

Varje år skall man i enlighet med artikel 16 i avtalet kontrollera att arbetet framåtskrider i överensstämmelse med de allmänna ramarna i avsnitt 1 i tillägg 1. Särskilt skall de tekniska aspekterna och riktigheten av bedömningen av kostnaderna för att uppföra ITER kontrolleras enligt vad som anges i punkt 1 f i bilaga A till avtalet, även med utgångspunkt från lokala uppgifter om anläggningens viktigaste delar. Dessa utvärderingar kan leda till att ITER-rådet justerar riktlinjerna eller de tekniska lösningarna.

6. Konstruktionsskiss

Rådet har godkänt TAC-4-svaret att "konstruktionsskissen (tillägg 4) kommer att vara en god grund för fortsatt tekniskt projekteringsarbete efter 1) en ytterligare begränsad optimering av viktiga maskinparametrar för att åstadkomma en reserv för kostnadsökningar, 2) ändring av konstruktionsprincipen inom vissa områden och 3) en utvidgning av den tekniska kapaciteten för att öka flexibiliteten vid drift".

TILLÄGG 1 DETALJERADE TEKNISKA MÅLSÄTTNINGAR FÖR ITER

1. Allmänna ramar

De detaljerade tekniska målsättningar och tekniska metoder som ligger till grund för ITER skall med lämpliga marginaler uppfylla målet att hålla kostnaderna för anläggningen inom de ramar som anges i slutrapporten från ITER:s CDA-fas samt säkerställa att anläggningen behåller sin betydelse inom det långsiktiga FoU-programmet för fusion.

ITER bör utformas så att den fungerar säkert och visar fusionskraftens säkerhets- och miljöpotential.

2. Prestanda och provning

Plasma

ITER:s inneslutning skall medge att kontrollerad antändning kan uppnås. Uppskattningen av ITER:s inneslutningskapacitet skall, liksom i CDA-fasen, bygga på etablerade, gynnsamma driftsformer.

Med ITER bör man kunna åstadkomma följande:

- Visa att kontrollerad antändning och förlängd förbränning är möjlig under tillräckligt lång tid för att uppnå stationära förhållanden under alla tidsintervall som är typiska för plasmaprocesser och för interaktionen mellan plasma och vägg samt för stationära förhållanden för nukleär provning av mantelns komponenter. Detta kan ske med hjälp av pulser med plan kurvtopp med en varaktighet på ca 1 000 s. För provning av olika mantelutformningar är det önskvärt med pulser med en varaktighet på ca 2 000 s.

- Försöka visa fortvarig drift med hjälp av icke-induktiv strömgenerering i reaktorrelevanta plasmer.

Tekniska prestanda och provning

Med ITER bör man

- kunna visa att den teknologi som krävs för en fusionsreaktor (bl.a. supraledande magneter och fjärrstyrning) finns tillgänglig,

- kunna prova reaktordelar (t.ex. system för att avlägsna energi och partiklar från plasman),

- kunna prova olika utformningar av tritiumalstrande mantlar för bruk i reaktorer. I de planerade modulproven ingår att visa en så stor bridningskapacitet att reaktorn kan bli självförsörjande på tritium samt producera högtemperaturvärme och elektricitet.

3. Konstruktionskrav

Vid val av parametrar för basanläggningen skall marginalerna vara så pass stora att man rimligen kan förvänta sig att uppnå den plasma och de tekniska prestanda som krävs. Konstruktionen bör vara så flexibel att förbättrade och nya funktioner kan införas och att plasmans prestanda kan optimeras under drift. Konstruktionen bör konfirmeras med hjälp av den vetenskapliga och tekniska databas som skall upprättas efter EDA-fasen.

Anläggningen skall när plasman är antänd kunna klara en induktiv puls med plan kurvtopp på ca 1 000 s. Med hänsyn till slutmålet - fortvarig drift - skall ITER-anläggningen utformas så att den är förenlig med icke-induktiv strömgenerering och strömgenereringen skall finnas som möjlighet i det uppvärmningsystem som krävs för antändningen under den första driftsfasen.

