ÖVERSÄTTNING

Tillämpningsprotokoll

till 1991 års Alpkonvention avseende bergsjordbruk

"Bergsjordbruksprotokollet"

Ingress

FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN,

FURSTENDÖMET MONACO,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET

och

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

SOM ENLIGT konventionen om skydd för Alperna av den 7 november 1991 ("Alpkonventionen") har till uppgift att föra en övergripande politik för att skydda Alpområdet och skapa en hållbar utveckling där,

SOM AVSER att uppfylla sina förpliktelser enligt artikel 2.2 och 2.3 i Alpkonventionen,

SOM ÄR MEDVETNA OM att de i allmänhetens intresse bör bevara och främja kulturlandskapen och ett till bygd och miljö anpassat jordbruk som mer än andra är utsatt för svåra ekonomiska förhållanden,

SOM INSER att Alpområdet genom sina rika natur och vattenresurser, sin jordbrukspotential, sin historiska och kulturella betydelse, sitt värde för livskvalitet, näringsliv och fritid i Europa och sina kommunikationsleder även fortsättningsvis kommer att ha avgörande betydelse för befolkningen i allmänhet och för lokalbefolkningen i synnerhet,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att lokalbefolkningen måste få bestämma över sin egen sociala, kulturella och ekonomiska utveckling, och måste vara delaktig när denna utveckling förverkligas inom den befintliga institutionella ramen,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att ekonomiska intressen och ekologiska krav bör samordnas med hänsyn till varje regions särdrag och till jordbrukets centrala betydelse,

SOM BEAKTAR den betydelse som jordbruket alltid har haft för Alpområdet och det omistliga bidrag som denna ekonomiska sektor har gett och fortsätter att ge, särskilt i bergsområden, som en viktig resurs när det gäller att bibehålla en lämplig befolkningstäthet, producera livsmedel för befolkningen, tillverka typiska kvalitetsprodukter, bevara och vårda kulturlandskapet, särskilt för turistsektorn, och skydda mot markerosion, laviner och översvämningar,

SOM INSER att jordbruksmetoderna och jordbrukets intensitet har stor inverkan på naturen och landskapet och att ett extensivt brukat kulturlandskap också har en viktig funktion som livsmiljö för den alpina floran och faunan,

SOM INSER att bergsjordbrukarna är utsatta för särskilt svåra livs och arbetsförhållanden på grund av bergsområdenas geomorfologi och klimat,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att vissa problem bara kan lösas på ett internationellt plan genom gemensamma åtgärder av alla länder i Alperna och att det – på ett nationellt och europeiskt plan – bland annat bör vidtas ekonomiska anpassnings- och stödåtgärder i bergsområdena så att jordbrukarnas och jordbruksföretagens framtid inte äventyras på grund av att man bara tillämpar ekonomiska kriterier,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

1. I detta protokoll fastställs internationella åtgärder för att bevara och uppmuntra ett till bygd och miljö anpassat bergsjordbruk. Syftet är att ge ett erkännande till och säkerställa kontinuiteten av jordbrukets viktiga bidrag till att bibehålla befolkningen och skydda hållbar ekonomisk verksamhet, bland annat genom produktion av typiska kvalitetsprodukter, skydd för den naturliga livsmiljön, förebyggande av naturliga risker samt bevarande av natur och kulturlandskapets skönhets- och rekreationsvärden och av Alpområdets kulturliv.

2. De fördragsslutande parterna skall vid genomförandet av protokollet sträva efter att optimera bergsjordbrukets samtliga funktioner.

Artikel 2

Protokollets mål i förhållande till andra politikområden

De fördragsslutande parterna förbinder sig att även inom övriga politikområden beakta protokollets mål.

Artikel 3

Grundläggande skyldigheter inom den allmänna ekonomiska ramen

De fördragsslutande parterna är överens om att det är nödvändigt att – på alla nivåer och i enlighet med den allmänna ekonomiska politiken – anpassa jordbrukspolitiken så att den uppfyller kravet på en väl avvägd, hållbar utveckling och så att det inom ramen för rådande finanspolitiska förutsättningar blir möjligt

a) att särskilt i bergsområden uppmuntra ett till miljön anpassat jordbruk och att främja de funktioner som avses i artikel 7,

b) att göra en tydlig insats för att motverka bergsområdenas avfolkning och för att sörja för rimliga levnadsvillkor i dessa områden, med hjälp av social- och strukturpolitiska åtgärder tillsammans med en rad jordbruks- och miljöpolitiska åtgärder.

Artikel 4

Jordbrukarnas funktion

De fördragsslutande parterna är överens om att jordbruket särskilt i bergsområden under gångna sekel har format landskapet och gett det historisk karaktär och kulturvärde. Eftersom de fördragsslutande parterna inser att jordbrukarna genom sina många olika uppgifter har en avgörande betydelse för natur och kulturlandskapsvård, både nu och i framtiden, måste jordbrukarna göras delaktiga i de beslut och åtgärder som gäller bergsområden.

