BILAGA

2021–2027 ASSOCIERINGSAGENDA FÖR EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN MOLDAVIEN

Innehållsförteckning

Inledning 106

1 Principer, instrument och medel för genomförandet av associeringsagendan 106

2 Övergripande målsättningar för samarbetet mellan EU och Republiken Moldavien 107

I. Resilienta, hållbara och integrerade ekonomier 108

II. Ansvarsskyldighet för institutioner, rättsstatsprincipen och säkerhet 109

III. Miljö- och klimatmässig resiliens 109

IV. En resilient digital omställning 110

V. Resilienta, rättvisa och inkluderande samhällen 110

3 Kort- och långsiktiga prioriteringar i associeringsagendan 111

I. Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning 111

II. Utrikes- och säkerhetspolitik 117

III. Frihet, säkerhet och rättvisa 119

IV. Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete 124

V. Handel och handelsrelaterade frågor (djupgående och omfattande frihandelsområde) 139

Inledning

Associeringsagenda för Europeiska unionen och Republiken Moldavien

Den 27 juni 2014 undertecknade Europeiska unionen, dess medlemsstater och Republiken Moldavien (parterna) ett långtgående och innovativt associeringsavtal, som även omfattade ett djupgående och omfattande frihandelsområde. Avtalet innehåller bindande och regelstyrda bestämmelser om ett utökat samarbete för att främja politisk association och ekonomisk integration som går längre än i traditionella avtal och som omfattar alla relevanta områden. Avtalet tillämpades provisoriskt från den 1 september 2014 till och med slutförandet av ratificeringsprocessen, vilket gjorde det möjligt att tillämpa associeringsavtalet fullt ut från och med den 1 juli 2016.

Parterna enades den 26 juni 2014 om en associeringsagenda, som förtecknar prioriterade områden för gemensamt arbete för perioden 2014–2016. Den 4 augusti 2017 enades parterna om att ersätta associeringsagendan 2014–2016 med en ny associeringsagenda för perioden 2017–2019. De associeringsagendor som EU och Republiken Moldavien enats om förbereder och underlättar genomförandet av associeringsavtalet.

Vid associeringsrådets femte möte den 30 september 2019 enades EU och Republiken Moldavien om att förlänga associeringsagendan 2017–2019 under en ettårig övergångsperiod och börja arbeta på en förteckning över prioriteringar som en vägledning för de kommande årens arbete med processen att genomföra associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet på de områden som omfattas av associeringsavtalet. Det föreliggande dokumentet, som ersätter associeringsagendan 2017–2019, förtydligar och fastställer nya prioriteringar på hög nivå för det gemensamma arbetet i syfte att nå de målsättningar avseende politisk association och ekonomisk integration som fastställs i associeringsagendan för perioden 2021–2027. Det inriktas på långsiktiga mål och prioriteringar som gäller hela perioden, medan fastställande och övervakning av konkreta åtgärder på kortare sikt samt de operativa aspekterna i fråga om resultaten bör behandlas inom den institutionella struktur som består av den associeringskommitté och underkommitté vilka infördes genom associeringsavtalet. Denna dagordning kan vid behov bli föremål för översyn, särskilt mot bakgrund av Rysslands aggression mot Ukraina och nya säkerhetsutmaningar för Republiken Moldavien.

Det faktum att associeringsagendan är inriktad på ett begränsat antal prioriteringar påverkar inte räckvidden eller mandatet för den befintliga dialogen inom ramen för andra relevanta avtal och partnerskap eller den multilaterala verksamheten inom det östliga partnerskapet.

Viseringsfritt resande till Schengenländer för Republiken Moldaviens medborgare som innehar ett biometriskt pass trädde i kraft i april 2014. Riktmärkena för viseringsliberalisering och rekommendationerna i kommissionens rapporter om upphävandemekanismen för viseringsundantag måste uppnås kontinuerligt för att säkerställa hållbarheten i det viseringsfria systemet och därigenom bidra till rörlighet och direkta personkontakter mellan EU och Republiken Moldavien.

1 Principer, instrument och medel för genomförandet av associeringsagendan

Följande gemensamma principer kommer även fortsättningsvis att vara vägledande för genomförandet av associeringsagendan:

— Åtgärder som vidtas som en del av associeringsagendan bör genomföras i enlighet med de övergripande målen om politisk associering och ekonomisk integration, med full hänsyn till associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet samt dess ingress.

— Associeringsagendans prioriteringar återspeglar EU:s och Republiken Moldaviens ansvar att till fullo genomföra bestämmelserna i associeringsavtalet.

— Båda parter måste vara involverade i genomförandet av associeringsagendan, med fullt beaktande av principerna om egenansvar, öppenhet, ansvarighet och delaktighet.

— Genom associeringsagendan åtar sig Republiken Moldavien att fortsätta dialogen om de reformer som sammanhänger med associeringen.

— Associeringsagendan eftersträvar påtagliga och hållbara resultat med hjälp av gradvis genomförande av de strategiska prioriteringarna genom praktiska åtgärder. Båda parter kommer särskilt att sörja för att all lagstiftning och alla strategiska dokument som utarbetas inom ramen för associeringsagendan utarbetas och genomförs lojalt genom ett inkluderande, insynsvänligt och erfarenhetsbaserat tillvägagångssätt som involverar det civila samhället och andra berörda aktörer.

— Parterna erkänner vikten av att stödja de överenskomna prioriteringarna med hjälp av lämpliga och tillräckliga inrikespolitiska, tekniska och finansiella resurser.

— Genomförandet av associeringsagendan kommer att vara föremål för övervakning och årlig rapportering, även om de övergripande framstegen, samt utvärdering med hjälp av allmänt erkända index och uppgifter från EU-finansierade projekt. Framstegen kommer att granskas bland annat under de möten som genomförs inom ramen för de bilaterala strukturer som fastställs i associeringsavtalet. Det civila samhället kommer också att erbjudas möjlighet att fokusera sin övervakning på associeringsagendan.

— Europeiska unionen kommer att stödja Republiken Moldavien i genomförandet av de mål och prioriteringar som fastställs i associeringsagendan. I detta syfte kommer unionen att använda allt tillgängligt EU-stöd, tillhandahålla sakkunskap och rådgivning, underlätta utbyte av bästa praxis, kunskaper och information, samt stödja kapacitetsuppbyggnad och förstärkning av institutionerna. Europeiska unionen kommer också att främja och eftersträva samordning av stöd från Republiken Moldaviens andra samarbetspartners och stärka en samordnad hållning i fråga om Team Europas stödpaket som kombinerar resurser från EU, dess medlemsstater och finansieringsorgan. EU kommer att använda sina finansieringsinstrument för att genomföra associeringsagendan. Stödet kommer dock att fortsätta lämnas på strikta villkor och kopplas till konkreta framsteg med de reformer som överenskommits med EU, särskilt i fråga om demokrati, rättvisa och korruptionsbekämpning. Associeringsagendan är inte heller något finansiellt programdokument och ersätter inte den finansiella programplanering som parterna genomför.

Prioriteringarna i associeringsagendan är fullt förenliga med de långsiktiga politiska mål som beskrivs i det gemensamma meddelandet ”Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla” och som tillsammans med återkoppling från medlemsstaterna och partnerländerna kommer att ligga till grund för det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna om de resultat för perioden efter 2020 som offentliggjordes den 2 juli 2021 och godkändes vid det östliga partnerskapets sjätte toppmöte år 2021 (1). Den ekonomiska investeringsplanen och fem nationella flaggskeppsinitiativ med inriktning på Moldavien kommer att stödja den socio-ekonomiska återhämtningen och stärka landets resiliens. Det gemensamma meddelandet noterades med uppskattning i rådets därmed sammanhängande slutsatser av den 11 maj 2020.

Prioriteringarna i associeringsagendan kommer att ligga till grund för EU:s stöd till Republiken Moldavien i enlighet med instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, det fleråriga vägledande programmet samt det flerlandsprogram som förbereds för Republiken Moldavien via Europa i världen [ännu inte godkänt]. Synergieffekter skapas även genom den ekonomiska återhämtningsplan för Moldavien som EU offentliggjorde den 2 juni i syfte att stimulera den långsiktiga socio-ekonomiska återhämtningen, främja en grön och digital omställning samt frigöra landets outnyttjade ekonomiska potential. EU kan även komma att lämna stöd via andra EU-instrument, däribland instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete. Allt stöd kommer att tillhandahållas i full överensstämmelse med de bestämmelser och förfaranden som gäller för genomförandet av EU:s externa bistånd. EU:s stöd kommer att återspegla dess villkorlighets- och incitamentbaserade strategi, och ett villkor för stödet är att överenskomna reformer genomförs. Parterna kommer att samarbeta för att stärka de nationella systemen och institutionerna i enlighet med bästa praxis för förutsägbart och effektivt stöd, i linje med godkända strategiska policydokument och regeringens policydokument.

Den föreliggande associeringsagendan kommer att vara tillämplig från det att den antas till och med slutet av 2027. Associeringsagendan får ändras eller uppdateras när som helst genom överenskommelse i associeringsrådet EU–Republiken Moldavien.

2 Övergripande målsättningar för samarbetet mellan EU och Republiken Moldavien

EU och Republiken Moldavien anser att genomförandet av associeringsavtalet och associeringsagendan utgör en huvudprioritering för att konsolidera och främja gemensamma värderingar och principer på det sätt som överenskommits mellan EU och Republiken Moldavien. Associeringsavtalet föreskriver en påskyndad politisk associering och ekonomisk integration med Europeiska unionen i linje med Republiken Moldaviens strävan att närma sig EU och landets europeiska val, som bekräftades i förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte 2017. EU upprepar sitt bestämda stöd för Republiken Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom ramen för dess internationellt erkända gränser.

Efter det att associeringsavtalet undertecknades har Republiken Moldavien vidtagit åtgärder med avseende på reformer och det faktiska genomförandet. Båda parter bekräftar de framsteg Republiken Moldavien gjort på vägen mot en djupare politisk associering och ekonomisk integration med EU och erkänner att ytterligare viktiga steg fortfarande återstår för att åstadkomma väsentliga och hållbara framsteg som ger medborgarna fullt åtnjutande av fördelarna med associeringsavtalet EU–Republiken Moldavien.

EU kommer att fortsätta stödja det arbete som bedrivs inom ramen för den permanenta konferensen om politiska frågor inom ramen för förhandlingarna om en lösning i Transnistrien i formatet 5+2 för att nå en övergripande, fredlig och hållbar lösning på konflikten, med grundval i Republiken Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom ramen för dess internationellt erkända gränser och uttalandet från OSSE:s ministerkommitté i december 2020.

Samarbetet mellan EU och Republiken Moldavien syftar även till att stödja genomförandet av övergripande politiska mål, däribland Parisavtalet om klimatförändringar och genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 globala mål för hållbar utveckling som bägge parter anslutit sig till. Samarbetet kommer att stärka den regelbaserade världsordningen och bidra till att bygga ett starkare Europa i världen.

De nedanstående långsiktiga politiska målen för det östliga partnerskapet efter 2020, som framlades i det gemensamma meddelandet från mars 2020, kommer vederbörligen att beaktas av Republiken Moldavien när landet fastställer den strategiska inriktningen på de reformer som kommer att göras under de kommande åren. Parterna kommer att samarbeta för att kommunicera om de fördelar som följer av samarbetet.