Vad avser provningen av komponenter under bestrålning och vid hög värmebelastning, dvs. under förhållanden som råder i en fusionsreaktor,

- skall den genomsnittliga neutronbelastningen av väggen vara ca 1 MW/m2,

- skall anläggningen utformas så att den kan tåla minst 1 MWa/m2, dvs. så att långtidsprovning av materialen kan genomföras.

Det är önskvärt att anläggningen kan köras vid höga flödes- och strålningsnivåer. ITER-anläggningens konstruktörer bör undersöka om det är möjligt att använda ett bredare urval av driftsformer och vilka följder detta kan få. Anläggningens permanenta delar bör inte genom sin konstruktion hindra att man kan komma upp i bestrålningsnivåer på upp till 3 MWa/m2. För den andra driftsfasen skall konstruktionen ge möjlighet att ersätta skyddsmanteln med en bridermantel.

4. Driftsmässiga krav

ITER-driften bör delas in i följande två faser:

- Den första fasen - Basic Performance Phase - väntas pågå under tio år med några tusen timmar full DT-drift. Under denna fas bör man undersöka frågor i samband med kontrollerad antändning, förlängd förbränning, fortvarig drift och provning av mantelmoduler. Det förutsätts att tritium i tillräckliga kvantiteter kan tillföras utifrån under denna fas.

- Genom försök med kontrollerad antändning i ITER-anläggningen kommer inneslutning, stabilitet och kontroll av orenheter i plasma som uppvärmts med alfapartiklar att undersökas. Genom försök med förbränning med längre varaktighet skall det dessutom undersökas hur man kan styra produktionen av fusionsenergi och plasmaprofilerna och hur man kan avlägsna heliumaskan.

- Avsikten med de försök med strömgenerering som skall genomföras under denna fas är att visa att fortvarig förbränning i plasmer ger lika stor uppvärmning som den utifrån tillförda energin. Med hjälp av uppvärmningssystem i strömgenereringsform skall icke-induktiv strömgenerering utnyttjas för att styra profil och förbränning i syfte att åstadkomma bättre inneslutningsmetoder och att utvärdera vilka förhållanden och hur stor effekt ovanstående typ av fortvarig drift förutsätter. Beroende av resultatet av dessa försök kan det bli nödvändigt att installera kraftigare strömgenerering.

- Funktionsprövning av mantelmoduler under denna fas förväntas totalt omfatta några tusen timmars förbränningstid parallellt med fysikprogrammet, bl.a. provserier med en varaktighet på tre till sex dagar med en neutronbelastning av väggen på omkring 1 MW/m2.

- Den andra fasen - Enhanced Performance Phase - väntas också pågå ca tio år. Huvudvikten kommer att ligga på förbättring av prestanda i allmänhet och på genomförande av ett program för provning av komponenter och material vid högre bestrålning. Under denna fas skall drift med högre disponibilitet samt avancerade plasmadriftsmoder undersökas, och eventuellt kan det bli tal om demonstration av reaktorrelevanta mantelsegment. Denna fas skall även omfatta försök med kontinuerlig drift med en varaktighet av en till två veckor och då förväntas en bestrålning av minst 1 MWa/m2.

Beslut om huruvida bridning skall ingå i denna fas skall fattas på grundval av om tritium finns tillgängligt från externa källor, vilka resultat provningen av bridermanteln har gett och vilka erfarenheter som har gjorts i fråga om plasmans och anläggningens prestanda.

Genomförandet av denna fas bör bygga på en granskning av resultaten av föregående fas samt en bedömnng av det relativa värdet av de olika föreslagna delarna i programmet.

TILLÄGG 2 RIKTLINJER FÖR TILLDELNING AV UPPGIFTER

A. Godkännande och revision av uppgiftsavtal

1. Uppgiftsavtal vars värde överstiger 300 IUA får ingås först sedan ITER-rådet har godkänt uppgiften, dess tekniska beskrivning och tilldelningen av uppgiften.

2. Uppgiftsavtal vars värde är högst 300 IUA får ingås direkt av direktören och den berörda lokalgruppsledaren. Direktören skall genast underrätta de övriga tre lokalgruppsledarna om sådana uppgiftstilldelningar.

3. Det totala värdet av uppgiftsavtal vars värde är högst 300 IUA och som tilldelats i enlighet med punkt 2 får inte överstiga 3 000 IUA under någon period mellan MAC:s möten.

