BILAGA 3 ENERGISTADGEPROTOKOLL om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter

PREAMBEL

Parterna i detta protokoll,

som beaktar den europeiska energistadga, som antogs i slutdokumentet från Haagkonferensen om Europeiska energistadgan, undertecknat i Haag den 17 december 1991, och i synnerhet förklaringarna i denna, om att samarbete är nödvändigt inom områdena energieffektivitet och därtill hörande miljöskydd,

som även beaktar energistadgefördraget, som är öppet för undertecknande från den 17 december 1994 till den 16 juni 1995,

som är medvetna om det arbete, som internationella organisationer och fora bedriver beträffande energieffektivitet och energicykelns miljöaspekter,

som är medvetna om de förbättringar i fråga om försörjningssäkerhet och de avsevärda ekonomiska och miljömässiga vinster, som följer av genomförandet av kostnadseffektiva åtgärder för energieffektivisering, och som likaså är medvetna om den betydelse sådana åtgärder har för omstrukturering av ekonomier och förbättring av levnadsstandarden,

som inser att förbättringar i energieffektivitet minskar energicykelns skadliga miljöeffekter, inbegripet global uppvärmning och försurning,

som är övertygade om att energipriserna så långt möjligt bör återspegla en konkurrensstyrd marknad, vilket säkerställer en marknadsinriktad prisbildning inklusive en bättre spegling av miljökostnader och miljövinster, samt inser att sådan prisbildning är avgörande för framsteg i fråga om energieffektivitet och därmed sammanhängande miljöskydd,

som uppskattar den vitala roll som den privata sektorn, inklusive små och medelstora företag, spelar för arbetet med att främja och genomföra åtgärder för energieffektivisering och är inriktade på att säkerställa en gynnsam institutionell ram för ekonomiskt livskraftiga investeringar i energieffektivisering,

som erkänner att kommersiella former för samarbete kan behöva kompletteras med mellanstatligt samarbete, särskilt i fråga om utformning av energipolitik och energianalyser liksom på andra områden, som är avgörande för ökning av energieffektivitet men som inte är lämpade för privat finansiering, och

som önskar genomföra gemensamma, samordnade åtgärder på området energieffektivitet och därtill hörande miljöskydd och anta ett protokoll, som anger ramen för ett energiutnyttjande som är så ekonomiskt och effektivt som möjligt,

HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE.

DEL I INLEDNING

Artikel 1. Protokollets omfattning och mål

1. Detta protokoll definierar allmänna riktlinjer för att främja energieffektivitet som en betydande energikälla och för att, som en följd av detta, begränsa energisystemens skadliga miljöeffekter. Det ger även vägledning i fråga om utvecklingen av program för energieffektivisering, anger samarbetsområden och skapar en ram för utveckling av gemensamma och samordnade åtgärder. Sådana åtgärder kan inbegripa prospektering, efterforskning, produktion, omvandling, lagring, transport, distribution och förbrukning av energi och får omfatta alla ekonomiska områden.

2. Protokollets mål är att

a. främja riktlinjer för energieffektivisering som är förenliga med en hållbar utveckling,

b. upprätta ramvillkor, som stimulerar tillverkare och konsumenter till att använda energi så ekonomiskt, effektivt och miljömässigt tryggt som möjligt, särskilt genom anordnande av effektiva energimarknader och en bättre återspegling av miljökostnader och miljövinster, och

c. utveckla samarbete inom området energieffektivisering.

Artikel 2 Definitioner

I detta protokoll avses med

1. stadga: Europeiska energistadgan, som antogs i slutdokumentet från Haagkonferensen om den europeiska energistadgan, undertecknat i Haag den 17 december 1991; undertecknande av slutdokumentet betraktas som undertecknande av stadgan.

2. part: en stat eller regional organisation för ekonomisk integration, som har samtyckt till att låta sig bindas av detta protokoll och som protokollet trätt i kraft för.

3. regional organisation för ekonomisk integration: en organisation som bildats av stater, som till den överfört behörighet i vissa frågor, av vilka några regleras i detta protokoll, inklusive behörighet att fatta bindande beslut i sådana frågor.

4. energicykeln: hela energikedjan, inbegripet verksamheter i samband med prospektering, efterforskning, omvandling, lagring, transport, distribution och förbrukning av de olika energislagen och behandling och omhändertagande av avfall, samt nedmontering, nedläggning eller stängning av dessa verksamheter, varvid skadliga miljöeffekter minimeras.