I. Resilienta, hållbara och integrerade ekonomier

Parterna kommer att öka sitt samarbete för att stimulera den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska integrationen mellan Republiken Moldavien, EU:s medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet till förmån för Moldaviens medborgare och deras välfärd. Detta kommer att minska de ekonomiska och utbildningsrelaterade ojämlikheterna och förbättra arbetsvillkoren, och samtidigt säkerställa en progressiv utfasning av fossila bränslen och klimatneutralitet i ekonomin, i enlighet med den europeiska gröna given. Detta kommer även att yttra sig i ansträngningar för att säkerställa att återhämtningen efter covid-19-pandemin blir miljövänlig och inte äventyrar miljö- och klimatmålen. Det är också viktigt för en hållbar och rättvis återhämtning att man bevarar skyddet av arbetstagarna och främjar anständiga arbetstillfällen. Ett förbättrat investeringsklimat kommer att åstadkommas genom uppbyggnad av absorptionskapaciteten för investeringar, inrättande av lika villkor för företagare, säkerställande av rättsstatsprincipen, ett insynsvänligt och oberoende rättsväsende, ansträngningar för att bekämpa korruption samt effektiva styrelsemetoder.

Parterna kommer även att samarbeta för att investera i människor, i synnerhet ungdomar, för att öka deras anställbarhet och samtidigt säkerställa anständiga arbetstillfällen och ett effektivt skydd av arbetstagarna, med bättre anpassning av utbildnings-, forsknings- och innovationssektorn till behoven i den privata sektorn. Forskning och innovation kommer att stödjas genom att man främjar och möjliggör smart specialisering och tekniköverföring samt genom att Republiken Moldaviens anslutning till ramprogrammet för forskning och innovation Horisont Europa slutförs. Republiken Moldavien kommer att förbättra sina utbildningsresultat genom modernisering och en omfattande reform av utbildningssektorn som ska leda till en mer effektiv resursanvändning och investeringar i hög kvalitet på mänskliga resurser och på resultat, i enlighet med internationella kvalitetsbedömningar, samt på system för utbildning och ungdomsfrågor, på ett inkluderande sätt.

Parterna kommer att samarbeta för att stödja Republiken Moldavien när det gäller att införa en fullt fungerande och konkurrenskraftig marknadsekonomi och gradvis anpassa sin politik till EU:s politik. Detta bör uppnås i enlighet med riktlinjerna för makroekonomisk stabilitet, sunda offentliga finanser, ett starkt finansiellt system samt en hållbar betalningsbalans. Stärkningen av internkontroller och internrevision ska göras i enlighet med europeiska normer och praxis. Parterna kommer att samarbeta för att ytterligare konsolidera reformerna i banksektorn. Prioritering kommer att ges åt att förbättra lagstiftningen och verksamhetsklimatet för små och medelstora företag, med samtidigt fokus på efterlevnaden av Moldaviens konkurrenslagstiftning för att säkerställa en välfungerande inre marknad, även genom begränsning av monopolbeteenden. Privatiseringar kommer att genomföras på ett insynsvänligt sätt med kontrollmekanismer för strategiska tillgångar och kritisk infrastruktur. Styrningen av statsägda företag bör förbättras, liksom oberoendet och ansvarsskyldigheten hos den behöriga myndigheten för förvaltning av statlig egendom. Oberoende och ansvarsskyldighet för andra offentliga myndigheter vars uppdrag omfattar övervakning eller tillsyn bör också säkerställas.

Ett effektivt genomförande av associeringsavtalen och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som är kopplat till den bredare processen med tillnärmning av lagstiftningen och därtill hörande nödvändiga reformer, bidrar till att skapa förutsättningar för utvidgade ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med EU vilket i sin tur ger Republiken Moldavien en fortsatt gradvis ekonomisk integration med EU:s inre marknad, i enlighet med målen i associeringsavtalet.

Parterna kommer att samarbeta för att stärka det fortsatta genomförandet av EU:s regelverk för alla transportsätt som nämns i associeringsavtalet (luftfart, transporter på väg, på vatten och på järnväg) med tydlig inriktning på att förbättra den fysiska konnektiviteten men även på säkerhetsaspekterna. Detta kommer att omfatta utveckling av ekonomiskt viktig infrastruktur och ökat fokus på gröna transportlösningar, även genom att utveckla ett utvidgat vägledande nät för transeuropeiska transportnät och genom att främja multimodala transportlösningar.

Med tanke på omständigheterna är det mycket viktigt att åtgärda de socioekonomiska följderna av covid-19-pandemin och samtidigt bygga upp resiliens på kort och lång sikt.

II. Ansvarsskyldighet för institutioner, rättsstatsprincipen och säkerhet

Parterna kommer att samarbeta för att slå vakt om rättsstatsprincipen, respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna samt säkerställa fungerande demokratiska institutioner och inkludering. Prioritet kommer att ges åt lagstiftningen om rättsliga och brottsbekämpande organ, inklusive de som bekämpar korruption, samt tillämpning av lagstiftningen. Lagstiftningen kommer vid behov att anpassas och lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser kommer att ägnas åt sektorn för att säkerställa oberoende, ansvarsskyldighet, opartiskhet, integritet, professionalism och effektivitet inom domstolsväsendet, inbegripet åklagarmyndigheten, vilka bör vara fria från politisk eller annan otillbörlig påverkan. EU välkomnar Republiken Moldaviens beslut att prioritera rättsstatliga reformer. När lagstiftningen blir tillgänglig kommer den att införliva och vara i linje med Venedigkommissionens yttranden. Nolltolerans för korruption kommer att eftersträvas för att förebygga alla former av korrupta beteenden. Politisk korruption kommer att åtgärdas i enlighet med Grecos rekommendationer. Den offentliga sektorns integritet kommer att stärkas, med inriktning på effektiv kontroll av tillgångar och i enlighet med principer för god samhällsstyrning.

Att stärka den nationella tjänsten för återkrav av tillgångar och öka dess effektivitet kommer att prioriteras. Republiken Moldavien kommer att se till att samtliga bedrägerier som drabbade landets banksystem under 2012–2014, och penningtvätt som exempelvis Laundromat-ärendet, blir föremål för grundliga, opartiska och insynsvänliga utredningar, som även ska syfta till att återkräva de medel som förskingrats och ställa de ansvariga inför rätta. Samarbetet mellan Moldavien och relevanta rättsvårdande organ i Europa kommer att stärkas.

Republiken Moldavien kommer att säkerställa att presidentval, parlamentsval och kommunalval genomförs på ett demokratiskt sätt i enlighet med internationellt överenskomna normer och europeiska normer och att inga politiska påtryckningar utövas på valdeltagarna. Man kommer att respektera och rätta sig efter yttranden och rekommendationer från internationella organisationer, däribland Europarådet och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR).

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa att reformen i säkerhetssektorn genomförs och att relevanta ramar och förfaranden antas i fråga om krishantering, skydd av kritisk infrastruktur och åtgärder mot hybridhot, även genom utveckling av de statliga institutionernas motståndskraft mot utländskt inflytande och åtgärder mot korruptionens påverkan på den nationella säkerheten.

Stöd till politiska reformer och gränssamarbete i enlighet med bästa internationella och EU-normer kommer fortsatt att vara en viktig målsättning. Fokus kommer att ligga på att stödja kampen mot organiserad brottslighet och smuggling över gränserna samt på att öka samarbetet med rättsväsendet och de brottsbekämpande organen i EU.

Republiken Moldavien kommer att säkerställa kontinuerlig uppfyllelse av alla riktmärken för viseringsliberalisering och kommissionens rekommendationer i rapporterna om upphävandemekanismen för viseringsundantag.

III. Miljö- och klimatmässig resiliens

Parterna kommer att samarbeta för att uppnå en förbättrad energitrygghet genom ökad diversifiering, bättre energieffektivitet och ökad användning av förnybar energi. Det gemensamma målet förblir att inrätta en konkurrenskraftig, okorrumperad och insynsvänlig energimarknad i Republiken Moldavien och fullständigt integrera denna med EU:s energimarknad, däribland genom ökad interkonnektivitet mellan Republiken Moldavien och EU. I detta syfte kommer Republiken Moldavien att säkerställa att bestämmelser, infrastrukturprojekt och konnektivitet även fortsättningsvis inriktas på att minska energiberoendet samt på att öka såväl energisystemens stabilitet och säkerhet som energitryggheten.

Parterna kommer vidare att samarbeta för resiliens på klimat- och miljöområdet genom att främja en modern, resurseffektiv, hållbar och cirkulär ekonomi som ska utmynna i en grönare ekonomi och hållbarare användning av naturresurser, i linje med den europeiska gröna given och mot bakgrund av återhämtningen från covid-19-pandemin. Detta kommer att uppnås bland annat genom fortsatta administrativa reformer och uppbyggnad av en lämplig administrativ kapacitet för att kunna genomföra kapitlen om miljö och klimatåtgärder i associeringsavtalet, samt för att komma till rätta med arvet från gångna tider i fråga om miljölagstiftning, förvaltningspraxis och infrastruktur. Detta innebär även integrering av målen för utsläpp och klimatresiliens i enlighet med Parisavtalet, i syfte att begränsa klimatförändringarnas påverkan på människornas liv. Vidare kommer dialogen mellan EU och Republiken Moldavien om miljö- och klimatfrågor med relevant återkoppling från det civila samhället att stärkas inom ramen för det befintliga samarbetet enligt associeringsavtalet.

Miljöförvaltningen kommer att stärkas genom antagande och genomförande av ny lagstiftning och genom säkerställande av allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsprocessen. Slutligen kommer den gröna omställningen att ytterligare stödjas genom ökat deltagande i forsknings- och innovationsåtgärder för klimatanpassning.

Förbättring av luft- och vattenkvaliteten samt en bättre avfallshantering i linje med europeiska normer kommer att gå hand i hand med åtgärder för att stödja och främja ett hållbart jordbruk och bevara den biologiska mångfalden och ekosystemen.

IV. En resilient digital omställning

Covid-19-pandemin har aktualiserat den digitala klyftan i samhällena och det trängande behovet av att stödja den digitala omställningen. Lösningar som avser e-hälsa, distansundervisning, telemedicin, virusspårning och förebyggande av desinformation kommer inte bara att vara till hjälp under pandemin utan kommer även att ligga till grund för samarbetsparternas resiliens och utveckling under kommande år. I detta syfte kommer parterna att samarbeta för att främja tillväxt och stimulera en hållbar utveckling samt investera ytterligare medel i den digitala omställningen i Republiken Moldavien, i enlighet med EU:s lagstiftning och bästa praxis. Detta är av central vikt för att säkerställa en politik som stimulerar och diversifierar it-industrin, stärker dess konkurrenskraft samt stimulerar nyföretagande och digital forskning och innovation i alla ekonomiska sektorer. Prioriterade frågor kommer att vara att utveckla stödprogram för digitalisering i små och medelstora företag samt samla in indikatorer och statistiska uppgifter om den digitala ekonomin. Samtidigt bör e-förvaltning och digitala tjänster vidareutvecklas för att öka den offentliga förvaltningens tillgänglighet, effektivitet, öppenhet och ansvarsskyldighet, även med avseende på ramar och tjänster för offentliga investeringar. Detta måste gå hand i hand med utveckling och konsolidering av digitala färdigheter och e-kompetens i de breda befolkningslagren. Vidare kommer EU att stödja genomförandet av roaming- och spektrumavtal mellan Republiken Moldavien och övriga partnerländer samt, som ett mål på längre sikt, sänkning av roamingpriserna med EU. Republiken Moldavien kommer att åta sig att undanröja rättsliga och tekniska hinder i sådana avtal, ytterligare investera i digital omställning samt tillhandahålla högkvalitativ tillgång till säkra kommunikationsnät och nättjänster till rimliga priser. Parterna kommer att samarbeta för att öka ansvarsskyldigheten, förvaltningens kapacitet och oberoendet för Republiken Moldaviens nationella tillsynsmyndighet för elektronisk kommunikation, vilket är en grundläggande förutsättning för att den berörda marknaden ska fungera väl. Parterna kommer även att samarbeta för att säkerställa robusta rättsliga, politiska och operativa ramar för cybersäkerhet med utgångspunkt i EU-lagstiftningen och bästa praxis.

V. Resilienta, rättvisa och inkluderande samhällen

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa en insynsvänlig offentlig förvaltning som fokuserar på allmänheten och axlar sitt ansvar samt för säkra, fria och rättvisa val.