4. Uppgiftsavtal får ändras efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren för att smärre tekniska ändringar skall kunna genomföras inom ramen för det arbete som redan har godkänts av rådet. Ändringar av omfattningen av en uppgift som motsvarar ett värde på högst ± 20 % eller 300 IUA per uppgift får också göras efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren. Uppgifter som avser arbete som inte längre behövs får avslutas efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren. ITER-poängen till sådana uppgifter skall i så fall ändras i enlighet därmed. Ändringar som inte enbart består i 1) smärre tekniska ändringar, 2) ändringar av omfattningen motsvarande högst 300 IUA och 3) avslutning enligt beskrivningen ovan måste godkännas av rådet enligt de förfaranden som anges i avtalet för nya uppgiftstilldelningar. I sådana fall skall direktören anpassa ITER-poängen i enlighet därmed.

5. Rådet skall underrättas om alla ändringar av uppgiftsavtalen som inte kräver rådets godkännande.

B. Identifiering, definition och utvärdering av uppgifter

Följande riktlinjer skall följas vid identifiering och definition av uppgifter:

1. Direktören, som skall identifiera uppgifterna i nära samverkan med lokalgruppsledarna, skall även fastställa de ITER-poäng som skall utgå till de parter som åtar sig att genomföra uppgifterna. Denna samverkan bör så långt möjligt leda till en gemensam uppfattning om hur man mest praktiskt och effektivt kan identifiera och definiera uppgifter och fastställa kostnaderna för dem.

2. Innan uppgiftsförteckningen skickas officiellt till lokalgruppsledarna skall direktören informera dessa om förteckningen och om de poäng som kommer att utgå till den part som åtar sig en uppgift. Parter som är intresserade av att åta sig en uppgift bör genast underrätta direktören så att denne, om mer än en part uttrycker ett sådant intresse, i nära samverkan med lokalgruppsledarna kan fastställa hur dessa intressen bäst bör beaktas, antingen genom att uppgiften delas upp i mindre delar eller genom att arbetet utförs parallellt eller gemensamt.

3. Senast två månader efter det att parterna har fått uppgiftsförteckningen och den tekniska beskrivningen från direktören skall de anmäla vilka uppgifter de är intresserade av i en officiell skrivelse som skall innehålla följande:

a) En beskrivning av vilka möjligheter parten har att uppfylla specifikationer och att iaktta tidsplanerna samt uppgift om huruvida man har tillgång till de resurser, faciliteter och den sakkunskap som krävs.

b) Uppgift om var man planerar att arbetet skall utföras. Om det inte är möjligt att ange detta därför att parten tillämpar iterativa kontrakteringsförfaranden, skall denne i stället ange vilken typ av institution som väntas medverka. Ett defintivt besked skall lämnas så snart det är avgjort vilka institutioner som skall genomföra uppgiften.

c) En bedömning av vilka tekniska risker uppgiften medför och, om risken är hög, eventuella förslag till parallella insatser.

4. Direktören skall föreslå vilka uppgifter som skall tilldelas de olika lokalgrupperna på grundval av ovannämnda information, riktlinjerna i punkt 1 c i bilaga B till avtalet och dessa riktlinjer. Förslagen skall lämnas i det arbetsprogram som direktören med jämna mellanrum skall lägga fram för rådet i enlighet med artikel 11 i avtalet.

5. När enskilda uppgiftsavtal ingås skall direktören se till att ITER-poängen även omfattar relevant arbete som avser dessa uppgifter och som parten har satt igång efter undertecknandet av ITER EDA-avtalet och protokoll 1.

6. Inom området för varje uppgiftssystem skall det råda en lämplig balans i fördelningen av uppgifter mellan parterna. Vid bedömningen av balansen skall hänsyn tas till de tilldelade uppgifternas kvalitativa egenskaper, bl. a. provningsanläggningens art och den teknologiska nivån.

7. Om inte någon part har anmält intresse för en uppgift skall direktören i nära samverkan med lokalgruppsledarna försöka att intressera åtminstone någon part. Om detta inte lyckas får direktören hänskjuta frågan till ITER-rådet i enlighet med artikel 21.1.