5. kostnadseffektivitet: att uppnå ett givet mål till lägsta möjliga kostnad eller uppnå största möjliga nytta till en given kostnad.

6. förbättring av energieffektivitet: åtgärder för att behålla samma utbyte (av en vara eller tjänst) utan att sänka dess kvalitet eller funktion, samtidigt som mängden energi som krävs för att åstadkomma samma resultat minskar.

7. miljöeffekt: alla effekter, som en given verksamhet orsakar på miljön, inklusive människors hälsa och säkerhet, flora, fauna, mark, luft, vatten, klimat, landskap och historiska monument eller andra byggnadsverk eller samspelet mellan dessa faktorer, liksom även effekter på kulturarv och socioekonomiska förhållanden som följer av förändringar av dessa faktorer.

DEL II ALLMÄNNA RIKTLINJER

Artikel 3 Grundprinciper

Parterna skall vägledas av följande principer:

1. Parterna skall samarbeta och på lämpligt sätt bistå varandra i utveckling och genomförande av riktlinjer, lagar och förordningar för energieffektivitet.

2. Parterna skall utarbeta riktlinjer för energieffektivisering och erforderliga lagar och förordningar som främjar bl.a.

a. effektivt fungerande marknadsmekanismer, inklusive marknadsanpassad prisbildning och en bättre spegling av miljökostnader och miljövinster,

b. minskning av hinder för energieffektivitet och därigenom stimulerar investeringar,

c. mekanismer för finansiering av initiativ som gäller energieffektivisering,

d. utbildning och medvetenhet,

e. spridning och överföring av teknik,

f. begriplighet i de rättsliga och administrativa regelverken.

3. De fördragsslutande parterna skall sträva efter att fördelar av energieffektivisering i full utsträckning skall kunna nås i alla delar av energicykeln. I detta syfte skall de efter bästa förmåga formulera och genomföra riktlinjer för energieffektivisering och gemensamma eller samordnade åtgärder baserade på kostnadseffektivitet och ekonomisk effektivitet, med vederbörlig hänsyn tagen till miljöaspekterna.

4. Riktlinjer för energieffektivisering skall omfatta både åtgärder på kort sikt för anpassning av tidigare praxis och långsiktiga åtgärder för förbättring av energieffektiviteten genom hela energicykeln.

5. När parterna samarbetar för att nå protokollets mål, skall de ta hänsyn till de olikheter som finns mellan parterna vad gäller miljöeffekter och kostnader för åtgärder.

6. Parterna erkänner den privata sektorns vitala roll. De skall stimulera energiföretags, ansvariga myndigheters och expertorgans åtgärder, samt till nära samarbete mellan industri och förvaltning.

7. Gemensamma eller samordnade åtgärder skall ta hänsyn till berörda principer, syftande till att skydda och förbättra miljön, som antagits i internationella överenskommelser som parterna är parter i.

8. Parterna skall dra största möjliga nytta av det arbete och den sakkunskap som finns hos behöriga internationella eller andra organ och skall sträva efter att undvika dubbelarbete.

Artikel 4 Ansvarsfördelning och samordning

Alla parter skall sträva efter att säkerställa att riktlinjer för energieffektivisering samordnas mellan alla deras ansvariga myndigheter.

Artikel 5 Strategier och mål

Parterna skall formulera strategier och mål för energieffektivisering för att därigenom begränsa energicykelns miljöeffekter på sätt som är anpassade till deras egna specifika förutsättningar inom energiområdet. Dessa strategier och mål skall vara öppna för insyn för alla berörda parter.

Artikel 6 Finansiering och stimulansåtgärder

1. Parterna skall främja införande av nya tillvägagångssätt och metoder för finansiering av energieffektivisering och energirelaterade miljöskyddsinvesteringar, som exempelvis samriskföretag mellan energianvändare och externa investerare (nedan kallat tredjepartsfinansiering).

2. Parterna skall sträva efter att dra nytta av och främja tillgång till privata kapitalmarknader och befintliga internationella finansinstitut, för att underlätta investeringar i förbättrad energieffektivitet och i miljöskydd med anknytning till energieffektivitet.

3. Parterna får, om det är förenligt med bestämmelserna i energistadgefördraget och deras övriga folkrättsliga åtaganden, införa skattemässiga eller finansiella stimulansåtgärder för energianvändarna i syfte att underlätta för energieffektiv teknik och energieffektiva produkter och tjänster att vinna insteg på marknaden. De skall söka göra det på sätt som både säkerställer insyn och minimerar snedvridning av internationella marknader.