Republiken Moldavien kommer att fortsätta genomföra strategin för reform av den offentliga förvaltningen och underliggande strategier. Detta innebär omorganisering av statliga institutioner, förvaltningsmyndigheter och statliga företag för att öka deras ansvarsskyldighet, ändamålsenlighet och effektivitet. Detta innebär även fortsatt justering av utvecklingen och samordningen av politiken för att öka delaktigheten, samstämmigheten, effektiviteten, förutsägbarheten och öppenheten i beslutsprocessen. En professionell statsförvaltning och ett modernt system för personalförvaltning kommer att främjas. Republiken Moldavien kommer att eftersträva att maximera de resurser som ställs till allmänhetens förfogande på lokal nivå. Parterna kommer att samarbeta för att öka insynen, tillsynen och ansvarsskyldigheten i fråga om offentliga medel och förvaltningen av dem. Fokus på budgetmässig försiktighet, budgetdisciplin och budgetgenomförande kommer att fortsätta i syfte att stärka processerna när det gäller ansvarsskyldighet och bättre resultatstyrning. I detta syfte bör reformen av den parlamentariska kontrollen och övervakningen av budgeten fortsätta.

Parterna kommer att samarbeta för att stärka samhällets resiliens, främja social sammanhållning och det sociala samhällsskyddet i Republiken Moldavien, öka arbetet med ungdomsfrågor och vidta åtgärder för att hindra kompetensflykt, säkerställa jämställdhet mellan könen samt motverka våld i hemmet. Eftersom hanteringen av migrationsutmaningarna också är en gemensam prioritet, kommer parterna att fortsätta arbeta för att säkerställa rörlighet och direkta personkontakter i trygga och välfungerande omgivningar, i linje med EU:s behörigheter och de nationella behörigheterna, samt säkerställa stöd till utsatta migranter och flyktingar. Ett framgångsrikt genomförande av det befintliga avtalet om återtagande samt fortsatt arbete för att uppnå relevanta riktmärken för viseringsliberalisering är av central vikt. Som en kompletterande åtgärd kommer partnerskapet EU–Republiken Moldavien att säkerställa hållbara åtaganden. Initiativ i fråga om arbetskraftsinvandring kommer att övervägas i syfte att stärka samarbetet och ett ömsesidigt berikande utbyte av färdigheter och kompetens med hänsyn till hur partnerländernas humankapital påverkas av kompetensflykt och med full respekt för den befintliga nationella lagstiftningen och behörigheterna. För att hjälpa människor och varor att röra sig över gränserna kommer det tekniska och administrativa samarbetet om integrerad gränsförvaltning att öka. En prioritet kommer att vara att investera i social och ekonomisk omvandling på lokal nivå, även genom att öka människors tillgång till en bättre fysisk infrastruktur, bättre allmännyttiga inrättningar och levnadsvillkor. Republiken Moldavien kommer att säkerställa den grundläggande rätten till hälso- och sjukvård medan EU kommer att stödja ett starkare offentligt hälso- och sjukvårdssystem. Detta kommer att vara avgörande för att utveckla effektiva krishanteringssystem för att bekämpa smittsamma sjukdomar, inklusive åtgärder mot konsekvenserna av covid-19-pandemin.

På ett allmänt plan fortsätter EU att främja god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, diskrimineringsförbud, anständiga arbetstillfällen samt grundläggande värden och humanitära principer i samband med insatserna mot covid-19-pandemin och återhämtningen från pandemin.

Republiken Moldavien kommer att säkerställa en effektiv och konsoliderad ram för att icke-statliga organisationer ska kunna verka fritt och kommer att ge det civila samhällets organisationer möjlighet att bygga upp sin kapacitet, i synnerhet sådana som arbetar lokalt, så att de på ett meningsfullt sätt kan delta i de politiska processerna, främja reformer, tillhandahållandet av offentliga tjänster samt den offentliga ansvarsskyldigheten.

Republiken Moldavien kommer att bevara mediernas frihet, oberoende och mångfald, respektera EU:s normer och internationella normer, säkra möjligheterna för en fri och sund medieverksamhet samt främja högkvalitativa medier även på lokal nivå. Prioritet kommer att ges åt att säkerställa ett fungerande, oavhängigt, effektivt och insynsvänligt audiovisuellt råd. Republiken Moldavien kommer att slå vakt om och främja rätten att få tillgång till information av allmänt intresse och en korrekt och oavhängig rapportering.

Parterna kommer att främja utbyte av bästa praxis i fråga om politiska initiativ som syftar till att öka mediakunskapen i samhället (exempelvis utbildningsprogram och läroplaner).

Att genomföra den nya nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, med inriktning på de mest utsatta grupperna, kommer att prioriteras. Republiken Moldavien kommer att säkerställa att domar meddelade av Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter faktiskt verkställs och skapa en effektiv mekanism för parlamentarisk kontroll över genomförandet.

3 Kort- och långsiktiga prioriteringar i associeringsagendan

Parterna kommer att samarbeta på följande områden:

I. Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning

1. Bestämmelser och institutioner som garanterar demokrati

— Säkerställa att presidentval, parlamentsval och kommunalval genomförs på ett demokratiskt sätt i enlighet med internationellt överenskomna normer och europeiska normer. Säkerställa den centrala valkommissionens oberoende och professionalisering.

— Säkerställa insyn, ansvarsskyldighet och laglighet när det gäller finansiering av politiska partier och valkampanjer i enlighet med internationella normer och bästa praxis, samt ett strikt, punktligt och lämpligt tillsyns- och sanktionssystem.

— Säkerställa politisk mångfald och underlätta möjligheterna till politisk representation och politiskt deltagande för utsatta grupper och minoriteter, bland annat genom uppnående av målet med 40 % könskvotering till politiska förtroendeuppdrag och eftersträvande av en liknande kvotering för utnämningar på central nivå och valdistriktsnivå.

— Säkerställa att statsförvaltning och myndigheter nationellt och lokalt är ansvarsskyldiga, insynsvänliga, verkningsfulla, effektiva och har goda resurser samt att de är fria från korruption och otillbörlig påverkan.

— Stärka parlamentets uppgift och funktion, även genom att säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas för att tilldela resurser och förbättra systemen för en lagstiftningsprocess som medger insyn, förutsägbarhet och deltagande, för insynsvänliga utnämningar som följer internationell bästa praxis och en mer effektiv tillsyn över och kontroll av rättstillämpningen.

— Ändra lagen om insyn i beslutsfattandet och parlamentsförordningen för att fastställa regler för det skyndsamma förfarande som parlamentet använder, samt ge det civila samhället utrymme för lämpligt deltagande.

— Ytterligare förbättra e-lagstiftningsplattformen och införa elektronisk omröstning i parlamentet.

— Säkerställa rättsväsendets oberoende och opartiskhet i enlighet med europeiska normer.

— Stärka författningsdomstolens ställning genom förbättring av den rättsliga ramen (inklusive upphävande av lagarna om författningsrättslig behörighet) samt institutionernas funktion (för att öka antalet domar från författningsdomstolen som verkställs och återvinna allmänhetens förtroende).

— Säkerställa konkurrenskraftiga lönenivåer och ett insynsvänligt, meritbaserat karriärsystem i den offentliga förvaltningen för att dra till sig och behålla kompetens.

2. Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

— Inom 3–4 år: — Säkerställa en effektiv institutionell ram för skyddet av de mänskliga rättigheterna som i synnerhet har lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser. — Genomföra handlingsplanen för mänskliga rättigheter för 2018–2022 samt utarbeta och genomföra ett nytt policydokument för perioden efter 2022. — Säkerställa att framtida policydokument från regeringen faktiskt integrerar en hållning som är baserad på mänskliga rättigheter. — Säkerställa att den nationella domstolen för mänskliga rättigheter och det permanenta sekretariatet för mänskliga rättigheter fungerar väl, eftersom de båda är av central vikt för övervakningen och utvärderingen av hur handlingsplanen för mänskliga rättigheter och rekommendationerna från internationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter genomförs. — Stärka ombudsmannaämbetet, även genom ändring av lagstiftningen om ombudsmannen och om visselblåsare, genom lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser och lokaler, i enlighet med bestämmelserna i den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter, för att ombudsmannen ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. — Säkerställa en välfungerande och helt oberoende nationell förebyggande mekanism mot tortyr, i enlighet med artikel 18 punkt 3 i det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. — Väsentligt förbättra resultaten vad gäller verkställighet av domar från Europadomstolen för mänskliga rättigheter. — Ratificera protokoll nr 12 till Europakonventionen för de mänskliga rättigheterna och diskriminationsförbudet. — Anta och genomföra ändringarna av lagstiftningen om hatbrott för att anpassa den till europeiska normer. Intensifiera insatser för att utreda och vidta åtgärder mot hatpropaganda och hatbrott och för att säkerställa offrens faktiska tillgång till rättslig prövning. — Stärka kapaciteten vid rådet för motverkande och undanröjande av diskriminering och säkrande av jämställdhet (jämställdhetsrådet) genom lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser samt tillräcklig rättslig behörighet och stärka rådets oberoende och effektivitet i enlighet med Europeiska kommissionens rekommendation om standarder för jämlikhetsorgan. — Säkerställa antagandet av de ändringar som behövs i jämställdhetslagstiftningen och tillämpningen av lagar och bestämmelser mot diskriminering på alla grunder, däribland lagen om jämställdhet. — Stödja uppbyggnaden och stärka de nationella institutionernas kapacitet, med början i de nationella strukturerna för mänskliga rättigheter, för att rusta dem för att hantera effekterna av användningen av artificiell intelligens, först genom allmänna medvetandegörande åtgärder i fråga om skyddet av de mänskliga rättigheterna i en digital miljö. — Ombesörja ett säkert och möjliggörande klimat för människorättsförsvarare.

— Inom 7 år: — Säkerställa faktisk tillämpning av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. — Genomföra strategin för konsolidering av förbindelserna mellan olika etniska grupper i Republiken Moldavien 2017–2027. — Förbättra genomförandet av lagstiftningen om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Öka och förbättra tillgängligheten till offentliga byggnader, transporter och information till personer med funktionsnedsättning. — Säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. — Ratificera det fakultativa protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning — Säkerställa efterlevnaden och tillämpningen av internationella åtaganden när det gäller frihet i fråga om religion eller övertygelse.

3. Reform av den offentliga förvaltningen, inklusive förvaltningen av de offentliga finanserna

— Utvärdera slutsatserna och utvecklingen av situationen efter 2016 års strategi för reform av den offentliga förvaltningen och vidta ytterligare steg i reformen med grundval i resultaten från utvärderingen.

— Fortsätta de regelmässiga förhandsbedömningarna av konsekvenser och säkerställa att kostnadsuppskattningar för reformer görs systematiskt. Stärka institutionernas kapacitet i båda avseendena. Säkerställa att forum för konfliktlösning mellan ministerier fungerar både på hög politisk nivå och på hög nivå inom förvaltningen.

— Fortsätta omorganisationen av statliga institutioner, förvaltningsmyndigheter och statliga företag för att öka ansvarigheten, ändamålsenligheten och effektiviteten. Fortsätta utveckla systemet för utveckling och samordning av politiken för att öka delaktigheten, samstämmigheten, effektiviteten, förutsägbarheten och öppenheten i beslutsprocessen.

— Fortsätta förbättra de offentliga tjänsternas kvalitet och tillgänglighet, även genom att öka digitaliseringen av dem och genomföra strikta övervakningsmekanismer samt system för återkoppling från användarna. Säkerställa en professionell statsförvaltning och ett modernt personalförvaltningssystem.

— Fortsätta reformen av den offentliga förvaltningen i enlighet med principerna för offentlig förvaltning, i samråd med och genom att i högre grad engagera det civila samhället, i syfte att bygga upp en ansvarig, effektiv och transparent offentlig förvaltning baserad på professionella meriter och erfarenhet, med egna etiska regler och fri från politisk påverkan.