8. För vissa uppgifter kan det vara berättigat med parallella insatser från mer än en part, t.ex. när den tekniska risken förefaller stor eller när det finns andra osäkerhetsmoment. Eventuellt kan tilldelningen av uppgifter ske i olika etapper.

9. ITER:s direktör skall i nära samverkan med lokalgruppsledarna se till att uppdelningen av arbetet i uppgifter som omfattas av uppgiftsavtal inte blir mer omfattande än vad som är nödvändigt för ett effektivt genomförande, samtidigt som man måste se till att arbetet fördelas på ett rimligt sätt mellan parterna. Varje uppgiftsavtal skall omfatta ett lämpligt, sammanhängande och självständigt arbetsområde med väldefinierade kontaktytor mot övriga områden.

10. Fördelningen av konstruktionsarbetet mellan den gemensamma centralgruppen och lokalgrupperna skall generellt ske enligt principen att den gemensamma centralgruppen endast skall utföra sådant arbete som lämpligast utförs av en central enhet. Utgångspunkten är att den totala ITER-poängen till konstruktionsuppgifter som utförs av lokalgrupperna skall motsvara ungefär 500 manår.

C. Urvalskriterier

1. En anmälan om intresse för en uppgift skall beaktas endast om det framgår av anmälan att specifikationerna kan uppfyllas och tidsplanerna iakttas och att de nödvändiga faciliteterna och den nödvändiga sakkunskapen finns tillgänglig.

Innan en intresseanmälan avslås på grund av att de tekniska kraven inte är uppfyllda skall ITER:s direktör underrätta den berörda lokalgruppsledaren, som inom en kort frist skall ges tillfälle att revidera partens förslag.

2. Valet mellan de intresseanmälningar som uppfyller de tekniska kraven skall i första hand grundas på

a) den tekniska erfarenheten och kapaciteten hos de institutioner som föreslås genomföra uppgiften,

b) den tekniska risken med den föreslagna metoden,

c) den uppvisade insikten om de tekniska och ledningsmässiga kraven.

Andra faktorer - bl.a. behovet att säkerställa en lämplig balans mellan uppgifterna inom området för ett viss uppgiftssystem, parternas prioritering av arbetet, det föreslagna angreppssättets kvalitet - bör beaktas i lämplig omfattning.

D. MAC:s roll

MAC skall samlas så ofta som krävs för att säkerställa att direktörens förslag snabbt verkställs mellan rådets möten. Elektroniska och andra kommunikationsmedel skall utnyttja så att rådet snabbt kan godkänna enhälliga rekommendationer från MAC. I övriga fall krävs rådets godkännande enligt det normala rådsförfarandet.

E. Brister i en parts genomförande av konstruktions- och FoU-uppgifter

1. Med brister i en parts genomförande av en tilldelad uppgift avses att en lokalgrupp inte är i stånd att på ett tillfredsställande sätt genomföra den uppgift som den har tilldelats i ett uppgiftsavtal eller att en lokalgrupp inte är i stånd att genomföra uppgiften med en tillräckligt hög standard i fråga om konstruktionsutformning och sakkunskap.

Varje uppgiftsavtal skall innehålla en standardparagraf med de allmänna principer som gäller vid brister i genomförandet.

2. Om en lokalgruppsledare finner att det finns risk för att en tilldelad uppgift inte kan genomföras på ett tillfredsställande sätt skall han genast underrätta direktören om detta.

3. Om direktören anser att det finns risk för bristfälligt genomförande av en uppgift skall han utfärda en officiell "varning på grund av brister i genomförandet" till den berörda lokalgruppsledaren i vilken det anges

- varför direktören anser att det finns risk för att uppgiften inte genomförs på tillfredsställande sätt,

- hur lång tid lokalgruppsledaren har på sig att på ett för direktören övertygande sätt göra troligt att uppgiften kan genomföras på ett tillfredsställande sätt.

När det gäller uppgifter med poäng på högst 300 IUA får direktören sedan omedelbart omfördela uppgiften till en annan part.

4. När det gäller uppgifter med poäng som överstiger 300 IUA skall en kopia av den officiella varningen skickas till rådet för kännedom.