Artikel 5

Regionala och lokala myndigheters medverkan

1. Varje fördragsslutande part skall inom sin befintliga institutionella ram fastställa på vilken nivå samordningen och samarbetet mellan institutionerna och de direkt berörda regionala och lokala myndigheterna bäst kan ordnas för att främja ett solidariskt ansvarstagande, särskilt för att utnyttja och utveckla samordningsvinster vid tillämpning av strategier för bergsjordbruket och genomförande av därmed sammanhängande åtgärder.

2. Direkt berörda regionala och lokala myndigheter skall delta i strategiernas och åtgärdernas olika förberedelse och genomförandefaser i enlighet med sina befogenheter och inom befintliga institutionella ramar.

Artikel 6

Internationellt samarbete

De fördragsslutande parterna enas om

a) att gemensamt utvärdera jordbrukspolitikens utveckling och att alltid samråda med varandra före antagandet av viktiga jordbrukspolitiska beslut, i syfte att genomföra protokollet,

b) att se till att protokollets mål uppnås och att de åtgärder som fastställs i protokollet genomförs med hjälp av gränsöverskridande samarbete mellan samtliga behöriga myndigheter, särskilt regionala förvaltningar och lokala organ,

c) att uppmuntra kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt gemensamma initiativ genom internationellt samarbete mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner, jordbruks och miljöorganisationer och medierna.

KAPITEL II

SPECIFIKA ÅTGÄRDER

Artikel 7

Stöd till bergsjordbruket

1. De fördragsslutande parterna skall sträva efter att differentiera sina jordbrukspolitiska åtgärder på alla nivåer, med hänsyn till skiftande lokala förhållanden, och uppmuntra bergsjordbruket med beaktande av naturbetingade lokala nackdelar. Särskilt jordbruksföretag som sörjer för ett minimum av jordbruksverksamhet på extrema platser skall stödjas.

2. Bergsjordbrukets bidrag till natur och kulturlandskapsvård och till förebyggande av naturliga risker, i allmänhetens intresse, skall på skäligt sätt kompenseras inom ramen för avtal om sådana specifika projekt och tjänster som går utöver de allmänna skyldigheterna.

Artikel 8

Fysisk planering och kulturlandskap

1. I samband med fysisk planering, markanvändning, fastighetsbildning och markförbättring åtar sig de fördragsslutande parterna att ta hänsyn till bergsområdenas särskilda förhållanden med hänsyn till natur- och kulturlandskapet.

2. För att kunna uppfylla sina många uppgifter måste bergsjordbruket i första hand ha tillgång till nödvändig mark för ett jordbruk som är miljövänligt och anpassat till lokala förhållanden.

3. Det är därför nödvändigt att se till att kulturlandskapets traditionella beståndsdelar (skog, skogsbryn, häckar, lundar, fuktängar, torra och näringsfattiga gräsmarker, betesvall) bevaras respektive återställs och används.

4. Det skall vidtas särskilda åtgärder för att se till att traditionella jordbruksbyggnader och traditionell landsbygdsarkitektur bevaras och att särpräglade byggnadsmetoder och byggnadsmaterial bibehålls och används.

Artikel 9

Miljövänliga odlingsmetoder. Typiska produkter

De fördragsslutande parterna åtar sig att göra allt som krävs för att se till gemensamma kriterier tillämpas när det gäller att i bergsområdena främja sysselsättningen, sprida extensiva och miljövänliga odlingsmetoder, som tar hänsyn till lokala förhållanden, samt skydda och främja typiska jordbruksprodukter, som skiljer sig från andra produkter genom sitt lokalt begränsade, unika och miljövänliga produktionssätt.

Artikel 10

Genetisk mångfald och boskapsuppfödning anpassad till lokala förhållanden

1. De fördragsslutande parterna är överens om att en boskapsuppfödning som är anpassad till lokala förhållanden och tillgänglig markyta är ett viktigt led i bergsjordbruket, både som inkomstkälla och som viktig identitetsskapande faktor för landskap och kultur. Boskapsuppfödningen, inte minst uppfödningen av traditionella husdjursarter, bör därför bibehållas med sina olika särpräglade raser och typiska produkter. Boskapsuppfödningen skall vara miljövänlig samt anpassas till lokala förhållanden och tillgänglig markyta.

2. De jordbruks-, gräsmarks- och skogsbruksstrukturer som krävs för detta ändamål skall bevaras inom ramen för en lämplig extensiv gräsmarksdrift, så att det råder jämvikt mellan gräsmark och boskap på ett sätt som är anpassat till lokala förhållanden.