— Göra en konsekvensbedömning av hur utformningen av de lokala offentliga förvaltningarna påverkar medborgarnas intressen. Utveckla metoder för att stärka lokal demokrati, självstyre och decentralisering i enlighet med alla internationella och europeiska normer, i syfte att säkerställa allmänhetens lokala deltagande och förbättra tillhandahållandet av lokala samhällstjänster till allmänheten, även genom att undersöka möjligheter för en territoriell förvaltningsreform.

— Skapa stimulanspaket som ska underlätta frivilligt samgående och den lokala socioekonomiska utvecklingen.

— EU kommer att fortsätta stödja den autonoma regionen Gagauziens deltagande i genomförandet av relevant policy i enlighet med 1994 års lag om Gagauziens särskilda rättsliga ställning.

— Förbättra den finanspolitiska styrningen genom att fortsätta reformen av förvaltningen av de offentliga finanserna med grundval i en nationell strategi för förvaltning av de offentliga finanserna.

— Förbättra förvaltningen av offentliga investeringar för att göra dem mer verkningsfulla, även genom säkerställande av ett öppet beslutsfattande om tilldelning av medel, utveckling av en väntzon för investeringsklara projekt, utveckling av projekthanteringskapaciteten och övervakningssystem för bättre medelsabsorption samt säkerställande av hög kvalitet i de genomförda projekten.

— Vidareutveckla ledningens ansvarsskyldighet i den offentliga sektorn med utgångspunkt i EU:s och Sigmas principer för intern finansiell kontroll och revision i den offentliga sektorn.

— Säkerställa den offentliga externa revisionens ytterligare anpassning till standarder meddelade av Internationella organisationen för högre revisionsorgan, höja kvaliteten och verkningsfullheten i det arbete som bedrivs av det högsta revisionsorganet samt stärka parlamentets granskning och insyn i de offentliga finanserna.

4. Yttrandefrihet

— Fortsätta arbetet med att garantera yttrandefriheten, off-line och online, och mediernas oberoende, i enlighet med Europarådets, EU:s och OSSE:s rekommendationer.

— Fortsätta dialogen för att utbyta bästa praxis om mediefrihet, mediemångfald, avkriminalisering av förtal, skydd av journalistiska källor och kulturell mångfald i medierna.

— Anta ny lagstiftning om bättre tillgång till information, om marknadsföring och om stödåtgärder för massmedia, även för produktion och spridning av samhällsinformation.

— Med utgångspunkt i det koncept som används för massmedia, anta och genomföra en strategi och ett åtgärdsprogram, som även omfattar tillsynsmekanismer och kapacitet.

— Åtgärda hatpropaganda i massmedia, även online och på sociala medier, samt ingripa mot desinformation.

— Skapa förutsättningar för fullt oberoende, professionalism, funktion och ansvarsskyldighet vid den audiovisuella tillsynsmyndigheten (det audiovisuella rådet) och radio- och tv-bolag i allmänhetens tjänst.

— Stödja den tryckta pressens organ för självreglering och vidta åtgärder för att stödja lokala och regionala medier.

— Säkerställa reklammarknadens konkurrenskraft och ge insyn i uppgifter om slutmottagare och deras politiska anknytningar.

— Skapa verktyg som på ett verkningsfullt och effektivt sätt åtgärdar monopol på annonsmarknader.

5. Misshandel och tortyr

— Inom 3–4 år: — Förbättra villkoren vid frihetsberövande för att anpassa dem till europeiska normer. Fortsätta förbättra villkoren i häkten och andra platser för tillfälligt frihetsberövande. — Vidta konkreta åtgärder för att bekämpa informella hierarkier mellan interner i Republiken Moldaviens fängelser i syfte att garantera fångarnas säkerhet och trygghet och ge de intagna möjlighet att finna sig tillrätta i samhället efter frigivandet. — Inrätta ett system för lämplig fördelning och indelning av fångarna, inrätta ett effektivt rekryterings- och utbildningssystem för fängelsepersonal samt säkerställa kontinuerlig personalövervakning i lokalerna (även nattetid). — Säkerställa lämplig medicinsk behandling för internerna (även för de som frihetsberövats i väntan på rättegång). — Öka tillämpningen av förebyggande åtgärder och sanktioner i väntan på rättegång utan frihetsberövande. — Säkerställa grundlig utredning av och påföljder för alla anmälda fall av tortyr och misshandel. — Åtgärda och förebygga tortyr och misshandel på psykiatriska anstalter och i häkten.

— Inom 7 år: — Utveckla ett fängelsesystem som är ansvarsskyldigt, verkningsfullt, insynsvänligt, icke-korrupt, professionellt och som är försett med tillräckliga resurser. — Bygga upp ett nytt fängelsesystem som uppfyller höga normer. — Inrätta ett progressivt system för verkställighet av fällande dom, i linje med europeiska och internationella normer samt bästa praxis. — Vid de territoriellt indelade polisstyrkorna inrätta och inreda förhörsrum, identifikationsrum, mötesrum för konfidentiella samtal mellan försvarsadvokat och misstänkta eller åtalade samt väntrum (transiteringsrum) som uppfyller EU:s normer. — Utveckla fängelseväsendet.

6. Samarbete med det civila samhället

— Säkerställa tillämpningen av lagen om icke-kommersiella organisationer som är avsedd att förbättra den rättsliga ramen för det civila samhällets effektiva deltagande i beslutsprocesser.

— Anta och genomföra ett nytt policydokument för utveckling av det civila samhället.

— Fortsätta främja och värna ett möjliggörande klimat för det civila samhället. Reagera på systematiska förtalskampanjer och angrepp på organisationer som tillhör det civila samhället.

— Stärka ramen för det civila samhällets deltagande i utarbetande och övervakning av genomförandet av offentlig politik.

— Främja och stärka den ekonomiska hållbarheten i det civila samhället. Genomföra ett fungerande system för att säkerställa en insynsvänlig och meritbaserad tilldelning av statliga medel till det civila samhällets organisationer, däribland offentliga informationskampanjer från de statliga myndigheterna.

— Stödja aktivt medborgarskap och frivilliginsatser, samt socialt entreprenörskap.

— Anordna offentliga informationskampanjer för att sprida korrekt information om det civila samhällets roll och vikt samt ge människor möjlighet att intressera sig för och delta i civila samhällsinitiativ.

7. Barnets rättigheter

— Fortsätta avinstitutionaliseringen av barn och säkerställa att antalet barn på institutioner gradvis minskar ner till noll vilket därmed avslutar avinstitutionaliseringen, samtidigt som andra alternativa omsorgsformer utvecklas.

— Anta programmet för skydd av barn i enlighet med bestämmelserna i regeringsbeslut nr 386/2020 och den därmed sammanhängande handlingsplanen.

— Förbättra skyddet av barn som lämnats kvar vid migration, även genom tillhandahållande av socialt och psykologiskt stöd.

— Åtgärda frågan om förebyggande av barnbrottslighet inom ramen för programmet för skydd av barn.

— Åtgärda problemet med barn som bor på gatan med hjälp av system för socialt skydd samt rehabiliterings- och återintegreringsprogram.

— Förebygga och undanröja alla former av våld mot barn som faller offer för eller kan komma att falla offer för våld, försummelse, övergrepp, exploatering, barnarbete, däribland genom att säkerställa faktisk tillämpning av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp och andra relevanta internationella mekanismer.

— Förhindra separation från familjer och stärka familjeåterförening och avinstitutionalisering.

— Tillhandahålla barnvänlig rättvisa, återintegrering och stöd för inkludering (för förövare, offer och vittnen).

— Stärka och stödja sektorsöverskridande metoder för att tillhandahålla tjänster för barn och familjer lokalt och regionalt.

— Genomföra de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för barnets rättigheter och stärka samarbetet med det civila samhället och oberoende människorättsinstitutioner (barnombudsmannen).

— Ombesörja social inkludering för barn i utsatta situationer och barn med funktionshinder (välbefinnande, utbildning, utveckling, skydd och hälsovård).

— Stärka positivt föräldraskap för att säkerställa att barns och ungdomars rättigheter respekteras och skyddas.

— Stärka sunda beteenden bland barn, tonåringar och ungdomar (i fråga om kost, fysisk aktivitet, förebyggande av missbruk, sexuell och reproduktiv hälsa, psykologiskt stöd i fråga om smittsamma sjukdomar osv).

— Stärka barns, tonåringars och ungdomars deltagande i beslutsprocesser på olika nivåer.

— Stärka och stödja inkluderande formella och informella utbildningar med en barncentrerad inriktning.

— Öka barns, tonåringars och ungdomars medvetenhet och digitala motståndskraft och säkerställa barns säkerhet på nätet.

— Tillhandahålla uttömmande och specialiserad utbildning för personer som i yrket kommer i kontakt med barn (brottsbekämpande organ, rättsväsendet, hälso- och sjukvården, den sociala sektorn osv).

8. Könsrelaterat våld

— Skydda alla kvinnor och flickor mot alla former av våld och förebygga, åtala och undanröja våld mot kvinnor och våld i hemmet, även genom att ratificera och säkerställa full tillämpning av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen).

— Arbeta för att förändra uppfattningar om könsstereotyper och patriarkala normer som begränsar kvinnors lika rättigheter.

— Stödja männens deltagande i barnomsorgen genom medvetandegörande åtgärder om vad faderskapet innebär.

— Arbeta med gärningsmän utifrån internationell bästa praxis för att minska och förebygga våld mot alla kvinnor och flickor.

— Utveckla program för att erbjuda logi och särskilt stöd till personer som fallit offer för våld i hemmet eller sexuellt och könsrelaterat våld.

— Inta en proaktiv statlig hållning för att skydda och främja lika rättigheter för kvinnor och flickor.

— Ägna särskild prioritet åt att förebygga alla typer av könsrelaterat våld samt stöd för att stärka och öka kvinnors deltagande och ledarskap i konfliktförebyggande åtgärder och fredsprocesser.

— Genomföra de avslutande anmärkningarna från FN:s kommitté för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

— Utveckla program för psykologisk rådgivning och tjänster för gärningsmän, med inriktning på att förändra beteenden och motverka våldsbejakande.

9. Likabehandling

— Fortsätta vidta åtgärder för att säkerställa jämställdhet för alla och motverka diskriminering på alla grunder, oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder, språk, könsidentitet, sexuell läggning, funktion eller annan social, politisk eller ekonomisk tillhörighet, för att erbjuda jämlika och rättvisa möjligheter för alla.

— Genomföra och övervaka den nationella lagstiftning som tillnärmats rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung.

— Säkerställa den faktiska tillämpningen av FN:s konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering.

— Bekämpa diskriminering av alla etniska minoriteter i Republiken Moldavien, i synnerhet romer.

— Förbättra inkludering och lika möjligheter för romer och bekämpa antiziganism.

— Säkerställa ett faktiskt system för samordning av genusfrågor på regeringsnivå.

— Säkerställa att uppgifter som samlas in nationellt som underlag för beslutsfattande (i förväg) eller för det politiska genomförandet i olika stadier, övervakning och utvärdering (i efterhand) anonymiseras i fråga om könstillhörighet och ålder (2).

— Uppnå ett jämställt deltagande mellan kvinnor och män (3) på styrande nivå i lagstiftande församlingar och förvaltning (styrande organ, myndigheter och byråer) samt en jämn könsfördelning i beslutsfattandet nationellt och lokalt.

— Öka andelen kvinnor i den privata sektorn, förbättra kvinnors arbetsvillkor, motverka utnyttjande av kvinnor – även i jordbruket och inom den informella omsorgen – samt utveckla kvinnors företagaranda i landsbygdsområden.

— Undanröja diskriminering, misshandel och våld mot kvinnor i hälso- och sjukvården.

— Ta in jämställdhetsaspekten i fackföreningarnas hela verksamhet för att göra dem till huvudförespråkare för jämställdhet mellan könen på arbetsplatsen och i förbindelserna mellan arbetsmarknadens parter.

