Protokoll

till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska union

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

IRLAND,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

nedan kallade "medlemsstaterna", företrädda av Europeiska unionens råd, och

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, även företrätt av Europeiska unionens råd,

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat "Schweiz",

å andra sidan,

nedan tillsammans kallade "de avtalsslutande parterna",

SOM BEAKTAR avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallat "avtalet"), som trädde i kraft den 1 juni 2002,

SOM BEAKTAR Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens (nedan kallade "de nya medlemsstaterna") anslutning till Europeiska unionen den 1 maj 2004,

MED BEAKTANDE AV att de nya medlemsstaterna kommer att bli avtalsslutande parter i avtalet,

SOM BEAKTAR att anslutningsakten ger Europeiska unionens råd befogenheter att på Europeiska unionens medlemsstaters vägnar ingå ett protokoll vid de nya medlemsstaternas anslutning till avtalet,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

1. De nya medlemsstaterna blir härmed avtalsslutande parter i avtalet.

2. Från och med ikraftträdandet av detta protokoll skall bestämmelserna i avtalet bli bindande för de nya medlemsstaterna som för nuvarande avtalsslutande parter i avtalet på de villkor som fastställs i detta protokoll.

Artikel 2

I själva avtalet och i bilaga I till avtalet skall följande justeringar göras:

a) Förteckningen över avtalsslutande parter i avtalet skall ersättas med följande:

"Europeiska gemenskapen,

Konungariket Belgien,

Republiken Tjeckien,

Konungariket Danmark,

Förbundsrepubliken Tyskland,

Republiken Estland,

Republiken Grekland,

Konungariket Spanien,

Republiken Frankrike,

Irland,

Republiken Italien,

Republiken Cypern,

Republiken Lettland,

Republiken Litauen,

Storhertigdömet Luxemburg,

Republiken Ungern,

Republiken Malta,

Konungariket Nederländerna,

Republiken Österrike,

Republiken Polen,

Republiken Portugal,

Republiken Slovenien,

Republiken Slovakien,

Republiken Finland,

Konungariket Sverige,

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland,

å ena sidan, och

Schweiziska edsförbundet,

å andra sidan,".

b) I artikel 10 i avtalet skall följande punkter 1a, 2a, 3a, 4a, 4b och 5a införas:

"1a. Schweiz får i nedanstående två fall fram till den 31 maj 2007 bibehålla kvantitativa begränsningar med avseende på arbetstagare anställda i Schweiz och för egenföretagare som är medborgare i Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien: vid vistelse i mer än fyra månader men mindre än ett år, samt vid vistelse i ett år eller mer. Inga kvantitativa begränsningar skall gälla för vistelse under kortare tid än fyra månader.

Före utgången av den övergångsperiod som nämns ovan skall den gemensamma kommittén på grundval av en rapport från Schweiz se över hur den övergångsperiod som tillämpas på medborgare från de nya medlemsstaterna fungerat. Sedan översynen slutförts, men inte senare än i slutet av ovannämnda period, skall Schweiz underrätta den gemensamma kommittén om landet avser att fortsätta att tillämpa kvantitativa begränsningar på arbetstagare anställda i Schweiz. Schweiz får fortsätta att tillämpa dessa bestämmelser fram till och med den 31 maj 2009. Uteblir en sådan anmälan skall övergångsperioden löpa ut den 31 maj 2007.

I slutet av den övergångsperiod som definieras i denna punkt skall alla kvantitativa begränsningar som är tillämpliga på medborgare i Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien upphöra att gälla. Dessa medlemsstater har rätt att införa samma kvantitativa begränsningar för schweiziska medborgare under samma perioder."