3. De fördragsslutande parterna skall dessutom vidta de mått och steg som krävs för att bevara produktionsdjurens och de odlade växternas genetiska mångfald, särskilt inom forskning och inom rådgivningsverksamheten för lantbruket.

Artikel 11

Försäljningsfrämjande åtgärder

1. De fördragsslutande parterna skall sträva efter att skapa goda villkor för saluföringen av bergsjordbrukets produkter för att öka försäljningen på plats och göra produkterna mer konkurrenskraftiga på de nationella och internationella marknaderna.

2. Försäljningen skall bland annat främjas genom kontrollerade ursprungsbeteckningar och kvalitetsmärkning som skyddar både producenter och konsumenter.

Artikel 12

Produktionsbegränsning

Vid en begränsning av jordbruksproduktionen skall de fördragsslutande parterna sträva efter att ta hänsyn till bergsområdenas särskilda krav på ett till bygd och miljö anpassat jordbruk.

Artikel 13

Jord och skogsbruk i samverkan

De fördragsslutande parterna är överens om att bergsområdenas jord och skogsbruk delvis kompletterar varandra, att de är beroende av varandra och att de därför måste betraktas tillsammans. Parterna skall därför uppmuntra

a) ett naturvänligt skogsbruk, både som extra inkomstkälla för jordbruksföretagen och som bisyssla för dem som arbetar inom jordbrukssektorn,

b) hänsyn till skogens skydds-, produktions- och fritidsfunktioner samt till dess ekologiska och biogenetiska funktioner, i relation till jordbruksmarken, med beaktande av platsens särdrag och i samklang med landskapet,

c) reglering av gräsmarksdrift och viltbestånd för att undvika allvarliga skador på skog och odlingar.

Artikel 14

Ytterligare inkomstkällor

De fördragsslutande parterna inser att familjejordbruk traditionellt har stor betydelse för bergsjordbruket och skall därför stödja familjejordbruken som ekonomisk verksamhet – som huvudnäring, kompletterande verksamhet eller bisyssla – genom att i bergsområden främja och vidareutveckla ytterligare inkomstkällor, särskilt i sektorer med koppling till jordbruket, såsom skogsbruk, turism och hantverk, och i samklang med natur och kulturlandskapsvård, framför allt på initiativ av och till gagn för lokalbefolkningen själv.

Artikel 15

Förbättrade levnads och arbetsvillkor

De fördragsslutande parterna skall uppmuntra utveckling och förbättring av kvaliteten på de tjänster som krävs för att de som arbetar i bergsområdenas skogs och jordbruk skall kunna bemästra nackdelarna och förbättra sina levnads- och arbetsvillkor i samma takt som de ekonomiska och sociala förhållandena utvecklas i andra sektorer och i andra delar av Alpområdet. Till grund för beslut får därför inte bara läggas rent ekonomiska kriterier. Detta skall främst gälla för kommunikationer, ny- och ombyggnad av bostäder och jordbruksbyggnader samt inköp och underhåll av anläggningar och teknisk utrustning.

Artikel 16

Ytterligare åtgärder

De fördragsslutande parterna får vidta åtgärder för bergsjordbruket som går utöver vad som föreskrivs i detta protokoll.

KAPITEL III

FORSKNING, UTBILDNING OCH INFORMATION

Artikel 17

Forskning och observation

1. De fördragsslutande parterna skall i nära samarbete uppmuntra och samordna den forskning och systematiska observation som krävs för uppnåendet av protokollets mål.

2. De skall bland annat uppmuntra jordbruksforskning som är särskilt inriktad på bergsjordbruk, som på bästa möjliga sätt är anpassad till de faktiska, lokala förhållandena, som beaktas vid fastställande och kontroll av jordbrukspolitiska mål och åtgärder, och vars resultat tillämpas på utbildning och teknisk stödverksamhet för jordbruket.

3. De fördragsslutande parterna skall se till att de nationella forsknings och observationsresultaten integreras i ett permanent gemensamt observations och informationssystem, och att resultaten görs tillgängliga för allmänheten inom den befintliga institutionella ramen.

4. De fördragsslutande parterna skall med hänsyn till protokollets mål och bestämmelser bland annat ta fram en jämförbar översikt över bergsjordbrukets ekonomiska och sociala situation i de olika bergsområdena.

5. Översikten skall uppdateras med jämna mellanrum och upplysa om särskilt problematiska frågor och områden, om genomförda åtgärders effektivitet och om åtgärder som ännu måste vidtas. Prioriteras skall uppgifter om den demografiska, sociala och ekonomiska utvecklingen tillsammans med olika indikatorer för områdenas geografi, ekologi och infrastruktur samt kriterier för en hållbar och väl avvägd utveckling i den mening som avses i Alpkonventionen och i detta protokoll.