Artikel 7 Främjande av energieffektiv teknik

1. I enlighet med bestämmelserna i energistadgefördraget skall parterna främja kommersiell handel och samarbete avseende teknik, energirelaterade tjänster och driftsrutiner, som är energieffektiva och skonsamma för miljön.

2. Parterna skall främja utnyttjande av sådan teknik och sådana tjänster och driftsrutiner i alla delar av energicykeln.

Artikel 8 Nationella program

1. För att nå de mål som formulerats enligt artikel 5 skall alla parter utveckla, genomföra och regelbundet aktualisera de program för energieffektivisering som är bäst anpassade till vars och ens förhållanden.

2. Dessa program får omfatta verksamheter som t.ex.

a. utveckling av scenarier avseende efterfrågan och tillförsel av energi på lång sikt, till ledning för beslutsfattandet,

b. utvärdering av de energi- och miljömässiga samt ekonomiska effekterna av vidtagna åtgärder,

c. definition av normer som tagits fram för att förbättra energieffektiviteten hos energiförbrukande utrustning och ansträngningar för att harmonisera dessa internationellt för att undvika snedvridning av handeln,

d. utveckling och uppmuntran av privata initiativ och industriellt samarbete, inbegripet samriskföretag,

e. främjande av användning av den energieffektivaste teknik som är ekonomiskt livskraftig och skonsam för miljön,

f. främjande av nyskapande metoder för investeringar i energieffektiviseringar, som exempelvis tredjepartsfinansiering och samfinansiering.

g. utveckling av ändamålsenliga energibalanser och databaser, t.ex. med uppgifter om energiefterfrågan på en tillräckligt detaljerad nivå och om teknik för förbättring av energieffektiviteten.

h. främjande av skapande av rådgivnings- och konsultverksamhet som kan drivas av offentliga eller privata industri- eller energiföretag, som tillhandahåller information om program och teknik för energieffektivisering och som bistår konsumenter och företag,

i. stöd till och främjande av kombinerad el- och värmeproduktion och av åtgärder för att öka effektiviteten i fjärrvärmesystem,

j. inrättande på lämpliga nivåer av specialiserade organ för energieffektivisering, som har tillräcklig finansiering och bemanning för att utveckla och genomföra program.

3. Vid genomförande av sina program för energieffektivisering skall parterna säkerställa att det finns erforderliga institutionella och juridiska ramar.

DEL III INTERNATIONELLT SAMARBETE

Artikel 9 Samarbetsområden

Samarbetet mellan parterna får ta alla lämpliga former. Områden som är tänkbara för samarbete har förtecknats i bilagan.

DEL IV ADMINISTRATIVA OCH JURIDISKA ÅTGÄRDER

Artikel 10 Stadgekonferensens roll

1. Beslut av stadgekonferensen i enlighet med detta protokoll skall fattas endast av de parter i energistadgefördraget som är parter i protokollet.

2. Stadgekonferensen skall sträva efter att, inom 180 dagar efter det att detta protokoll trätt i kraft, anta förfaranden för att bevaka och underlätta genomförandet av alla bestämmelser i protokollet, inklusive kraven på rapportering, samt för att peka ut samarbetsområden i överensstämmelse med artikel 9.

Artikel 11 Sekretariat och finansiering

1. Det sekretariat som inrättats enligt artikel 35 i energistadgefördraget skall ge stadgekonferensen all erforderlig hjälp för fullgörande av dess uppgifter enligt detta protokoll och utföra de ytterligare tjänster till stöd för protokollet, som kan komma att krävas från tid till annan, efter stadgekonferensens godkännande.

2. De kostnader, som sekretariatet och stadgekonferensen åsamkas på grund av detta protokoll, skall täckas av parterna i protokollet enligt deras betalningsförmåga, fastställd enligt den formel som anges i bilaga B till energistadgefördraget.

Artikel 12 Omröstning

1. Enhällighet bland de parter som är närvarande och röstar vid stadgekonferensens möten där sådana frågor skall beslutas, skall krävas för beslut om att

a. anta ändringar i detta protokoll, och

b. godkänna anslutningar till protokollet enligt artikel 16.

Parterna skall göra sitt yttersta för att nå enhällighet i alla frågor som kräver deras beslut enligt detta protokoll. Om en överenskommelse inte kan nås i enhällighet, skall beslut, som inte avser budgetfrågor, fattas av tre fjärdedels majoritet av de parter som är närvarande och röstar vid det möte i stadgekonferensen då sådana frågor skall beslutas.