Om det vid utgången av den frist som fastställs i varningen inte har gjorts troligt att uppgiften kan genomföras på ett tillfredsställande sätt, skall direktören lämna ett förslag till rådet om hur uppgiften skall behandlas i fortsättningen.

5. När direktören enligt förfarandet i punkt 4 lägger fram förslag till hur en uppgift eller en del av denna skall omfördelas till en annan part skall det av förslaget till rådet framgå

- vilket arbete som skall omfördelas och hur detta förhåller sig till det ursprungliga uppgiften,

- den part till vilken uppgiften kommer att omfördelas,

- storleken på de ITER-poäng som skall omfördelas,

- den information och den utrustning som den part som inte har uppfyllt sina förpliktelser skall ställa till förfogande vad avser arbete som genomförts. Affärshemligheter som gemensamma centralgruppen redan har fått med skyldighet att behandla förtroligt skall lämnas till den part som övertar uppgiften. Affärshemligheter som inte har ställts den gemensamma centralgruppens förfogande behöver inte lämnas till den part som övertar arbetet.

6. Om en uppgift eller en del av denna har omfördelats eller dragits in på grund av brister i genomförandet skall direktören på alla sätt försöka tilldela den återstående ITER-uppgiften på ett sätt som svarar mot principen i bilaga B om att uppgifterna skall fördelas någorlunda rättvist. I detta sammanhang får parter som genomför sina uppgift på ett tillfredsställande sätt inte fråntas arbete.

F. Återanvändning av anordningar och andra tillgångar som avslutade uppgiftsavtal har gett upphov till

I direktörens uppmaning till parterna att sända in intresseanmälningar skall när så är lämpligt finnas uppgift om hur anordningar och andra tillgångar som avslutade uppgiftsavtal har gett upphov till skall återanvändas under EDA-fasen. Särskilda bestämmelser i uppgiftsavtalet skall förhandlas fram av direktören och den eller de berörda lokalgruppsledarna.

D e f i n i t i o n e r

Följande uttryck används vid utarbetandet av riktlinjer för tilldelning av uppgifter:

uppgift: det arbete som utförs av den gemensamma centralgruppen eller av en lokalgrupp. En uppgift som tilldelas en lokalgrupp omfattas av ett uppgiftsavtal. Det kan finnas hundratals uppgiftsavtal. I en uppgift som tilldelats en lokalgrupp kan andra lokalgrupper medverka.

området för ett uppgiftssystem: en grupp av uppgifter som omfattar ett naturligt ITER-system. Det kan finnas tiotals uppgiftssystem.

uppgiftstilldelning: ett förfarande som tillämpas när enskilda lokalgrupper och den gemensamma centralgruppen tilldelas uppgifter.

uppgiftsavtal: ett kontrakt som innehåller en teknisk beskrivning av uppgiften, resultaten av uppgiftstilldelningen och villkoren för genomförandet.

etappvis tilldelning: en metod för tilldelning av uppgifter som är så tekniskt komplexa eller innebär en så stor risk att det är berättigat att tilldelningen sker steg för steg i vilka konceptualisering, utformning, utveckling och provning (eller andra steg) successivt tilldelas samma part, flera olika parter eller en grupp parter med minskande antal medlemmar. I det sistnämnda fallet utförs de inledande uppgifterna av flera parter medan de därpå följande uppgifterna utförs av färre parter.

konstruktionsuppgift: uppgift att genomföra konstruktionsverksamhet (både teknisk och fysisk konstruktion) som skall tilldelas den gemensamma centralgruppen och lokalgrupperna, för vilka en kostnadsberäkning ingick i den kostnadsberäkning av konstruktionsarbetet på 250 miljoner US-dollar som gjordes i januari 1989 i slutrapporten om principkonstruktionen för ITER (ITER Conceptual Design Activities - CDA).

teknologiska FoU-uppgifter: de uppgifter till stöd för konstruktionsarbetet, bl.a. FoU inom grundläggande teknologi och inom specifika ingenjörsområden som fastställs i slutrapporten och vars totala kostnad uppskattades till ca 750 miljoner US-dollar i januari 1989 (400 respektive 350 miljoner US-dollar) i den rapporten.

arbetsprogram: det dokument som avses i artikel 11 och som regelbundet skall preciseras närmare allt eftersom EDA utvecklas.