6. Dessutom skall de frågor som nämns i bilagan prioriteras.

Artikel 18

Utbildning och information

1. De fördragsslutande parterna skall främja grund- och vidareutbildning och information till allmänheten om protokollets mål, åtgärder och genomförande.

2. De fördragsslutande parterna skall framför allt uppmuntra följande:

a) en snabbare vidareutveckling av grund- och vidareutbildning, tekniskt jordbruksstöd och stöd till företagsförvaltning och kommersiell förvaltning, utan att natur- och miljöskydd förloras ur sikte. Generellt skall utbildningen struktureras så att de utbildade inriktas på och förbereds för andra alternativa eller kompletterande verksamheter med koppling till jordbruk;

b) bred och objektiv information som inte begränsas till direkt berörda personer och förvaltningar utan som – bland annat via medierna – sprids till största möjliga publik inom och utanför Alpområdet och som ökar kunskapen om och intresset för bergsjordbrukets funktioner.

3. Dessutom skall de frågor som nämns i bilagan prioriteras.

KAPITEL IV

GENOMFÖRANDE, KONTROLL OCH UTVÄRDERING

Artikel 19

Genomförande

De fördragsslutande parterna förbinder sig att bevaka genomförandet av detta protokoll, varvid alla lämpliga åtgärder skall vidtas inom den befintliga institutionella ramen.

Artikel 20

Kontroll av efterlevnad

1. De fördragsslutande parterna skall regelbundet rapportera till den ständiga kommittén om de åtgärder som vidtagits med anledning av protokollet. Rapporterna skall också behandla åtgärdernas effektivitet. Alpkonferensen skall besluta hur ofta rapporterna skall lämnas.

2. Den ständiga kommittén skall granska rapporterna för att förvissa sig om att de fördragsslutande parterna har fullgjort sina åtaganden i enlighet med protokollet. Kommittén kan också begära kompletterande uppgifter från de fördragsslutande parterna eller använda sig av andra informationskällor.

3. Den ständiga kommittén skall upprätta en rapport om hur de fördragsslutande parterna fullgör sina åtaganden i enlighet med protokollet, och skall överlämna rapporten till Alpkonferensen.

4. Alpkonferensen skall behandla rapporten. Om konferensen konstaterar att något åtagande inte har fullgjorts kan den utfärda rekommendationer.

Artikel 21

Utvärdering av bestämmelsernas effektivitet

1. De fördragsslutande parterna skall regelbundet utreda och utvärdera hur effektiva bestämmelserna i protokollet är. Om det behövs för att målen skall uppnås får parterna ändra protokollet.

2. Regionala och lokala myndigheter skall delta i denna utvärdering inom befintlig institutionell ram. Icke statliga organisationer verksamma inom området kan också konsulteras.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Samband mellan Alpkonventionen och protokollet

1. Detta protokoll är ett sådant protokoll som avses i artikel 2 och i andra artiklar i konventionen.

2. Detta protokoll är öppet endast för parter i Alpkonventionen. En part som frånträder Alpkonventionen frånträder samtidigt protokollet.

3. När Alpkonferensen behandlar ämnen som omfattas av detta protokoll får endast parter i protokollet rösta.

Artikel 23

Undertecknande och ratifikation

1. Detta protokoll är öppet för undertecknande för stater som har undertecknat Alpkonventionen samt för Europeiska gemenskapen från den 20 december 1994, och för Republiken Österrike, som är depositarie, från den 15 januari 1995.

2. För fördragsslutande parter som samtyckt till att bli bundna av protokollet träder det i kraft tre månader efter det att tre stater har deponerat sina ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument.

3. För de fördragsslutande parter som senare samtyckt till att bli bundna av protokollet träder det i kraft tre månader efter det att parten deponerat sitt ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument. Parter som tillträder protokollet efter det att ändringar av protokollet trätt i kraft tillträder det ändrade protokollet.

Artikel 24

Underrättelser

Depositarien skall underrätta de stater som anges i ingressen och Europeiska gemenskapen om följande rörande protokollet:

a) Varje undertecknande.

b) Varje deponering av ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument.

c) Varje datum för ikraftträdande.

d) Varje förklaring från fördragsslutande parter eller signatärer.

e) Varje underrättelse från part om uppsägning, varvid det skall anges vilket datum uppsägningen får effekt.

Till bevis härpå har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, underskrivit detta protokoll.

Utfärdat i Chambéry den 20 december 1994, i ett enda exemplar på franska, italienska, slovenska och tyska, vilka alla fyra texter är lika giltiga, som skall deponeras i Republiken Österrikes statsarkiv. Depositarien skall ge var och en av signatärstaterna en bestyrkt kopia.

--------------------------------------------------