Beslut i budgetfrågor skall fattas av en kvalificerad majoritet av de parter vars beslutade bidrag enligt artikel 11.2 tillsammans utgör minst tre fjärdedelar av de totala beslutade bidragen.

2. I denna artikel avses med parter som är närvarande och röstar parter i detta protokoll som är närvarande och lämnar ja- eller nejröster, dock kan stadgekonferensen besluta om en arbetsordning som gör det möjligt för parterna att fatta sådana beslut per capsulam.

3. Med undantag för vad som sagts i punkt 1 beträffande budgetfrågor är inget beslut som avses i denna artikel giltigt om det inte har stöd av en enkel majoritet av parterna.

4. En regional organisation för ekonomisk integration skall, när den röstar, ha så många röster som den har medlemsstater som är parter i detta protokoll, dock får en sådan organisation inte utöva sin rösträtt om dess medlemsstater gör det, och omvänt.

5. Om en part framhärdar i att inte fullgöra sina ekonomiska förpliktelser enligt detta protokoll får stadgekonferensen helt eller delvis upphäva dennes rösträtt.

Artikel 13 Förhållande till energistadgefördraget

1. Om bestämmelser i detta protokoll skulle vara oförenliga med bestämmelser i energistadgefördraget, skall bestämmelserna i energistadgefördraget ta över i den delen.

2. Artiklarna 10.1 och 12.1 12.3 skall inte tillämpas på omröstning i stadgekonferensen rörande ändringar i detta protokoll, som anvisar uppgifter eller funktioner till stadgekonferensen eller sekretariatet, vilka skall upprättas enligt energistadgefördraget.

DEL V SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14 Undertecknande

Detta protokoll skall stå öppet för undertecknande från den 17 december 1994 till den 16 juni 1995 av stater och regionala organisationer för ekonomisk integration vars företrädare undertecknat stadgan och energistadgefördraget.

Artikel 15 Ratifikation, antagande eller godkännande

Protokollet skall vara föremål för ratifikation, godtagande eller godkännande av signatärer. Ratifikations-, antagande- eller godkännandeinstrument skall deponeras hos depositarien.

Artikel 16 Anslutning

Protokollet skall stå öppet för anslutning från den dag då det stängs för undertecknande av stater och regionala organisationer för ekonomisk integration, som undertecknat stadgan och är parter i energistadgefördraget, på villkor som skall godkännas av stadgekonferensen. Anslutningsinstrumenten skall deponeras hos depositarien.

Artikel 17 Ändringar

1. Alla parter får föreslå ändringar i detta protokoll.

2. Sekretariatet skall meddela parterna texter till föreslagna ändringar i protokollet minst tre månader före den dag då det läggs fram för antagande av stadgekonferensen.

3. Texter till ändringar i protokollet som godkänts av stadgekonferensen skall av sekretariatet anmälas till depositarien, som skall översända dem till alla parter för ratifikation, antagande eller godkännande.

4. Ratifikations-, godtagande-, eller godkännandeinstrument avseende ändringar i detta protokoll skall deponeras hos depositarien. Ändringarna träder i kraft mellan de parter som ratificerat, godtagit eller godkänt dem den trettionde dagen efter deposition hos depositarien av ratifikations-, antagande-, eller godkännandeinstrument från minst tre fjärdedelar av parterna. Därefter träder ändringar i kraft för alla övriga parter den trettionde dagen efter den då de deponerar sina ratifikations-, antagande-, eller godkännandeinstrument.

Artikel 18 Ikraftträdande

1. Detta protokoll träder i kraft den trettionde dagen efter den dag då det femtonde ratifikations-, antagande-, eller godkännandeinstrumentet eller anslutningsinstrumentet deponerats av en stat eller regional organisation för ekonomisk integration, som är undertecknare av stadgan och part i energistadgefördraget, eller samma dag som energistadgefördraget träder i kraft, beroende på vilket som inträffar sist.

2. För alla stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration för vilka energistadgefördraget trätt i kraft och som ratificerar, godtar eller godkänner detta protokoll, eller som ansluter sig till det sedan protokollet trätt i kraft enligt punkt 1, skall protokollet träda i kraft den trettionde dagen efter den dag då sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration deponerar sitt ratifikations-, antagande-, godkännande-, eller anslutningsinstrument.