ITER-poäng: det belopp i ITER-räkenskapsenheter (ITER Units of Account - IUA) (motsvarande 1 000 US-dollar enligt prisnivån i januari 1989) som ITER-direktören anslår till en viss FoU-uppgift inom konstruktion eller teknologi vid den tidpunkt då uppgiften skickas till lokalgruppsledarna med uppmaning om att inkomma med intresseanmälningar. Beloppet får ändras endast om uppgiftens omfattning ändras. Summan av alla sådana poäng skall motsvara uppskattningarna i slutrapporten från CDA.

TILLÄGG 3 RIKTLINJER FÖR UTSTATIONERINGSAVTAL

a) Utstationerad personal skall fortsätta att vara anställd av sin eventuella hittillsvarande arbetsgivare och kontraktet mellan den utstationerade personalen och arbetsgivaren skall fortsätta att gälla under utstationeringen. Arbetsgivaren skall fortsätta att betala ut löner och andra ersättningar, inbegripet sociala avgifter, tillägg och kostnadsersättningar enligt de lagar och bestämmelser som gäller för arbetsgivaren.

b) Arbetsgivaren skall se till att olycksfallsförsäkring och andra försäkringar till förmån för den utstationerade personen enligt anställningsvillkoren fortsätter att gälla under utstationeringen till den gemensamma centralgruppen. Arbetsgivaren skall omedelbart underrätta sina därför ansvariga enheter och försäkringsbolaget om utstationeringen. Om ett befintligt försäkringsskydd för den utstationerade personen påverkas skall arbetsgivaren ansvara för att ett motsvarande försäkringsskydd ges.

c) Arbetsgivarens semesterbestämmelser skall fortsätta att gälla under utstationeringen och direktören skall underrättas om dessa. Under utstationeringen avtalas semesterns förläggning och varaktighet med direktören, som skall underrätta arbetsgivaren. I enlighet med b skall arbetsgivarens bestämmelser om sjukledighet fortsätta att gälla under utstationeringen.

d) Vad avser den utstationerade personalens befordringsgång skall arbetsgivaren ta hänsyn till den arbetsinsats som den utstationerade personalen har fullgjort under utstationeringen till den gemensamma centralgruppen.

TILLÄGG 4 KONSTRUKTIONSSKISS (OUTLINE DESIGN)

Rådet beaktade den tekniska rådgivningskommitténs (TAC) rapport om konstruktionsskissen och fann i anslutning till TAC:s rekommendation att rapporten är en acceptabel grund som parterna kan stödja sig på när de förbereder antagandet av protokoll 2, även om den mer detaljerade tekniska konstruktionen måste utvecklas för att lösa de tekniska problem som TAC har funnit.

Följaktligen begär rådet att direktören skall undersöka samtliga rekommendationer i TAC:s rapport om konstruktionsskissen.

Rådet begär särskilt, enligt TAC:s rekommendationer, att direktören och den gemensamma centralgruppen (JCT) skall genomföra en känslighetsanalys för att fastställa det bästa sättet att minska kostnaderna med minsta möjliga påverkan av prestandamarginalerna.

ITER-konstruktionsskissen (outline design)

I. Inledning

Rapporten beskriver konstruktionsskissen för ITER under de första 18 månaderna av EDA. En sammanhängande konstruktion har utarbetats som med lämpliga säkerhetsmarginaler uppfyller de avtalade programmässiga och tekniska detaljmålen för ITER. Den beräknade kostnaden för att bygga ITER under den första fasen - Basic Performance Phase - är av den storleksordning som anges i slutrapporten om ITER CDA.

Konstruktionsskissen är en grund för den fortsatta tekniska projekteringen, för inriktningen av ITER-forskningen och ITER-utvecklingen och för andra relaterade verksamheter inom ramen för ITER EDA-avtalet.