— Säkerställa att valkampanjer ger hänsynsfulla och korrekta bilder av kvinnor och män samt aktivt åtgärda könsstereotyper.

— Åtgärda könsstereotyper och antiziganism i medieinnehåll.

10. Fackliga rättigheter och grundläggande arbetsnormer

— Inom 3–4 år: — Säkerställa att fackliga rättigheter och grundläggande arbetsnormer respekteras i enlighet med europeiska standarder och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner. — Utarbeta en strategi för att eliminera barnarbete. — Stödja utvecklingen av arbetsgivarorganisationernas struktur, konsolidera deltagandet och skapa regionala strukturer för arbetsgivarorganisationer.

— Inom 7 år: — Genomföra och övervaka strategin för att eliminera barnarbete. — Göra framsteg med att säkerställa jämställdhet och icke-diskriminering på arbetsmarknaden.

II. Utrikes- och säkerhetspolitik

För att sätta kraft bakom åtagandet om att iaktta principerna om respekt för suveränitet och territoriell integritet och gränsernas okränkbarhet kommer dialogen och samarbetet på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att stärkas ytterligare i syfte att främja konvergens i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor mellan EU och Republiken Moldavien. Detta kommer att omfatta arbete i följande syften:

— Fortsätta bredda och stärka samarbetet och harmoniseringen på området utrikes- och säkerhetspolitik, däribland den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bland annat i linje med de principer om suveränitet och territoriell integritet som fastställs i associeringsavtalet mellan EU och Moldavien. Detta kommer i synnerhet omfatta sådana frågor som konfliktförebyggande och krishantering, regional stabilitet, nedrustning, icke-spridning, vapenkontroll och exportkontroll med hjälp av bilaterala, internationella och regionala forum.

— Fortsätta samråden för att utveckla kapaciteten att bidra till förvaltningen av krishantering på nationell och internationell nivå samt potentiellt vid internationella fredsbevarande insatser.

— Integrera genusaspekten på säkerhetsområdet och främja kvinnors deltagande och ledarskap i fredsförhandlingar och fredsprocesser.

— Ytterligare stärka samarbetet mellan Republiken Moldavien och EU på säkerhetsområdet, i synnerhet för att motverka hybridhot, stärka cybersäkerheten och bekämpa desinformation.

— När det gäller kapacitetsuppbyggnad för att motverka hybridhot, stödja Republiken Moldavien i fråga om följande: Utveckla de operativa rutinerna för insatser mot hybridhot, upprätta kapacitet för tidig varning, öka medvetenheten om hybridhot genom utbildningar samt genomföra pilotprojekt för stresstest.

— Genomföra anpassning till normerna i EU-direktiven om kritisk infrastruktur. Stödja ansträngningarna för att öka energisektorns motståndskraft mot cyberattacker. Stödja förbättringarna av konnektiviteten inom statsförvaltningen, däribland den fysiska infrastruktur som behövs för informationsutbyte, samt förbättringar av den nationella kapaciteten att effektivt skydda sig mot cyberattacker.

— Ytterligare stärka samarbetet för att utveckla kapaciteten för strategisk kommunikation, däribland åtgärder mot desinformation, stödja en starkare mediefrihet och pluralism samt bidra till att skydda informationsmiljön i Republiken Moldavien mot desinformation.

— Föra det praktiska samarbetet om konfliktförebyggande och krishantering framåt genom att underlätta Republiken Moldaviens deltagande i EU-ledda civila och militära krishanteringsinsatser och tillhandahålla utbildning på området för gemensam säkerhets- och försvarspolitik.

— Öka samarbetet i multilaterala forum för att bevara den regelbaserade världsordningen även i syfte att öka anpassningen till EU:s ståndpunkter i multilaterala forum.

Terrorism, icke-spridning av massförstörelsevapen och olaglig vapenhandel

— Utveckla informationsutbytet om terroristorganisationer och -grupper och deras verksamhet och stödnätverk i enlighet med internationell rätt och den lagstiftning som antagits av parterna, bland annat via det operativa och strategiska samarbetsavtalet mellan Republiken Moldavien och Europol, samt via samarbetsavtalet mellan Republiken Moldavien och Eurojust.

— Fortsätta tillämpa resolution (UNSCR) 2396 från FN:s säkerhetsråd, och i synnerhet dela information om misstänkta terrorister för att identifiera, spåra och lagföra utländska terroriststridande.

— Stärka samarbetet i kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära frågor med inriktning på att bekämpa terrorism, hybridhot och minska katastrofrisker, efter godkännande av den nationella strategin om icke-spridning av massförstörelsevapen och riskhantering av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära frågor, samt genom att stödja en ökad nationell kapacitet att förebygga och motverka smuggling av kemiskt, biologiskt, radiologiskt och nukleärt material, även genom att säkerställa att nationella experter deltar i utbildnings- och utbytesverksamhet.

— EU kommer att stödja ett skräddarsytt samarbete i kampen mot vapensmuggling.

— Följa upp genomförandet av rekommendationerna från Europarådets expertkommitté för utvärdering av åtgärder riktade mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) när det gäller icke-spridning.

— Stärka den nationella rättsliga, strategiska och operativa kapaciteten att förebygga, spåra och motverka olaglig tillverkning, överföring och spridning av handeldvapen och lätta vapen.

Konflikten i Transnistrien

Parterna kommer att samarbeta för en fredlig, övergripande och hållbar lösning på konflikten i Transnistrien, med grundval i Republiken Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom ramen för dess internationellt erkända gränser. Samarbetet kommer huvudsakligen att inriktas på följande:

— Behålla en lösning av konflikten i Transnistrien som en central punkt på dagordningen för den politiska dialogen och samarbetet mellan parterna, i avvaktan på dess lösning och utan att det påverkar det etablerade förhandlingsformatet.

— Utveckla en enhetlig, omfattande och sammanhängande strategi mellan byråer för att utveckla och genomföra politiken för återintegrering.

— Stärka genomförandet av verksamhet inom ramen för förtroendeskapande åtgärder.

— Fortsätta den konstruktiva dialogen när det gäller situationen i den centrala (transnistriska) delen av gränsen mellan Republiken Moldavien och Ukraina med alla berörda parter samt där så är lämpligt i samarbete med Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag.

III. Frihet, säkerhet och rättvisa

Parterna kommer att samarbeta på följande områden:

Domstolsväsendets oberoende

— Vidareutveckla, anta och genomföra lagstiftning om rättsliga organ och brottsbekämpande organ för att garantera oberoende, ansvarsskyldighet, opartiskhet, integritet, professionalism och effektivitet inom domstolsväsendet, inbegripet åklagarmyndigheten, vilka bör vara fria från politisk eller annan otillbörlig påverkan, samt för att säkerställa nolltolerans mot korruption och motverka alla former av korrupta beteenden.

— Säkerställa genomförandet av strategin för oberoende och integritet i rättsväsendet 2021–2024 samt dess handlingsplan.

— Garantera oberoende och ansvarsskyldighet för de självstyrande organen i rättsväsendet och åklagarmyndigheten, framför allt genom anpassning av den rättsliga ramen om sammansättningen av det högsta åklagarrådet och det högsta domarrådet till europeiska normer, även genom grundlagsändringar.

— Stärka en korrekt tillämpning av begreppen rättsväsendets oberoende och åklagarväsendets självständighet för att bevara institutioners och enskildas ansvarsskyldighet och förhindra otillbörlig extern påverkan, i synnerhet i enskilda ärenden.

— Säkerställa funktionellt oberoende för de två specialiserade åklagartjänsterna, som bekämpar korruption på hög nivå respektive organiserad brottslighet.

— Genomföra bestämmelser om funktionell immunitet för domare och åklagare i enlighet med europeiska normer och god internationell praxis.

— Öka domarnas och åklagarnas integritet, även genom att stärka befintliga mekanismer såsom kontroll av deklaration av tillgångar och personliga intressen samt objektiva, effektiva och insynsvänliga disciplinära förfaranden.

— Säkerställa att utnämning av sökande till ämbeten inom rättsväsendet och åklagarmyndigheten samt befordran av domare och åklagare genomförs av en oberoende myndighet, enligt ett insynsvänligt och enbart meritbaserat förfarande som bygger på objektiva kriterier fastställda i lag och förenliga med europeiska normer.

— Ytterligare förbättra systemen för utvärdering av domare och åklagare i enlighet med europeiska normer och bästa praxis.

— Vidareutveckla den rättsliga utbildningen som en tvärvetenskaplig och praktisk utbildning som kompletterar juridikstudier och som huvudsakligen inriktas på att överföra yrkesmetodik och värderingar, med särskild inriktning på domaryrket.

— Slutföra den territoriella omorganisationen av domstolarna och genomförbarhetsutvärderingen av en tjänsteoptimering inom åklagarmyndigheten.

Förebyggande av och insatser mot bedrägeri och korruption: säkerställa återkrav av medel

— Stärka de korruptionsbekämpande organens finansiella, operativa och personalrelaterade kapacitet, säkerställa tillgång till relevanta databaser och förbättra samordningen och samarbetet mellan organen med klara och tydliga gränser för behörighet och arbetsuppgifter.

— Genomföra effektivisering för att säkerställa en så god fördelning av behörighet som möjligt mellan de korruptionsbekämpande organens behörigheter, med inriktning på att förbättra kapaciteten att angripa korruption på hög nivå.

— Anta bestämmelser om ett system för obligatoriskt samarbete mellan korruptionsbekämpande organ.

— Stärka det internationella rättsliga och operativa samarbetet med hjälp av gemensamma utredningsgrupper, ömsesidig rättslig hjälp och arbetsgrupper för att säkerställa effektiva och verkningsfulla transnationella (gränsöverskridande) utredningar av korruption på hög nivå.

— Stärka systemet för elektronisk deklaration, däribland e-lärande, och övrig operativ och analytisk kapacitet hos den nationella integritetsmyndigheten, bland annat genom omstrukturering av myndighetens organisationsstruktur inom de befintliga ramarna för dess personal och löneanslag samt förbättra den rättsliga ramen för tillgångsdeklaration och förklaringar om intressekonflikt och kontrollerande inflytande, däribland beviljande av nödvändiga officiella tillstånd och beaktande av begäranden om tillgång till eller utlämning av elektroniska uppgifter som inkommer från juridiska personer, efter det att förfrågan prövats av integritetsansvariga.

— Säkerställa faktisk tillämpning, övervakning och uppdatering av strategin för återvinning av tillgångar i samband med bankbedrägerier.

— Stärka kapaciteten och förmågan hos byrån för återvinning av behållning från brott och förbättra resultaten när det gäller beslag, förverkande, förvaltning och återkrav av behållning från brott.

— Främja bästa praxis i tillämpningen genom utvidgning av beslag i ärenden som avser korruption på hög nivå, grov organiserad brottslighet eller penningtvätt.

— Säkerställa att den nya nationella strategin för bekämpning av korruption godkänns och tillämpas som ett centralt verktyg för att förebygga och bekämpa korruption på alla nivåer.

— Fortsätta att öka medvetenheten om olika typer och former av korruption och hur de kan förebyggas.

— Förbättra systemet för utredning och lagföring av tjänstemän på hög nivå i korruptionsärenden för att säkerställa insynen och opartiskheten i rättsliga förfaranden, bland annat genom att skapa förutsättningar för en öppen mediebevakning. För detta ändamål bör åklagarmyndigheten för korruptionsbekämpning fokusera på korruption på hög nivå och dess kapacitet att bekämpa korruption på hög nivå bör förstärkas.

— Åklagarmyndigheten för korruptionsbekämpning bör främja det internationella rättsliga samarbetet med sina utländska motparter vid utredning av ärenden om korruption på hög nivå och penningtvätt, i synnerhet med tanke på brottens gränsöverskridande natur.