3. I punkt 1 skall instrument som deponeras av en regional organisation för ekonomisk integration inte räknas som tillägg till instrument som deponerats av sådan organisations medlemsstater.

Artikel 19 Reservationer

Inga reservationer får göras mot detta protokoll.

Artikel 20 Frånträde

1. Alla parter får när som helst efter det att protokollet trätt i kraft för dem frånträda protokollet genom skriftlig anmälan till depositarien.

2. Alla parter som frånträder energistadgefördraget skall anses ha frånträtt protokollet.

3. Den faktiska frånträdandedagen enligt punkt 1 skall inträffa nittio dagar efter den då depositarien erhåller anmälan. Den faktiska frånträdandedagen enligt punkt 2 skall sammanfalla med dagen för frånträdande av energistadgefördraget.

Artikel 21 Depositarie

Regeringen i Portugal skall vara depositarie av detta protokoll.

Artikel 22 Autentiska texter

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat detta protokoll på engelska, franska, tyska, italienska, ryska och spanska, där alla texter har lika giltighet, i ett original, som skall deponeras hos regeringen i Portugal.

Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.

Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanta-quattro.

>Hänvisning till >

Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.

'Åãéíå óôç Ëéóáâüíá, óôéò äÝêá åðôÜ Äåêåìâñßïõ ôïõ Ýôïõò ÷ßëéá åíéáêüóéá åíåíÞíôá ôÝóóåñá.

Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

BILAGA

Illustrativ och icke uttömmande förteckning över tänkbara samarbetsområden enligt artikel 9

Utveckling av program för energieffektivisering, inklusive identifikation av hinder och potential för energieffektivisering, samt utveckling av energimärkning och normer för energieffektivitet.

Bedömning av energicykelns miljöeffekter.

Utveckling av ekonomiska, rättsliga och administrativa styrmedel.

Tekniköverföring, tekniskt bistånd och industriella samriskföretag i överensstämmelse med internationella regler för äganderätt och andra tillämpliga internationella överenskommelser.

Forskning och utveckling.

Utbildning, övning, information och statistik.

Identifikation och utvärdering av åtgärder, såsom beskattning eller andra marknadsbaserade styrmedel, inklusive överlåtbara utsläppsrätter, som tar hänsyn till externa kostnader och vinster särskilt i samband med miljön.

Energianalyser och utformning av handlingsprogram:

- bedömning av potentialer för energieffektivisering,

- analyser och statistik rörande energiefterfrågan,

- utveckling av rättsliga och administrativa styrmedel,

- integrerad resursplanering och styrning av efterfrågesidan,

- miljökonsekvensbeskrivningar, omfattande större energiprojekt.

Utvärdering av ekonomiska styrmedel för förbättring av energieffektivitet och miljömål.

Analyser av energieffektivitet i samband med raffinering, omvandling, transport och distribution av kolväten.

Förbättring av energieffektivitet i generering och överföring av elkraft:

- kombinerad produktion av el och värme,

- anläggningskomponenter (ångpannor, turbiner, generatorer etc.),

- integrering av kraftnät.

Förbättring av energieffektiviteten inom byggnadssektorn:

- normer för värmeisolering, passiv solenergi och ventilation,

- system för lokaluppvärmning och luftkonditionering,

- högeffektiva låg-NOx brännare,

- teknik för mätning inklusive individuell mätning,

- hushållsapparater och belysning.

Kommuner och lokal samhällsservice:

- fjärrvärmesystem,

- effektiva system för gasdistribution,

- teknik för energiplanering,

- vänortssamarbete mellan städer eller andra lämpliga geografiska enheter,

- energihantering i städer och offentliga byggnader,

- sophantering och återvinning av energi ur avfall.

Förbättring av energieffektivitet inom industrisektorn:

- samriskföretag,

- kaskadkoppling, kombinerad produktion av kraft och värme och återvinning av spillvärme,

- energirevisioner.

Förbättring av energieffektiviteten inom transportsektorn:

- normer för motorfordons prestanda,

- utveckling av effektiv infrastruktur för transport.

Information:

- utveckling av medvetenhet,

- databaser: anslutning, tekniska specifikationer, informationssystem,

- spridning, insamling och kollationering av teknisk information,

- beteendestudier.

Utbildning:

- utbyte av energiansvariga chefer, tjänstemän, ingenjörer och studenter,

- anordnande av internationella kurser.

Finansiering:

- utveckling av juridiska ramar,

- tredjepartsfinansiering,

- samriskföretag,

- samfinansiering.