II. Programmässiga och tekniska målsättningar

Den övergripande programmmässiga målsättningen för ITER, såsom den anges i ITER EDA-avtalet, är att visa att fredlig användning av fusionsenergi är tekniskt och vetenskapligt genomförbar. ITER skall nå detta mål genom att visa kontrollerad antändning och förlängd förbränning av deuterium-tritiumplasmer med fortvarighet som slutmål, genom att demonstrera teknologier som är avgörande för en reaktor i ett integrerat system, och genom att utföra integrerad provning av de högvärmebelastade och nukleära komponenter som krävs för att utnyttja fusionsenergi för praktiska ändamål.

ITER-rådet har i enlighet med bestämmelserna i protokoll 1 till ITER EDA-avtalet fastställt detaljerade tekniska målsättningar och hur de programmässiga målsättningarna i praktiken skall förverkligas på tekniskt bästa möjliga sätt.

De viktigaste egenskaperna och parametrarna i konstruktionsskissen för ITER följer av de avtalade programmatiska och detaljerade tekniska målsättningarna. I beskrivningen av de detaljerade tekniska målsättningarna konstateras att två operationella faser är nödvändiga för att förverkliga den programmässiga målsättningen: Basic Performance Phase och Enhanced Performance Phase. I konstruktionsskissen preciseras konstruktionen för Basic Performance Phase och ges möjlighet att senare tillföra sådana funktioner som krävs för att förverkliga målsättningarna för Enhanced Performance Phase.

Plasmans storlek, form och prestanda har i konstruktionsskissen fastställts så att målsättningen att visa kontrollerad antändning med induktiv puls som under antända förhållanden har en plan kurvtopp med en varaktighet av ca 1 000 s kan uppfyllas. Kärlkomponenternas egenskaper och tokamakens totala storlek bestäms av denna målsättning och av kravet att nukleära komponenter och högbelastade komponenter skall kunna provas under betingelser som är relevanta för en fusionsreaktor.

I konstruktionsskissen beaktas säkerhetsmarginaler och tekniska marginaler som motsvarar detta stora steg inom fusionsutvecklingen.

III. Konstruktionsskissens huvuddrag

III.1 H u v u d p a r a m e t r a r

Huvudparametrarna i konstruktionsskissen för ITER anges i tabell 1.

>Plats för tabell>

Konstruktionsskissen visas i tvärsnitt och tredimensionellt i figur 1 och 2.

III.2 F y s i k a l i s k g r u n d v a l

Fysikaliska undersökningar av plasmakärnan som bygger på statistisk analys samt uppskalning av försöksresultaten från ledande fursionsanläggningar har visat att konstruktionsskissen ger god säkerhet för fortvarig och kontrollerad antändning under en rad olika betingelser och driftsscenarier. Antändningsområdet är okänsligt i förhållande till osäkerheter i fysiska nyckelområden - uppnåbar plasmainneslutning, plasmans innehåll av orenheter samt avlägsnande av termiskt helium. De överordnade maskinparametrar har satts vid minimivärden som är nödvändiga för att uppnå en rimlig säkerhetsmarginal och för att undgå risk för skador till följd av plasmainstabilitet eller plasmasammanbrott.

III.3 S u p r a l e d a n d e s p o l a r o c h m e k a n i s k s t r u k t u r

ITER-målsättningarna förutsätter att supraledande magneter används. Det överordnade magnetsystemet är integrerat i den mekaniska strukturen för att därigenom minimera spänningar under planerade driftsförhållanden. Systemet består av 24 toriodalfält, en central solenoid och sex externa poloidalfält. De toroidala fälten är fästade vid den centrala solenoiden för att uppnå maximal voltsekund (induktiv spänning gånger pulsvarigheten) och motbalanserar de elektromekaniska krafterna. De toroidala fälten är placerade i lager så att strukturell styvhet kan uppnås med hjälp av stålplattorna mellan de olika ledande lagren. Den centrala solenoiden är också placerad i lager med en tjockväggig ledare som ger den nödvändiga hållfastheten. Det poloidala spolsystemet är tillräckligt flexibelt för att tillgodose en rad olika plasmakonfigurationer som kan visa sig intressanta i Enhanced Performance Phase.