— Åstadkomma mer påtagliga resultat i kampen mot korruption genom att förbättra resultaten i insatserna mot korruption tack vare faktabaserade utredningar, mer avskräckande påföljder och verkställighet av fällande domar, i synnerhet när det gäller högt uppsatta tjänstemän.

— Säkerställa effektivt samarbete och stöd, i enlighet med gällande regler och förfaranden, till berörda EU-institutioner och EU-organ, däribland Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) när det gäller kontroller på plats eller inspektion av förvaltningen och kontrollen av EU-medel samt Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) när det gäller utredningar och lagföring för brott som påverkat unionens ekonomiska intressen.

— Fortsätta tillnärmningen av Republiken Moldaviens lagstiftning till EU:s regelverk på området bedrägeribekämpning och genomföra bestämmelserna i EU-lagstiftningen på det sätt som avses i relevanta bilagor till associeringsavtalet.

Insatser mot penningtvätt, finansiering av terrorism och ekonomisk brottslighet

— Säkerställa korrekt tillämpning och full efterlevnad av den rättsliga ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med EU:s relevanta rättsliga ramar och normer från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF).

— Följa upp genomförandet av rekommendationerna från Europarådets expertkommitté för utvärdering av åtgärder riktade mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) i den femte omgången av det ömsesidiga utvärderingsförfarandet.

— Anta en aktualiserad strategi för insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt säkerställa dess faktiska tillämpning för att förbättra systemet för insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med rekommendationerna från FATF och Moneyval.

— Ytterligare stärka finansunderrättelseenhetens kapacitet och förmåga samt säkerställa ett gott samarbete med dess motparter i EU:s medlemsstater.

— Säkerställa insyn genom a) effektiv identifiering med hjälp av konsekventa kontroller i registret över det verkliga ägandet vid registrering av juridiska personer, b) säkerställa allmänhetens tillgång till grundläggande uppgifter i registret över det verkliga ägandet i företag och till grundläggande uppgifter om juridiska personer c) samt säkerställa att nationella brottsbekämpande instanser och tjänstemän med ansvar för indrivning har tillgång on-line till registret över betalkonton i enlighet med kraven från EU och arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF).

— Stärka det internationella rättsliga och operativa samarbetet med hjälp av gemensamma utredningsgrupper, ömsesidig rättslig hjälp och arbetsgrupper för att säkerställa en effektiva och verkningsfulla transnationella (gränsöverskridande) utredningar av penningtvätt på hög nivå.

Förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet

— Utarbeta ett nytt och omfattande policydokument om förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet, med utgångspunkt i den tidigare strategin för perioden 2011–2019.

— Skapa och effektivt främja ett parallellt system för ekonomiska utredningar som inriktas på kartläggning, frysning och förverkande av tillgångar som utgör vinning från organiserad brottslighet.

— Utveckla ett effektivt system för samarbete med Europol, Eurojust och andra internationella samarbetspartner vid utredning av organiserade brottsnätverk, kartläggning, frysning och förverkande av tillgångar i utlandet som utgör vinning från organiserad brottslighet.

— Rationalisera för att säkerställa bästa möjliga ansvarsfördelning mellan olika myndigheter när det gäller skatte- och ekobrott.

— Förbättra Moldaviens deltagande i projektet för analys av organiserad brottslighet i Östeuropa.

— Utveckla kapaciteten och förmågan hos det rättsliga och kriminaltekniska kunskapscentrumet i enlighet med europeiska normer och bästa praxis på lokal och nationell nivå.

Polis och annan brottsbekämpning

— Utarbeta ett nytt policydokument om allmän ordning och säkerhet som klargör de uppgifter och den behörighet som inrikesministeriets berörda myndigheter har (däribland polis och karabinjärer) med hänsyn till befintliga utmaningar och internationell bästa praxis.

— Föra det operativa och strategiska samarbetet med Europol vidare, även genom att dela operativ och strategisk information.

— Ökat deltagande i EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet/Empact.

— Gå vidare med en fortsatt omfattande reform av polisväsendet i enlighet med europeiska normer och bästa praxis för att vidareutveckla en tillgänglig, ansvarsskyldig, effektiv, insynsvänlig, korruptionsfri och professionell poliskår med tillräckliga resurser nationellt och lokalt.

— Stärka ansvarsskyldigheten och säkerställa att polisen inte står under otillbörlig påverkan.

— Stärka det operativa samarbetet (samt interoperabiliteten) mellan finansunderrättelseenheter, polis, finansinspektion, skatte- och tullmyndigheter och -enheter genom driftskompatibilitet och datautbyte (t.ex. på grundval av skräddarsydda avtal om utbyte av data). Samordnare mellan myndigheter bör utses för att underlätta det operativa samarbetet. Tillfälliga utbyten av personal i utbildningssyfte bör övervägas.

— Fortsätta utvecklingen av ett gemensamt centrum för utbildning inom brottsbekämpning som en autonom enhet vid utbildningscentrumet ”Stefan cel Mare” för att säkerställa adekvat grundläggande och specialiserad utbildning och praktik, inbegripet särskild specialutbildning vid behov. Baserat på 2012 års samarbetsavtal mellan Republiken Moldavien och Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) kommer det gemensamma centrumet för utbildning inom brottsbekämpning att utveckla nära operativa förbindelser med Cepol och medlemsstaternas instanser för polisutbildning.

Olaglig narkotika

— Fortsätta samarbetet om narkotikaförebyggande åtgärder via regionala projekt och program och genom att till fullo anpassa narkotikapolitiken till EU:s ställningstaganden. Säkerställa genomförandet av den nationella strategin mot narkotika 2020–2027 och säkerställa fullt deltagande i programmet ”EU4Monitoring Drugs” som inrättats av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

— Inrätta och sätta igång den nationella byrån för bekämpning av narkotika.

Människohandel

— Säkerställa fortsatt tillämpning av den nationella strategin för förebyggande och bekämpande av människohandel 2018–2023.

— Säkerställa kapacitetsuppbyggnad vid de brottsbekämpande institutionerna, åklagarväsendet och domstolarna för att säkra samarbetet med EU:s organ och EU:s medlemsstater när det gäller förebyggande och bekämpande av människohandel.

— Stärka kapaciteten att säkerställa tidig identifiering och tillhandahållande av effektivt/lämpligt stöd och hjälp till alla som fallit offer för eller kan falla offer för människohandel, inklusive rättsligt, medicinskt, psykologiskt och socialt stöd från professionella myndigheter/icke-statliga organisationer, med beaktande av en genusspecifik och barnvänlig hållning.

It-brottslighet

— Öka ansträngningarna i kampen mot it-brottslighet, även genom att bygga upp en omfattande rättslig och institutionell ram i linje med Budapestkonventionen.

— Gå samman med partnerinstitutioner i EU om utbildningskapacitet och bygga upp teknisk kapacitet att effektivt bekämpa it-brottslighet.

Cybersäkerhet

— Säkerställa genomförandet av åtgärder för cybersäkerhetsdelen i Republiken Moldaviens strategi för it-säkerhet år 2019–2024 samt dess handlingsplan.

— Stärka cybersäkerheten genom att i nationell lag genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

— Identifiera och formellt utse ett nationellt it-incidentcentrum (CSIRT) och upprätta en tydlig fördelning av arbetsuppgifter och behörighet mellan de organ som deltar i cybersäkerhetsarbetet.

— Utarbeta en hållning för att förbättra samarbetet på cybersäkerhetsområdet genom informationsutbyte och bästa praxis, i synnerhet om användningen av den verktygslåda för 5G-säkerhet som EU utvecklat.

Dataskydd

— Fortsätta harmoniseringen av den nationella rättsliga ramen på området för skydd av personuppgifter gentemot EU:s lagstiftning med särskild inriktning på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680.

— Fortsätta genomföra den rättsliga ramen om skydd av personuppgifter inom alla sektorer för att effektivt säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i enlighet med europeiska och internationella instrument och standarder.

Rörlighet, migration, asyl och gränsförvaltning

— Inom 3–4 år: — Säkerställa kontinuerlig uppfyllelse av alla riktmärken för viseringsliberalisering och kommissionens rekommendationer i rapporterna om upphävandemekanismen för viseringsundantag. — Fortsätta säkerställa den faktiska tillämpningen av återtagandeavtalet mellan EU och Republiken Moldavien. — Stärka det operativa samarbetet för att snabbt minska antalet ogrundade asylansökningar från moldaviska medborgare i området Schengen+. — Fortsätta anordna informationskampanjer och medvetandegörande åtgärder om de rättigheter och skyldigheter som är förknippade med viseringsfritt resande. — Ytterligare stärka gränsförvaltningen, däribland genom effektivt samarbete mellan relevanta nationella myndigheter (exempelvis gränsvakter och tull) samt behålla den höga kvaliteten på gränskontroller och gränsövervakning. — Stärka det operativa samarbetet om gränsförvaltning längs gränsen EU–Republiken Moldavien, bland annat genom att stärka utbytet av strategisk och operativ information. — Fortsätta stärka samarbetet med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), däribland samarbete om integrerad gränsförvaltning, fortbildning, observatörer från regioner som deltar i gemensamma insatser och informationsutbyte inom ramen för det östliga partnerskapets nätverk för riskanalys. — Utarbeta en ny ram för strategisk utvecklig på området migration och asyl, för att genomföra regeringens mål så som de fastställs i den nationella utvecklingsstrategin och i den globala migrationspakten, som Republiken Moldavien har anslutit sig till. — Förbereda och genomföra ett nytt policydokument om migration och asyl (med utgångspunkt i gjorda erfarenheter från den tidigare strategin för perioden 2011–2020 samt dagens utmaningar). — Fortsätta tillhandahålla bistånd för återintegrering av Republiken Moldaviens medborgare och utarbeta ett nytt policydokument till stöd för återintegrering av landets medborgare som återvänder från utlandet (med utgångspunkt i framväxande behov och erfarenheterna från genomförandet av handlingsplanen 2017–2020) samt integration av människor från utsatta eller marginaliserade grupper och undanröjande av de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration bland dessa grupper. — Fortsätta att utveckla det praktiska samarbetet inom ramen för partnerskapet för rörlighet mellan EU och Republiken Moldavien. — Öka informationsutbytet inom den ram som föreslås i den nya migrations- och asylpakten.

— Inom 7 år: — Fortsätta att tillhandahålla lämplig infrastruktur, teknisk utrustning, it-system samt finansiella och mänskliga resurser i enlighet med Republiken Moldaviens strategi och handlingsplan för integrerad gränsförvaltning. — Utveckla och genomföra det fjärde policydokumentet om nationell integrerad gränsförvaltning (med utgångspunkt i erfarenheterna från den tidigare strategin för perioden 2018–2023). — Stärka den befintliga infrastrukturen (inbegripet förvarsenheter) och personalresurserna i ansvariga organ för att garantera ett effektivt återvändande för tredjelandsmedborgare som olagligt uppehåller sig på och/eller reser genom Republiken Moldaviens territorium och garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras när migranter tas i förvar. — Fortsätta stärka de befintliga integrationsramarna via integrationscentrum och i synnerhet främja integration av personer som tillhör utsatta eller marginaliserade grupper samt åtgärda de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration i dessa grupper. — Fortsätta att effektivt genomföra lagstiftningen om asyl, som ger en stabil ram för skydd av dem som behöver internationellt skydd, och förstärka infrastrukturen för mottagningscentrumet för asylsökande. — Verka för en integrerad strategi inom området exilmedborgare och konsolidera nationella och lokala myndigheters kapacitet i närliggande frågor. — Utveckla effektivare sätt att erbjuda laglig och cirkulär migration, däribland system för arbetskraftsmigration, med samtidig respekt för befintlig nationell lagstiftning och behörigheter samt full respekt för alla migrerande arbetstagares mänskliga rättigheter.

Rättsligt samarbete

— Öka samarbetet mellan Republiken Moldavien och Eurojust.

— Ansluta sig till och genomföra multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, särskilt 1970 års konvention om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur.