"2a. Schweiz och Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien får fram till och med den 31 maj 2007 i fråga om en annan avtalsslutande parts arbetstagare som är anställda inom deras egna territorier bibehålla kontrollerna av förtursbehandlingen av arbetstagare som är integrerade i den ordinarie arbetsmarknaden samt löne- och arbetsvillkor tillämpliga på den berörda avtalsslutande partens medborgare. Samma kontroller kan bibehållas för personer som tillhandahåller tjänster inom följande fyra sektorer: Service till växtodling, byggverksamhet inklusive relaterade branscher, säkerhetstjänst, rengöring och sotning (NACE [1]–koder 01.41, 45.1–4, 74.60 respektive 74.70), som omnämns i artikel 5.1 i avtalet. Schweiz skall under de övergångsperioder som nämns i punkterna 1a, 2a, 3a och 4a förtursbehandla arbetstagare som är medborgare i de nya medlemsstaterna i förhållande till arbetstagare som är medborgare i ett land som inte är medlem i EU eller Efta i fråga om tillträde till dess arbetsmarknader. Kontrollerna vad gäller förtursbehandlingen av arbetstagare som är integrerade i den ordinarie arbetsmarknaden skall inte tillämpas på tjänster som är avreglerade genom ett särskilt avtal mellan de avtalsslutande parterna om tillhandahållande av tjänster (inklusive avtalet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling till de delar det gäller tjänster). För samma period, får kvalifikationskraven bibehållas för uppehållstillstånd som är kortare än fyra månader [2] och för personer som tillhandahåller tjänster inom de ovan nämnda sektorerna, som anges i artikel 5.1 i avtalet.

Före den 31 maj 2007 skall den gemensamma kommittén se över hur övergångsbestämmelserna i denna punkt fungerar på grundval av en rapport som skall utarbetas av var och en av de avtalsslutande parter som genomför dem. När översynen är slutförd, men inte senare än den 31 maj 2007, får den avtalsslutande part som har genomfört övergångsbestämmelserna i denna punkt och som underrättat den gemensamma kommittén om sin avsikt att fortsätta att tillämpa övergångsbestämmelserna göra så fram till och med den 31 maj 2009. Uteblir en sådan anmälan kommer övergångsperioden att löpa ut den 31 maj 2007.

I slutet av den övergångsperiod som definieras i denna punkt skall alla begränsningar som omnämns ovan i denna punkt upphöra att gälla.

"3a. Vid ikraftträdandet av protokollet till detta avtal om deltagande som avtalsslutande parter av de nya medlemsstater som anges nedan och fram till utgången av den period som beskrivs i punkt 1a skall Schweiz årligen (pro rata temporis) inom sin totala kvot avseende tredjeland reservera ett minimiantal nya uppehållstillstånd [3] för i Schweiz anställda arbetstagare och för egenföretagare som har medborgarskap i Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien, i enlighet med följande tabell:

T.o.m. | Antal tillstånd som gäller ett år eller över ett år | Antal tillstånd som gäller längre än fyra månader men mindre än ett år |

31 maj 2005 | 900 | 9000 |

31 maj 2006 | 1300 | 12400 |

31 maj 2007 | 1700 | 15800 |

31 maj 2008 | 2200 | 19200 |

31 maj 2009 | 2600 | 22600 |

"4a. I slutet av den period som beskrivs i punkt 1a och i den här punkten och i högst 12 år efter det att avtalet trätt i kraft skall bestämmelserna i artikel 10.4 i avtalet vara tillämpliga.

Vid fall av allvarliga störningar på landets arbetsmarknad eller hot därom skall Schweiz eller någon av de nya medlemsstaterna som genomfört övergångsbestämmelserna underrätta den gemensamma kommittén om dessa omständigheter senast den 31 maj 2009. I sådana fall får det land som gjort anmälan fram till och med den 30 april 2011 fortsätta att tillämpa de åtgärder som beskrivs i punkterna 1a, 2a and 3a på arbetstagare anställda inom det egna territoriet. I så fall skall det årliga antal uppehållstillstånd som omnämns i punkt 1a vara:

T.o.m. | Antal tillstånd som gäller ett år eller över ett år | Antal tillstånd som gäller längre än fyra månader men mindre än ett år |

31 maj 2010 | 2800 | 26000 |

30 april 2011 | 3000 | 29000 |

4b. När Malta genomgår eller förutser störningar på sin arbetsmarknad som allvarligt skulle kunna hota levnadsstandarden eller sysselsättningen inom en viss region eller ett visst yrke, och beslutar att åberopa bestämmelserna i avsnitt 2 "Fri rörlighet för personer" i bilaga XI till anslutningsakten kan de restriktiva åtgärder som vidtas av Malta mot EU:s övriga medlemsstater också tillämpas på Schweiz. I så fall skall Schweiz ha rätt att vidta motsvarande åtgärder mot Malta.

Malta och Schweiz kan tillgripa detta förfarande fram till den 30 april 2011."