III.4 V a k u u m k a m m a r e n

Vakuumkammaren är en dubbelväggig struktur framställd av 24 toroidalt förbundna segment sammansvetsade mellan portarna och fyllda med metallkulor och kylmedel. Den fungerar dessutom som skärmskydd och inneslutning. Det finns portar på tre nivåer, övre nivån (för installation och byte av skärmskydd), mellannivån (för uppvärmning och strömgenerering, provning av mantelmoduler, fjärrtillsyn samt diagnosticering) och nedre nivån (för divertoroperationer och pumpning).

III.5 F ö r s t a v ä g g e n o c h s k y d d s m a n t e l n

Den första väggen utgör en del av en vattenkyld skyddsmantel vid låg temperatur (≤ 200° C) som är utförd av konventionella konstruktionsmaterial. Det primära materialet är rostfritt stål, medan koppar används till ytor med hög värme för att ge goda säkerhetsmarginaler vid referensbelastning av väggen under Basic Performance Phase. Skyddsmanteln är uppdelad i invändigt och utvändigt separata komponenter och återigen uppdelad toroidalt, så att installation och utbyte kan ske genom den övre porten. Den första väggen är klädd med ett material med lågt masstal.

Provmantelmodulerna installeras genom mellanporten. De sköts skilt ifrån skyddsmanteln och kan endast avlägsnas var för sig.

I konstruktionsskissen har hänsyn tagits till framtida inbyggning av en bridermantel som kan visa sig nödvändig för att nå målsättningarna i Enhanced Performance Phase. Skärmskydd och bridermantel är båda självbärande, oberoende komponenter.

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

III.6 D i v e r t o r

Konstruktionsskissen inbegriper ett avancerat divertorkoncept i vilken effekt överförs från plasmakanten till divertorkammarens vägg innan den når divertorplattorna. Divertorn består av moduler som alla innehåller en rad kylda plattor som fångar upp effekten. Det använda kylmedlet medger att en avskärmningsmantel används.

III.7 U p p v ä r m n i n g o c h s t r ö m g e n e r e r i n g

Omkring 50 MW extern uppvärmning är inberäknat i konstruktionsskissen. Konstruktionen bygger på högfrekventa joncyklotronvågor (Ion Cyclotron Radio Frequency, ICFR), men även andra former av uppvärmning och strömgenerering, som t.ex. elektroncyklontronvågor och injektion av neutrala partiklar, är möjliga. ICRF-konstruktionen är utformad så att antennen kan utsända en vandringsvåg (fast wave) som sätter igång strömgenerering. Den totala effekten kan ökas till 100 MW eller mer utan antennändringar.

III.8 K r y o s t a t

Kryostat är en fylld dubbelväggig stålkonstruktion som dessutom fungerar som avskärmningskomponent och inneslutande struktur.

III.9 S ä k e r h e t o c h m i l j ö

ITER-försöksanläggningen blir den första fusionsanläggning som omfattar en termonukleär reaktors viktigaste delar. ITER är konstruerad för säker drift samt för demonstration av fusionsenergins säkerhets- och miljöpotential. Konstruktionsskissen omfattar särskilt

- snabb recirkulation av bränsle så att tritiumlagret blir minsta möjliga,

- inneslutning av radioaktiva material bakom flera barriärer, bl.a. avskärmningsmantel, vakuumkammare och kryostat,

- fysikaliska och tekniska marignaler.

Hittillsvarande analyser visar att konstruktionsskissen överensstämmer med de förväntade lagstiftnings- mässiga gränserna för befolkningsexponering vid såväl rutinmässig drift som vid olyckstillfällen.

IV. Kostnadsberäkning för uppförandet

Mot bakgrund av det hittillsvarande arbete uppskattas kostnaderna för uppförandet av ITER i enlighet med konstruktionsskissen till 5,6 miljarder US-dollar (prisnivån i januari 1989). En preliminär specificering av de viktigaste kostnaderna ges i tabell 2.

>Plats för tabell>

Kostnadsberäkningen bygger på de specifika förhållandena i konstruktionen som tillgodoser de tekniska målsättningarna med Basic Performance Phase. Den inkluderar inte ITER-gruppen. Uppskattningen är preliminär på detta tidiga stadium av projektet och kommer att aktualiseras fortlöpande allteftersom EDA-arbetet framskrider. Kostnaderna kan fastställas definitivt först när detaljprojekteringen, inkl. industriella kostnadsuppskattningar, är avslutad.