— Arbeta för anslutning till och genomförande av multilaterala konventioner om skydd av barn, i synnerhet konventionerna från Haagkonferensen för internationell privaträtt på det familjerättsliga området, såsom 1996 års konvention om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn samt 2007 års konvention om underhåll till barn och andra familjemedlemmar, med utgångspunkt i de genomförbarhetsstudier som ska göras.

IV. Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete

Parterna kommer att samarbeta för att stimulera den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska integrationen med hjälp av fördjupat sektorssamarbete. Republiken Moldavien kommer att regelbundet informera EU om situationen i fråga om tillnärmningen med hjälp av de särskilda underkommittéerna och EU kommer, när så är lämpligt och båda parter är ense, att tillhandahålla stöd och sakkunskap för att hjälpa Republiken Moldavien i denna process.

1. Klimatpolitik

Parterna kommer att samarbeta för att stärka dialogen och samarbetet om klimatförändringar, i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Samarbeta med Republiken Moldavien för att utveckla och genomföra ett långsiktigt policydokument om låga utsläpp av växthusgaser som återspeglar den europeiska gröna givens hållning för alla aspekter av ekonomin. — Fortsätta samarbeta med och stödja Republiken Moldavien i processen med att ta till sig målsättningarna för den europeiska gröna given. — Arbeta tillsammans med det civila samhället, ungdomar och lokala aktörer för integrering i syfte att öka medvetenheten om klimatförändringarnas effekter och utlösa positiva beteendeförändringar. — Fortsätta tillnärma lagstiftningen till den EU-lagstiftning om klimatåtgärder som avses i associeringsavtalet och inom ramen för energigemenskapen. — Samarbeta om genomförandet av Parisavtalet. — Inom ramen för åtgärderna för en grön återhämtning från covid-19, eftersträva en klimatbeständig och grönare ekonomi och försöka uppnå miljö- och klimatmålen.

— Inom 7 år: — Samarbeta med Republiken Moldavien för att utveckla ett system för handel med utsläppsrätter eller andra system för koldioxidprissättning. — Arbeta tillsammans med Republiken Moldavien för att uppnå en klimatneutral ekonomi till år 2050.

2. Miljö

Parterna kommer att samarbeta i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Fortsätta tillnärmningen till EU-lagstiftningen om miljöfrågor när det gäller relevanta policydokument, lagar och sekundärlagstiftning, i synnerhet avseende avfallshantering, rening av avloppsvatten, hållbar vattenförvaltning, industriella föroreningar, kemikalier, naturskydd, skogsutveckling och skogsförvaltning, luftkvalitet och klimatförändringar. — Slutföra den institutionella reformen i sektorn för att skapa en sund miljöförvaltning som förfogar över de budgetanslag och den personal som krävs för att genomföra och verkställa EU:s miljöregelverk. Utveckla och genomföra ekonomiska instrument på miljöområdet. — Samarbeta med Republiken Moldavien för att utveckla en grön och cirkulär ekonomi och säkerställa hållbar förvaltning av naturtillgångar som därmed bidrar till den europeiska gröna givens målsättningar. — Inleda processen för att främja miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) i syfte att uppmuntra organisationer och offentliga institutioner att förbättra sina resultat i fråga om miljö och hållbar utveckling. — Samarbeta om genomförandet av multilaterala miljöavtal i vilka EU och Republiken Moldavien är parter. — Samarbeta på specifika områden, såsom påskyndad återbeskogning/nybeskogning och ett hållbart skogsbruk, skydd av den biologiska mångfalden och lämplig förvaltning av skyddade områden. — Samarbeta i syfte att stärka Republiken Moldaviens vattenresursförvaltning i gränsöverskridande sammanhang, med hjälp av bästa praxis från EU-nivå. — Samarbeta om genomförandet av politik som syftar till att säkerställa hållbar förvaltning av vattenresurserna i Nistrufloden, i förekommande fall även med avseende på avrinningsområdet. — Främja ett effektivt nät för det civila samhället i miljöfrågor, med god kapacitet att effektivt delta i beslutsprocessen. — Säkerställa verkningsfull verkställighet av miljölagstiftningen.

— Inom 7 år: — Samarbeta med Republiken Moldavien för att göra ytterligare framsteg på väg mot en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi i enlighet med principerna om utveckling av en cirkulär och utsläppssnål ekonomi och målsättningarna i den europeiska gröna given genom att beakta miljöfrågorna i alla ekonomiska sektorer.

3. Den digitala ekonomin och det digitala samhället

Parterna kommer att samarbeta på lämpligt sätt för att inom utsatt tid fullständigt genomföra den EU-lagstiftning som nämns i relevanta bilagor till associeringsavtalet EU-Republiken Moldavien. Vidare kommer parterna att samarbeta för att stärka harmoniseringen av de digitala marknaderna med EU och bland länderna inom det östliga partnerskapet samt främja relevanta nationella initiativ i Republiken Moldavien. Parterna kommer att främja användningen av de fria och öppna data och tjänster som erbjuds via EU:s rymdprogram, däribland Galileo, Copernicus och Egnos, som har väsentlig potential i den digitala ekonomin och för erfarenhetsbaserat beslutsfattande. Parterna kommer att samarbeta i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Fortsätta närma Republiken Moldaviens lagstiftning till EU-lagstiftningen på området elektronisk kommunikation och infrastrukturer för rumslig information. — Främja möjligheterna till ömsesidigt erkännande av betrodda tjänster i EU som ett huvudresultat av projektet ”EU4Digital”. — Genomföra det regionala roamingavtalet och det regionala spektrumavtalet för de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet även i Republiken Moldavien. — Genomföra den nationella bredbandsstrategin i Republiken Moldavien i enlighet med EU-lagstiftningen och bästa praxis, bland annat med avseende på säkerheten i digital infrastruktur. — Stödja tillämpningen av agendan för e-förvaltning, med tyngdpunkt på gränsöverskridande e-tjänster för enskilda och företag, som ett viktigt resultat av projektet EU4Digital.

— Inom 7 år: — Stärka den digitala ekonomin i Republiken Moldavien, särskilt i fråga om digitala färdigheter, utbildning om IKT, användning av rymdbaserade uppgifter och tjänster, ekosystem för digital innovation och nyföretagande samt cybersäkerhet. — Underlätta e-förvaltning genom standardisering av rumslig information för en digital omställning i enlighet med EU:s bästa praxis.

4. Utbildning, fortbildning, ungdomsfrågor och idrott,

Parterna kommer att samarbeta om en övergripande modernisering och reform av utbildningssystemen. Samarbetet kommer att omfatta arbete i följande syften:

— Fortsätta genomföra utbildningsreformer för att öka effektiviteten och relevansen i utbildningsväsendet.

— Utveckla och genomföra den nya nationella utbildningsstrategin ”Education 2030” samt dess genomförandeprogram.

— Digitalisera utbildningsväsendet. Ta in innovationsaspekter och digitala aspekter i alla inlärningssammanhang.

— Bättre koppla samman och integrera utbildning, forskning och innovation för att befrämja Republiken Moldaviens ekonomiska och sociala utveckling.

— Främja en strategi för yrkesutbildning och fortbildning för att säkerställa tillgänglighet, kvalitet och relevans.

— Stärka samarbetet, kapacitetsuppbyggnaden och rörligheten med hjälp av EU-program och EU-initiativ samt främja Republiken Moldaviens aktiva deltagande i programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren.

— Höja kvaliteten på utbildning och fortbildning av lärare och göra läraryrket mer attraktivt, samt förbättra karriärutvecklingen för lärare.

— Höja kvaliteten på läromedlen, däribland läroböcker som är anpassade till den nya läroplanen.

— Stärka en strategisk hållning till ungdomspolitiken, främja utbyten och samarbete inom området icke-formell utbildning.

— Stärka inkluderande utbildning och fortbildning på alla nivåer.

— Skapa ett ekosystem för livslångt lärande, även genom att funktionellt validera tidigare yrkeserfarenheter.

Som ett led i de övergripande ansträngningarna för att öka utbildningssystemets kvalitet och relevans och skapa närmare kontakter med arbetsmarknaden kommer parterna att samarbeta i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Fortsätta anpassa yrkes- och universitetsutbildningarna, även på utbildningar inom det medicinska området, till de europeiska minimiutbildningsnormerna. — Reformera Moldaviens universitet, i synnerhet pedagogiska utbildningar, både med avseende på resursoptimering och utbildningsprogrammens relevans och innehåll. — Konsolidera systemet för kvalitetskontroll, även genom internationalisering av utvärderingen. — Fortsätta stärka åtgärderna mot korruption på alla områden. — Integrera skolbaserad yrkesutbildning och system där yrkesutbildning varvas med praktik för att öka utbildningens relevans och anställbarheten. — Genomföra en fullständig lärarutbildning i enlighet med den nya läroplanen. — Inrätta en tillförlitlig utbildningsdatabas så att erfarenhetsbaserade reformer kan utarbetas och de vidtagna åtgärderna utvärderas. — Uppdatera policyramen för utbildningsområdet med utgångspunkt i gjorda erfarenheter. — Fortsätta uppgradera den institutionella kapaciteten i alla berörda förvaltningar och myndigheter som deltar i styrningen av utbildningsverksamheten.

Parterna kommer även att samarbeta för att uppnå följande:

— Utbyta information och bästa praxis på området idrott och fysisk aktivitet med inriktning på en hälsosam livsstil, miljön, idrottens sociala och fostrande värderingar samt goda styrelseformer inom idrotten.

— Fortsätta samarbetet inom ramen för den årliga europeiska idrottsveckan.

5. Folkhälsa

Parterna kommer att samarbeta i följande syften:

— Utarbeta ett nytt policydokument om hälsa, med inslag av e-hälsa, för att förbättra tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvården.

— Åtgärda genusaspekter på hälsa, framför allt genom att beakta hälsorisker och sjukdomar som enbart drabbar kvinnor.

— Utveckla och genomföra den fleråriga institutionella utvecklingsplanen för den nationella folkhälsomyndigheten.

— Genomföra ett nytt nationellt program om icke smittsamma sjukdomar, förebyggande och kontroll för att minska sjukdomsbelastningen, minska riskfaktorernas prevalens och förbättra sjukdomskontrollen i enlighet med målen för hållbar utveckling i Agenda 2030.

— Öka hälsokompetensen, stärka samhällsgrupperingarnas och befolkningens förmåga att anamma en hälsosammare livsstil.

— Stärka samarbetet på folkhälsoområdet, särskilt i syfte att förbättra beredskapen för pandemier och att genomföra det internationella hälsoreglementet samt stärka hälso- och sjukvårdssystemen.

— Fortsätta tillnärmningen till EU-lagstiftningen på området smittsamma sjukdomar och kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation.

— Förbereda och börja genomföra riktlinjerna från den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel.

6. Ekonomisk utveckling och marknadens möjligheter

Parterna kommer att samarbeta för att stödja Republiken Moldavien när det gäller att införa en fullt fungerande marknadsekonomi och gradvis anpassa sin politik till EU:s politik, i enlighet med riktlinjerna för makroekonomisk stabilitet, sunda offentliga finanser, ett starkt finansiellt system samt en hållbar betalningsbalans. Detta samarbete ska i synnerhet bidra till följande syften:

— Övervaka den makroekonomiska utvecklingen, diskutera centrala politiska utmaningar och utbyta information om bästa praxis genom att stärka den regelbundna makroekonomiska dialogen för att förbättra kvaliteten på den ekonomiska politiken.

— Fortsätta stärka oberoendet, de föreskrivande befogenheterna och bygga upp kapaciteten hos Moldaviens centralbank och den nationella kommissionen för finansiella marknader avseende reglering av den finansiella sektorn, politik för bevakning och tillsyn för att säkerställa en robust finanssektor.

— Ta del av EU:s erfarenheter när det gäller penning- och valutapolitik, däribland eurons internationella roll för att ytterligare utveckla Republiken Moldaviens kapacitet på dessa områden.