"5a. Övergångsbestämmelserna i punkterna 1a, 2a, 3a, 4a och 4b, särskilt bestämmelserna i punkt 2a om företräde åt arbetare som är integrerade i den ordinarie arbetsmarknaden och om kontroll av löne- och arbetsvillkor, skall inte vara tillämpliga på arbetstagare eller egenföretagare som, vid ikraftträdandet av protokollet till detta avtal om deltagande som avtalsslutande parter av de nya medlemsstater som anges i nämnda punkter, har tillstånd att utöva ekonomisk förvärvsverksamhet på de avtalsslutande parternas territorium. De sistnämnda personerna skall bland annat ha rätt till geografisk och yrkesmässig rörlighet.

De som har uppehållstillstånd för kortare tid än ett år skall ha rätt att förnya sitt uppehållstillstånd utan hinder av de kvantitativa begränsningarna. De som har uppehållstillstånd för ett år eller längre än ett år skall automatiskt ha rätt att förlänga sitt uppehållstillstånd. Dessa arbetstagare och egenföretagare skall följaktligen från och med avtalets ikraftträdande ha de rättigheter i anslutning till fri rörlighet för personer som fastställs i de grundläggande bestämmelserna i detta avtal, särskilt artikel 7."

c) I artikel 27.2 i bilaga I till avtalet skall hänvisningen till artikel 10.2 ersättas med artikel 10.2, 10.2a, 10.4a och 10.4b.

Artikel 3

Trots vad som sägs i artikel 25 i bilaga I till avtalet skall övergångsperioderna i bilaga I till detta protokoll vara tillämpliga.

Artikel 4

Detta protokoll skall utgöra en integrerande del av detta avtal.

Artikel 5

Bilagorna I, II och III till avtalet skall ändras i enlighet med bilagorna I, II och III till detta protokoll, vilka skall utgöra en integrerande del av detta protokoll.

Artikel 6

1. Detta protokoll skall ratificeras eller godkännas av Europeiska unionens råd, på medlemsstaternas och Europeiska gemenskapens vägnar, och av Schweiziska edsförbundet i överensstämmelse med deras egna förfaranden.

2. När dessa förfaranden har slutförts skall Europeiska unionens råd och Schweiziska edsförbundet underrätta varandra om detta.

Artikel 7

Detta protokoll skall träda i kraft den första dagen i den första månaden efter den dag då det sista godkännandeinstrumentet deponerades.

Artikel 8

Detta protokoll skall gälla under samma period och i enlighet med samma villkor som avtalet.

Artikel 9

1. Detta protokoll, och de förklaringar som fogats till det, har upprättats i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

2. Den maltesiska språkversionen av detta protokoll skall bekräftas av de avtalsslutande parterna på grundval av en skriftväxling. Den skall också vara giltig på samma sätt som för de språk som avses i punkt 1.

3. Avtalet samt de därtill fogade förklaringarna på de tjeckiska, estniska, ungerska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, slovakiska och slovenska språken skall bekräftas av de avtalsslutande parterna på grundval av en skriftväxling. De skall också vara giltiga på samma sätt.

Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.

V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.

'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.

Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.

Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.

Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.

Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.

Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.

Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.

V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.

V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

+++++ TIFF +++++

Por Ia Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

[1] NACE: Rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av den 9 oktober 1990 om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (EGT L 293, 24.10.1990, s. 1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 29/2002 av den 19 december 2001 (EGT L 6, 10.1.2002, s. 3).

[2] Arbetstagare kan ansöka om ett kort uppehållstillstånd enligt de kvoter som nämns i punkt 3a också för en period som är kortare än fyra månader."

[3] Dessa tillstånd kommer att beviljas utöver den kvot som nämns i artikel 10 i avtalet som är reserverade för anställda personer och egenföretagare som är medborgare i medlemsstaterna vid tidpunkten för undertecknandet av avtalet ( 21 juni 1999) och medborgare i Republiken Cypern och Republiken Malta. Dessa tillstånd kommer även att finnas utöver tillstånd som beviljas genom befintliga bilaterala avtal om utbyte av praktikanter."

--------------------------------------------------

BILAGA I

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OM FÖRVÄRV AV MARK OCH FRITIDSBOSTÄDER

1. Republiken Tjeckien

a) Republiken Tjeckien kan under fem år från dagen för landets anslutning till EU bibehålla reglerna i valutalagen nr 219/1995 Sb., i gällande lydelse, om förvärv av fritidsbostäder av schweiziska medborgare som inte är bosatta i Republiken Tjeckien och av företag som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning och som varken är etablerade eller har någon filial eller något representationskontor inom Republiken Tjeckiens territorium.

b) Republiken Tjeckien kan i fråga om förvärv av jordbruksmark och skog av schweiziska medborgare och av företag som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning och som vare sig är etablerade eller registrerade i Republiken Tjeckien under sju år från dagen för landets anslutning till EU bibehålla reglerna i valutalagen nr 219/1995 Sb., i gällande lydelse, lag nr 229/1991 Sb. om bestämmelser om ägandeförhållanden i fråga om mark och annan jordbruksegendom samt lag nr 95/1999 Sb. om villkor rörande överföring av jordbruksmark och skog från statligt ägande till andra enheter. Utan att det påverkar någon annan bestämmelse i denna punkt 1 får schweiziska medborgare i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll eller få en mer restriktiv behandling än medborgare från tredjeland.

c) Egenföretagande jordbrukare som är schweiziska medborgare och som önskar etablera sig och bo i Republiken Tjeckien skall inte omfattas av bestämmelserna i b eller några andra förfaranden än dem som gäller för tjeckiska medborgare.

d) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall göras under det tredje året efter Republiken Tjeckiens anslutning till EU. Den gemensamma kommittén kan besluta att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

e) Om Republiken Tjeckien skulle införa villkor för utländska medborgares förvärv av fastigheter i Republiken Tjeckien under övergångsperioden skall dessa bygga på öppna, objektiva, stabila och offentliga kriterier. Dessa kriterier skall tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och skall inte särskilja mellan tjeckiska och schweiziska medborgare.

f) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Tjeckien skall den gemensamma kommittén, på Tjeckiens begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

2. Estland

a) Estland kan under sju år efter landets anslutning till EU bibehålla den lagstiftning som förelåg vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll rörande förvärv av jordbruksmark och skog av schweiziska medborgare och av företag som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning och som varken är etablerade eller registrerade eller har någon lokal filial eller något lokalt kontor i Estland. Schweiziska medborgare får i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll eller få en mer restriktiv behandling än medborgare från tredjeland. I enlighet med denna lagstiftning har Estland antagit lagen om begränsningar vid förvärv av fast egendom samt ändringar av lagen om markreform, båda av den 12 februari 2003.

b) Schweiziska medborgare som önskar etablera sig som egenföretagande jordbrukare och bo i Estland och som lagligen har vistats och varit verksamma inom jordbruk i Estland kontinuerligt i minst tre år, skall inte omfattas av bestämmelserna i a eller några andra förfaranden än dem som gäller för estniska medborgare.

c) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall göras under det tredje året efter landets anslutning till EU. Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad "kommissionen") skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

d) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Estland skall den gemensamma kommittén, på Estlands begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

3. Cypern

Cypern kan under fem år efter landets anslutning till EU bibehålla den lagstiftning som gällde den 31 december 2000 rörande förvärv av fritidsbostäder.

I enlighet med lagen om förvärv av fastigheter (utlänningar) kap. 109 och ändringslagarna 52/69, 55/72 och 50/90, måste förvärv av fastigheter på Cypern av icke-cyprioter godkännas av ministerrådet. Ministerrådet har bemyndigat tjänstemän på distriktsnivå att å dess vägnar lämna godkännande. När den aktuella fastigheten är större än 2 donum (1 donum = 1338 m2) kan godkännande endast lämnas för följande ändamål:

a) permanent bostad eller fritidsbostad med en markyta som inte överstiger 3 donum,

b) yrkes- eller handelslokaler,

c) industri inom sektorer som anses vara gynnsamma för Cyperns ekonomi.

Ovanstående lag har ändrats genom en lag från 2003 om förvärv av fast egendom (utlänningar) (ändring), N. 54(I)/2003. Den nya lagen medför inte några begränsningar på EU-medborgare och företag som är registrerade i EU i fråga om förvärv av fastigheter som skall fungera som permanenta bostäder eller är kopplade till utländska direktinvesteringar eller förvärv av fastigheter av fastighetsmäklare och markexploatörer som är etablerade inom EU. När det gäller förvärv av en bostad för fritidsbruk föreskriver lagen att EU-medborgare som inte stadigvarande bor på Cypern och företag registrerade inom EU, men som inte har sitt säte eller huvudkontor på Cypern, under en period på fem år efter Cyperns anslutning till EU inte får förvärva en fastighet i syfte att använda den som fritidsbostad, utan föregående tillstånd från ministerrådet, som delegerat sin befogenhet till tjänstemän på distriktsnivå, enligt vad som nämnts ovan.