— Stärka statens ägarpolicy för att öka effektiviteten i statsägda företag och minska risken för de offentliga finanserna och säkerställa en öppen, konkurrenskraftig och insynsvänlig privatisering i enlighet med EU:s bästa praxis.

— Uppfylla kraven för att så småningom ansluta sig till det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa).

— Förbättra den institutionella kapaciteten, effektiviteten och öppenheten samt de konkurrensrättsliga bestämmelserna.

7. Bolagsrätt, redovisning och revision samt företagsstyrning

Parterna kommer att samarbeta för att förbereda Republiken Moldavien för genomförandet av den EU-lagstiftning och de internationella instrument som anges i de relevanta bilagorna till associeringsavtalet, särskilt i följande syften:

— Fortsätta tillnärma Republiken Moldaviens lagstiftning om revision och redovisning till EU:s instrument och internationella instrument enligt förteckningen i bilaga II till associeringsavtalet.

— Utbyta aktuell, relevant och exakt information om läget beträffande den befintliga lagstiftningen och dess överensstämmelse med EU-rätten, på grundval av det format som överenskommits mellan parterna, för att genomföra EU-lagstiftningen i enlighet med den överenskomna tidsplanen.

— Ringa in områden där utbildning, kapacitetsuppbyggnad och sakkunskap bör tillhandahållas.

— Fortsätta genomföra reformen av systemen av kontrollorgan och olika kontrollmyndigheter för att öka effektiviteten och minska utrymmet för korruption med det slutliga målet att förbättra företagsklimatet och upprätthållandet av lagar och standarder.

— Utveckla den administrativa kapaciteten hos Republiken Moldaviens statliga institutioner som deltar i genomförandet av bolagsrätt, redovisning och revision samt företagsstyrning.

— Inleda diskussioner om upprättandet av ett register över det verkliga ägandet för företag.

— Förbättra den rättsliga ramen om företag på obestånd / konkurs.

8. Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa anständiga arbetstillfällen och rättvisa arbetsvillkor för alla, stärka lika möjligheter och tillträdet till arbetsmarknaden, bekämpa fattigdom och social utestängning. Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa anständiga arbetstillfällen och rättvisa arbetsvillkor enligt följande:

— Inom 3–4 år: — Slutföra tillnärmningen av Republiken Moldaviens lagstiftning till EU:s lagstiftning om arbetsrätt och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen inom utsatt tid enligt associeringsavtalet och säkerställa överensstämmelsen med Internationella arbetsorganisationens normer. — Inrätta ett effektivt system för yrkesinspektion avseende lagstiftning om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsrätt och arbetsvillkor samt anpassa dem till Internationella arbetsorganisationens normer (rättslig ram och behörighet). — Utarbeta en strategi för att åtgärda odeklarerat arbete och informell sysselsättning. — Stärka kapaciteten hos observationsgruppen för arbetsmarknaden. — Säkerställa en effektiv dialog mellan arbetsmarknadens parter och kollektivavtal.

— Inom 7 år: — Faktiskt genomföra arbetsrättslagstiftningen och lagstiftningen om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, bland annat enligt följande: — Stärka den administrativa och verkställande kapaciteten, bland annat vid yrkesinspektionen och relevanta rättsliga organ. — Utbilda arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer, exempelvis domare, samt öka medvetenheten. — Genomföra och övervaka en strategi för att åtgärda odeklarerat arbete och informell sysselsättning.

Stärka lika möjligheter och tillträdet till arbetsmarknaden

— Inom 3–4 år: — Utarbeta en policystrategi för att stimulera ett högre arbetsmarknadsdeltagande. — Förbättra policystrategier för att stödja ungdomars övergång till arbetsmarknaden. — Stärka kapaciteten hos den förvaltning och de institutioner som ansvarar för att utveckla och genomföra sysselsättnings- och socialpolitik, särskilt arbetsförmedlingarna och socialtjänsterna. — Förbättra kvinnors lika tillgång till arbetsmarknaden och eftersträva jämställdhet mellan kvinnor och män i lönearbete – även genom lämpligt skydd av gravida och genom att säkerställa lönemässig jämställdhet mellan könen.

— Inom 7 år: — Stärka kapaciteten hos den förvaltning och de institutioner som ansvarar för att utveckla och genomföra sysselsättnings- och socialpolitik, särskilt arbetsförmedlingarna och socialtjänsterna.

Bekämpa fattigdom och social utestängning

— Inom 3–4 år: — Säkerställa att systemet för socialt skydd främjar aktivitet (arbetsmarknadsdeltagande) och säkerställa att systemen för socialt stöd och pension är lämpliga och hållbara.

9. Konsumentskydd

I syfte att förbereda genomförandet av den EU-lagstiftning och de internationella instrument som anges i de relevanta bilagorna till associeringsavtalet kommer parterna att samarbeta i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Genomföra konsumentskyddsorganisationens fleråriga institutionella utvecklingsplan. — Genomföra den fleråriga institutionella utvecklingsplanen för den nationella myndigheten för livsmedelssäkerhet. — Se över införlivandet av förordningen om konsumentskyddssamarbete (EG) nr 2006/2004 som sedan den 17 januari 2020 ersatts av förordning (EU) 2017/2394, vilken inför ytterligare minimibefogenheter och krav för behöriga myndigheter samt andra relevanta bestämmelser. — Enas om att lägga till direktiv 2013/11/EU om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister till den förteckning över EU:s konsumenträttsliga regelverk till vilket anpassning ska göras.

— Inom 7 år: — Upprätta och aktivera ett nationellt system som ger nationella aktörer möjlighet att effektivt kommunicera om och återkalla farliga icke-livsmedelsprodukter som är avsedda för konsumenter i likhet med EU:s system för snabbt informationsutbyte (Rapex). — Med utgångspunkt i EU:s bedömning av hur de olika nationella systemen efterlever direktivet om allmän produktsäkerhet kommer parterna att diskutera vilka möjliga steg som kan tas i samarbetet. — Upprätta och aktivera ett system för informationsutbyte om farliga livsmedelsprodukter, på grundval av en EU-modell för ett system för snabb varning för livsmedel och foder. — Integrera de olika kontrollpunkterna för livsmedelssäkerhet (gränskontroll, organ för växtskydd och djurhälsa, samt det nationella centrumet för provning och certifiering av grödor och mark) i ett integrerat och förvaltat informationssystem för företagsledning. — Vidareutveckla och genomföra riskbaserade kontrollförfaranden för analys av förvaltning av livsmedel och icke-livsmedelsprodukter. — Regelbundet utvärdera den fleråriga institutionella utvecklingsplanen för konsumentskyddsorganisationen och, vid behov, revidera den. — Regelbundet utvärdera den fleråriga institutionella utvecklingsplanen för den nationella myndigheten för livsmedelssäkerhet och, vid behov, revidera den. — Ytterligare anpassa Republiken Moldaviens rättsliga och normativa ramar till EU:s regelverk. — Fortsätta den gradvisa tillnärmningen av Republiken Moldaviens lagstiftning till relevant EU-lagstiftning och internationella instrument. — Uppmuntra utvecklingen av oberoende konsumentorganisationer, däribland icke-statliga konsumentorganisationer, och kontakter mellan konsumentföreträdare, samt samverkan mellan myndigheter och icke-statliga organisationer på konsumentskyddsområdet. — Stärka den administrativa kapaciteten hos tillsynen av konsumentskyddet i Republiken Moldavien, framför allt genom utbildning av regeringstjänstemän och andra företrädare för konsumentintressen om införlivandet av EU-lagstiftningen samt genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av denna.

10. Statistik

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa att Republiken Moldaviens nationella statistiska system efterlever EU:s regelverk på statistikområdet i enlighet med Eurostats kompendium över statistikkrav samt riktlinjerna för europeisk statistik, som fastställer enligt vilka principer statistik får utvecklas, tas fram och spridas inom det europeiska statistiksystemet. Parterna kommer särskilt att samarbeta i följande syften:

— Inom 3–4 år: — Säkerställa det yrkesmässiga oberoendet för den nationella statistikbyrån och andra nationella myndigheter (som framställer officiell statistik). — Utveckla kapaciteten vid den nationella statistikbyrån, Moldaviens nationella bank och andra nationella instanser som tar fram officiell statistik. — Modernisera it-systemen vid Moldaviens nationella statistikbyrå och Moldaviens centralbank. Moderniseringen bör omfatta en konsolidering av IKT-infrastrukturen (vid den nationella statistikbyrån) inom den befintliga rättsliga ramen och införande av ny teknik, modernare metoder och metodbeskrivningar för framtagning och spridning av statistik. — Stärka samordningen i det nationella statistiska systemet, däribland i fråga om kartläggning, godkännande och formalisering vid de andra nationella myndigheterna (som framställer offentlig statistik). — Stärka kvalitetshanteringen i enlighet med europeiska kvalitetsnormer och arbeta för att stärka kapaciteten vid den nationella statistikbyrån i syfte att anta ett kvalitetshanteringssystem. — Utarbeta riktlinjer för systematisk kvalitetsbedömning och rapportering i enlighet med europeiska kvalitetsnormer. — Standardisera klassificeringen av svarsbortfall i hushållsenkäter. — Utveckla en plan för att genomföra bestämmelserna i statistiklagen avseende avgiftsfri tillgång till administrativa uppgiftskällor i statistiska syften och upprätta formella mekanismer för att undanröja befintliga hinder mot tillgång till enskilda uppgifter i statistiska syften. — Aktualisera och förbättra spridnings- och kommunikationspolicyn. — Förbereda och genomföra 2020 års folk- och bostadsräkning. — Ytterligare stärka utbildningskapaciteten vid den nationella statistikbyrån, även genom att utveckla ett centrum för fortlöpande statistikfortbildning.

— Inom 7 år: — Ta fram uppgifter som är tillräckligt uttömmande och gedigna för att Republiken Moldavien ska kunna ansluta sig till den europeiska resultattavlan för innovation. — Göra sektorsbedömningar av vissa statistiska områden (minst fem) med avseende på efterlevnaden av europeiska statistiska normer och anpassningen av framtagandet och spridningen av data i enlighet med rekommendationerna. — Förbättra dataskyddsförfarandena inom ramen för skyddet av personuppgifter och därmed sammanhängande riktlinjer, i enlighet med lagen om statistik och EU:s normer.

11. Skatter och tullar

Parterna kommer att fortsätta samarbeta i tull- och skattefrågor. Samarbetet kommer att omfatta arbete på kort och medellång sikt i följande syften:

— Fortsätta tillnärmningen av lagstiftningen på tullområdet genom att genomföra 2021 års tullkodex i enlighet med EU:s tullkodex och andra rättsakter som förtecknas i bilaga XXVI till associeringsavtalet.

— Genomföra fas 5 av det nya datoriserade transiteringssystemet och ansluta sig till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (för närvarande observatörsstatus).

— Fortsätta processen med att säkerställa ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer.

— Genomföra verkningsfull övervakning av importen av punktskattepliktiga varor (alkohol- och tobaksvaror) som undantas från tull, punktskatt och mervärdesskatt. De föreslagna åtgärderna kommer att genomföras genom applicering av speciell märkning och sänkning av gränserna för när smuggling kan betraktas som brottslig och straffrättsligt ansvar kan utkrävas.

— Förbättra kapaciteten inom skatteförvaltningen för att undvika ackumulering av utestående fordringar, säkerställa en effektiv skatteuppbörd och stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt.

— Fortsätta att utveckla samarbetet med Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och EU-medlemsstaternas skattemyndigheter genom att utbyta nya erfarenheter och information om trender på området beskattning.

— Säkerställa genomförandet av rekommendationerna från OECD:s globala expertforum i fråga om insyn och informationsutbyte i skattefrågor.

— Säkerställa att bestämmelser om tullfria inköp som är fullt förenliga med EU:s behålls och att den skattefria försäljningen begränsas till personer som lämnar landet sjövägen eller per flyg.

— Stärka samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och Europeiska åkl