4. Lettland

a) Lettland kan under sju år efter landets anslutning till EU bibehålla reglerna i lagen om ändringar av lagen om privatisering av mark på landsbygden (i kraft sedan den 14 april 2003) rörande förvärv av jordbruksmark och skog av schweiziska medborgare och företag som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning och som varken är etablerade eller registrerade eller har någon lokal filial eller något lokalt kontor i Lettland. Schweiziska medborgare får i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll eller få en mer restriktiv behandling än medborgare från tredjeland.

b) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall genomföras före utgången av det tredje året efter dagen för landets anslutning till EU. Kommissionen skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

c) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Lettland skall den gemensamma kommittén, på Lettlands begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

5. Litauen

a) Litauen kan under sju år efter landets anslutning till EU bibehålla den lagstiftning som förelåg vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll rörande förvärv av jordbruksmark och skog av schweiziska medborgare och av företag som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning och som varken är etablerade eller registrerade eller har någon lokal filial eller något lokalt kontor i Litauen. Schweiziska medborgare får i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll eller få en mer restriktiv behandling än medborgare från tredje land. I enlighet med denna lagstiftning får schweiziska medborgare och juridiska personer, liksom organisationer bildade i Schweiz utan status som juridisk person, men som har rättslig handlingsförmåga enligt schweizisk lagstiftning, inte förvärva jordbruks- och skogsbruksmark före utgången av den sjuåriga övergångsperiod som anges i Republiken Litauens fördrag om anslutning till Europeiska unionen.

b) Schweiziska medborgare som önskar etablera sig som egenföretagande jordbrukare och bo i Litauen och som lagligen har vistats och varit verksamma inom jordbruk i Litauen kontinuerligt i minst tre år, skall inte omfattas av bestämmelserna i a eller några andra förfaranden än dem som gäller för litauiska medborgare.

c) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall göras under det tredje året efter landets anslutning till EU. Kommissionen skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

d) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Litauen skall den gemensamma kommittén, på Litauens begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

6. Ungern

a) Ungern kan under fem år efter landets anslutning till EU bibehålla sin lagstiftning i lag LV från 1994 om jordbruksmark i gällande lydelse rörande förvärv av fritidsbostäder.

b) Schweiziska medborgare som lagligen vistats i Ungern kontinuerligt i minst fyra år skall inte omfattas av bestämmelserna i a eller av andra regler och förfaranden än sådana som gäller för ungerska medborgare. Under övergångsperioden skall Ungern tillämpa tillståndsförfaranden för förvärv av fritidsbostäder som bygger på objektiva, stabila, öppna och offentliga kriterier. Dessa kriterier skall tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och skall inte särskilja mellan schweiziska och ungerska medborgare bosatta i Ungern.

c) Ungern kan under sju år efter landets anslutning till EU bibehålla de förbud som ingår i lag LV från 1994 om jordbruksmark, i gällande lydelse, om förvärv av jordbruksmark av fysiska personer som inte bor i Ungern och som inte är ungerska medborgare samt av juridiska personer.

d) Schweiziska medborgare som vill etablera sig som egenföretagande jordbrukare och bo i Ungern och som lagligen har vistats och varit verksamma inom jordbruk i Ungern kontinuerligt i minst tre år, skall inte omfattas av bestämmelserna i c eller några andra förfaranden än dem som gäller för ungerska medborgare.

e) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall göras under det tredje året efter landets anslutning till EU. Kommissionen skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i c.

f) Om Ungern skulle tillämpa tillståndsförfaranden för förvärv av jordbruksmark under övergångsperioden skall de bygga på öppna, objektiva, stabila, genomblickbara och offentliga kriterier. Dessa kriterier skall tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt.

g) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Ungern skall den gemensamma kommittén, på Ungerns begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

7. Malta

Förvärv av egendom på de maltesiska öarna regleras av lagen om fast egendom (Utländska medborgares förvärv) (kap. 246 i Maltas lagstiftning). Denna lag innehåller följande bestämmelser:

a) (1) En schweizisk medborgare kan köpa fast egendom på Malta för användning som bostad (inte nödvändigtvis som permanent bostad) under förutsättning att han eller hon inte redan äger någon annan bostad på Malta. Vid sådana köp krävs det inte att köparna har uppehållstillstånd på Malta även om de är skyldiga att ha ett tillstånd som (med ett fåtal undantag som anges i lagstiftningen) de inte får förvägras om värdet på egendomen överstiger ett belopp som årligen avgörs av ett index (för närvarande 30000 maltesiska pund för en lägenhet och 50000 maltesiska pund för ett hus).

(2) Schweizisk medborgare kan även när som helst inrätta sin permanenta bostad på Malta i överensstämmelse med relevant nationell lagstiftning. En eventuell avflyttning från Malta medför inte någon skyldighet att avyttra egendom som förvärvats som permanent bostad.

b) Schweiziska medborgare som köper egendom i speciellt utformade områden som anlagts genom ovanstående lag (vanligtvis områden som utgör en del av stadsförnyelseprojekt) behöver inte inhämta tillstånd för sådana köp och det finns heller inte några begränsningar i fråga om antal, användning av eller värde på de egendomar som de kan komma att köpa.

8. Polen

a) Polen kan under fem år efter landets anslutning till EU bibehålla den lagstiftning som gällde vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll rörande förvärv av fritidsbostäder. I enlighet med denna lagstiftning måste schweiziska medborgare uppfylla kraven i lagen av den 24 mars 1920 om utlänningars förvärv av fast egendom (Dz.U. 1996, Nr 54, poz. 245 med ändringar) i gällande lydelse.

b) Schweiziska medborgare som lagligen vistats i Polen kontinuerligt i fyra år skall inte när det gäller förvärv av fritidsbostäder omfattas av bestämmelserna i c eller några andra förfaranden än dem som gäller för polska medborgare.

c) Polen kan under tolv år efter landets anslutning till EU bibehålla sin lagstiftning om förvärv av jordbruksmark och skog. Schweiziska medborgare eller juridiska personer som bildats i överensstämmelse med schweizisk lagstiftning får i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll. I enlighet med denna lagstiftning måste schweiziska medborgare uppfylla kraven i lagen om utlänningars förvärv av fastigheter av den 24 mars 1920 (Dz.U. 1996, Nr 54, poz. 245 med ändringar) i gällande lydelse.

d) Schweiziska medborgare som vill etablera sig som egenföretagande jordbrukare och som lagligen vistats och arrenderat mark i Polen i egenskap av fysisk eller juridisk person kontinuerligt i minst tre år, skall inte omfattas av bestämmelserna i c eller några andra förfaranden än dem som gäller för polska medborgare när det gäller köp av jordbruksmark och skog från och med dagen för anslutningen till EU. I vojvodskapen Warmia i Mazury, Pomorze, Kujawy i Pomorze, Zachodnie Pomorze, Lubusz, Dolny Śląsk, Opole och Wielkopolska skall den vistelse- och arrendeperiod som avses i föregående mening utsträckas till sju år. Arrendeperioden före markförvärvet skall beräknas individuellt för varje schweizisk medborgare som arrenderat mark i Polen från det certifierade datumet för det ursprungliga arrendekontraktet. Egenföretagande jordbrukare som har arrenderat mark men inte som fysiska personer utan som juridiska personer kan överlåta den juridiska personens rättigheter enligt arrendekontraktet till sig själva som fysiska personer. För beräkning av den arrendeperiod som föregår rätten till förvärv skall arrendeperioden för kontrakt som ingåtts som juridiska personer räknas. Arrendekontrakt som ingåtts av fysiska personer kan förses med ett certifierat datum retroaktivt och hela arrendeperioden i de certifierade kontrakten kommer att räknas. Det skall inte finnas någon tidsgräns för egenföretagande jordbrukare att omvandla de aktuella arrendekontrakten till kontrakt som fysiska personer eller till skriftliga kontrakt med ett certifierat datum. Förfarandet för att omvandla arrendekontrakt skall vara genomblickbart och får under inga omständigheter utgöra ett nytt hinder.

e) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall göras under det tredje året efter dagen för landets anslutning till EU. Kommissionen skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

f) Under övergångsperioden skall Polen tillämpa ett tillståndsförfarande som fastställts i lag vilket garanterar att de tillstånd som beviljas för förvärv av fast egendom i Polen bygger på öppna, objektiva, stabila och offentliga kriterier. Dessa kriterier skall tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt.

9. Slovenien

a) Om det fram till utgången av en period på högst sju år efter dagen för Sloveniens anslutning till EU skulle uppstå svårigheter som är allvarliga och kan bli bestående på fastighetsmarknaden eller som allvarligt kan försämra fastighetsmarknaden inom ett visst geografiskt område, får Slovenien ansöka om bemyndigande för att vidta skyddsåtgärder för att rätta till situationen på fastighetsmarknaden.

b) På begäran av Slovenien skall den gemensamma kommittén snabbehandla frågan, besluta om de skyddsåtgärder som den finner nödvändiga och ange under vilka förutsättningar samt hur de skall genomföras.

c) Vid allvarliga svårigheter på fastighetsmarknaden och på uttrycklig begäran av Slovenien skall den gemensamma kommittén fatta sitt beslut inom fem arbetsdagar från det att den fick begäran tillsammans med relevanta uppgifter om bakgrunden. De åtgärder som på detta sätt beslutas skall gälla med omedelbar verkan och skall ta hänsyn till alla berörda parters intressen.

d) De åtgärder som tillåts i b kan innebära avvikelser från reglerna i detta avtal i den mån och så länge det är strikt nödvändigt för att uppnå de mål som avses i a.

10. Slovakien

a) Slovakien kan under sju år efter landets anslutning till EU bibehålla sin lagstiftning om utländska medborgares förvärv av jordbruksmark och skog. I enlighet med denna lagstiftning kan en utländsk medborgare förvärva äganderätten till fastigheter i Republiken Slovakien med undantag för jordbruks- och skogsbruksmark. Utländska medborgare får inte förvärva äganderätten till fastigheter vars förvärv är begränsat genom särskild föreskrift i valutalagen nr 202/1995 i gällande lydelse.

b) Schweiziska medborgare får i samband med förvärv av jordbruksmark och skog under inga förhållanden behandlas mindre gynnsamt än vid tidpunkten för undertecknandet av detta protokoll eller få en mer restriktiv behandling än medborgare från tredje land.

c) Schweiziska medborgare som vill etablera sig som egenföretagande jordbrukare och som lagligen har vistats och varit verksamma inom jordbruk i Slovakien kontinuerligt i minst tre år, skall inte omfattas av bestämmelserna i b eller några andra förfaranden än dem som gäller för slovakiska medborgare.

d) En allmän översyn av dessa övergångsbestämmelser skall genomföras före utgången av det tredje året efter dagen för landets anslutning till EU. Kommissionen skall för detta syfte lämna en rapport till den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén kan besluta om att förkorta eller avsluta den övergångsperiod som anges i a.

e) Om Slovakien skulle införa tillståndsförfaranden för utländska medborgares förvärv av fastigheter i Slovakien under övergångsperioden skall de bygga på öppna, objektiva, stabila och offentliga kriterier. Dessa kriterier skall tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och skall inte särskilja mellan slovakiska och schweiziska medborgare.

f) Om det när övergångsperioden löpt ut finns tillräckliga belägg för att allvarliga störningar eller hot därom föreligger på marknaden för jordbruksmark i Slovakien skall den gemensamma kommittén, på Slovakiens begäran, besluta om en förlängning av övergångsperioden med högst tre år.

--------------------------------------------------

BILAGA II

Bilaga II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer ändras härmed på följande sätt:

1. Följande text skall införas i "Avsnitt A: Rättsakter till vilka det hänvisas" under punkt 1 "Förordning (EEG) nr 1408/71" efter "301 R 1386: Förordning (EG) nr 1386/2001…":

"12003 TN 02/02/A: Akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen av den 16 april 2003."

2. Följande ändringar skall införas i avsnitt A punkt 1 i bilaga II till avtalet under rubriken "I detta avtal skall förordningen anpassas på följande sätt":

a) Under led i angående bilaga III del A skall efter det sista landsparet "Sverige – Schweiz" följande läggas till:

"Tjeckien – Schweiz

Ingen.

Estland – Schweiz

Ingen konvention.

Cypern – Schweiz

Ingen.

Lettland – Schweiz

Ingen konvention.

Litauen – Schweiz

Ingen konvention.

Ungern – Schweiz

Ingen.

Malta – Schweiz

Ingen konvention.

Polen – Schweiz

Ingen konvention.

Slovenien – Schweiz

Ingen.

Slovakien – Schweiz

Ingen."

b) I led j angående bilaga III del B skall efter det sista landsparet "Sverige – Schweiz" följande läggas till:

"Tjeckien – Schweiz

Ingen.

Estland – Schweiz

Ingen konvention.

Cypern – Schweiz

Ingen.

Lettland – Schweiz

Ingen konvention.

Litauen – Schweiz

Ingen konvention.

Ungern – Schweiz

Ingen.

Malta – Schweiz

Ingen konvention.

Polen – Schweiz

Ingen konvention.

Slovenien – Schweiz

Ingen.

Slovakien – Schweiz

Ingen."

c) Led o angående bilaga VI skall ändras på följande sätt:

aa) Under punkt 3 a iv skall ordet "Ungern" läggas till efter ordet "Spanien".

bb) Under punkt 4 skall ordet "Ungern" läggas till efter ordet "Tyskland".

3. I avsnitt A: "Rättsakter till vilka det hänvisas" skall följande läggas till under punkt 2 "Förordning (EEG) nr 574/72" efter "302 R 410: Kommissionens förordning (EG) nr 410/2002…":

"12003 TN 02/02/A: Akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen av den 16 april 2003."

4. I avsnitt B: "Rättsakter till vilka det hänvisas" skall följande läggas till under punkterna "4.18 383 D 0117: Beslut nr 117…", "4.19 83 D 1112(02): Beslut nr 118…", "4.27 388 D 64: Beslut nr 136…" samt "4.37 393 D 825: Beslut nr 150…" efter "1 94 N: Akten om villkoren …":

"12003 TN 02/02/A: Akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen av den 16 april 2003."

5. För arbetstagare som är medborgare i Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien skall arrangemangen i punkt 1 i avsnittet Arbetslöshetsförsäkring i protokollet i bilaga II tillämpas fram till den 30 april 2011.

--------------------------------------------------

BILAGA III

Avsnitt A i bilaga III till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer ändras härmed på följande sätt:

Rättsakter ändrade genom anslutningsakten för Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien (EUT L 236, 23.9.2003):

A. ALLMÄN ORDNING

1. 392 L 0051: Rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG (EGT L 209, 24.7.1992, s. 25).

B. JURIDISKA YRKEN

2. 377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 78, 26.3.1977, s. 17).

3. 398 L 0005: Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (EGT L 77, 14.3.1998, s. 36).

C. MEDICINSKA YRKEN

Läkare

4. 393 L 0016: Rådets direktiv 93/16/EEG av den 5 april 1993 om underlättande av läkares fria rörlighet och ömsesidigt erkännande av deras utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis (EGT L 165, 7.7.1993, s. 1).

Sjuksköterskor

5. 377 L 0452: Rådets direktiv 77/452/EEG av den 27 juni 1977 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård samt åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 176, 15.7.1977, s. 1).

Tandläkare

6. 378 L 0686: Rådets direktiv 78/686/EEG av den 25 juli 1978 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för tandläkare inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 233, 24.8.1978, s.1).

7. 378 L 0687: Rådets direktiv 78/687/EEG av den 25 juli 1978 om samordning av bestämmelserna i lagar och andra författningar om verksamhet som tandläkare (EGT L 233, 24.8.1978, s. 10).

Veterinärer

8. 378 L 1026: Rådets direktiv 78/1026/EEG av den 18 december 1978 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för veterinärer inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 362, 23.12.1978, s. 1).

Barnmorskor

9. 380 L 0154: Rådets direktiv 80/154/EEG av den 21 januari 1980 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för barnmorskor inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 33, 11.2.1980, s. 1).

Farmaceutisk verksamhet

10. 385 L 0433: Rådets direktiv 85/433/EEG av den 16 september 1985 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis i farmaci inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten när det gäller viss farmaceutisk verksamhet (EGT L 253, 24.9.1985, s. 37).

D. ARKITEKTUR

11. 385 L 0384: Rådets direktiv 85/384/EEG av den 10 juni 1985 om det ömsesidiga erkännandet av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet, däribland åtgärder för att underlätta ett effektivt utnyttjande av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 223, 21.8.1985, s. 15).

E. HANDEL MED OCH DISTRIBUTION AV GIFTIGA ÄMNEN

12. 374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EEG av den 4 juni 1974 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare och agent inom handel med och distribution av giftiga ämnen (EGT L 307, 18.11.1974, s. 5).

--------------------------------------------------