SL Uradni list Evropske unije C 314/84

Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) poglavja ii protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču

(2006/C 314/12)

A. To obvestilo je izdano v skladu s predpisi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju: „Sporazum o EGP“) in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljevanju: „Sporazum o nadzornem organu in sodišču“).

B. Evropska komisija (v nadaljevanju: „Komisija“) je izdala obvestilo z naslovom „Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe 1/2003“ (1). Ta akt določa načela, po katerih se ravna Komisija pri določanju glob glede kršitev pravil ES o konkurenci (2).

C. Nadzorni organ EFTA meni, da je zgoraj navedeni akt pomemben za EGP. Da se ohranijo enaki pogoji konkurence in zagotovi enotna uporaba pravil EGP o konkurenci v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru, Nadzorni organ sprejme to obvestilo v skladu s pristojnostjo, ki mu je bila dodeljena po členu 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pri uporabi ustreznih predpisov EGP za posamezni primer namerava slediti načelom in predpisom, določenim v tem obvestilu.

UVOD

1. V skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljevanju: „Poglavje II“) (3) lahko Nadzorni organ EFTA z odločbo naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, kadar ta namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP.

2. Pri izvajanju pristojnosti, da naloži takšne globe, ima Nadzorni organ EFTA široko diskrecijo (4) v mejah, določenih v Poglavju II. Prvič, Nadzorni organ mora upoštevati tako težo kot trajanje kršitve. Drugič, naložena globa ne sme presegati omejitev, določenih v drugem in tretjem pododstavku člena 23(2) Poglavja II.

3. Da bi zagotovil transparentnost in nepristranost svojih odločitev, je Nadzorni organ EFTA 16. januarja 2003 objavil smernice o metodi določanja glob (5), ki ustrezajo smernicam Komisije o metodi določanja glob iz leta 1998 (6). Z vidika praktičnega izvajanja smernic, določenih v teh obvestilih, Nadzorni organ EFTA ugotavlja, da je primerno naprej razvijati in izboljševati svojo politiko o globah.

4. Pristojnost Nadzornega organa EFTA, da naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, ki namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, je eno od sredstev, dodeljenih Nadzornemu organu, da lahko izvaja nalogo nadzora, ki mu je bila zaupana s Sporazumom o EGP (7). Ta naloga ne vključuje le obveznosti za preiskovanje in kaznovanje posameznih kršitev, temveč vsebuje tudi obveznost za uveljavljanje splošne politike, ki je bila oblikovana, da se v zadevah konkurence uporabljajo načela, določena s Sporazumom o EGP, in usmerja ravnanje podjetij ob upoštevanju teh načel (8). V ta namen mora Nadzorni organ zagotoviti, da ima njegov ukrep potreben odvračilni učinek (9). Skladno s tem bo morda moral Nadzorni organ, ko ugotovi, da sta bila kršena člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, naložiti globo tistim, ki so bili dejavni pri kršenju zakona. Globe morajo imeti zadosten odvračilni učinek, ne le za to, da se kaznuje zadevno podjetje (specifično odvračilo), temveč tudi, da se odvrne druga podjetja od sodelovanja v vedenju oziroma od nadaljevanja vedenja, ki je nasprotno členoma 53 in 54 Sporazuma o EGP (splošno odvračilo).

5. Da bi dosegli te cilje, je za Nadzorni organ EFTA primerno, da se glede podlage za določitev globe sklicuje na vrednost prodaje blaga ali storitev, na katere se kršitev nanaša. Pri določanju ustreznega zneska globe mora imeti pomembno vlogo tudi trajanje kršitve. To neizogibno vpliva na morebitne posledice kršitve na trg. Zato je pomembno, da bi globa odražala tudi število let, v katerih je podjetje sodelovalo pri kršitvi.

6. Kombinacija vrednosti prodaje, na katero se kršitev nanaša, in trajanja kršitve velja za ustrezen približek, ki odraža gospodarski pomen kršitve in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi. Sklicevanje na ta dejavnika je dober kazalnik velikostnega razreda globe in ne bi smelo veljati kot podlaga za avtomatično in aritmetično metodo izračunavanja.

7. Velja tudi, da je v globo primerno vključiti določen znesek ne glede na trajanje kršitve, da bi podjetja odvrnili od tega, da se začnejo ukvarjati z nezakonitimi praksami.

8. Spodnji razdelki določajo načela, ki bodo Nadzorni organ EFTA vodila pri določanju glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II.

METODA ZA DOLOČANJE GLOB

1. Brez poseganja v spodnjo točko 37 bo Nadzorni organ EFTA pri določanju globe, ki naj bi jo naložili podjetjem ali združenjem podjetij, uporabil naslednjo dvodelno metodologijo.

2. Prvič, Nadzorni organ EFTA bo določil osnovni znesek za vsako podjetje ali združenje podjetij (glej spodnji razdelek 1).

3. Drugič, ta osnovni znesek lahko prilagodi navzgor ali navzdol (glej spodnji razdelek 2).

1. Osnovni znesek globe

4. Osnovni znesek bo določen s sklicevanjem na vrednost prodaje in z uporabo naslednje metodologije.

A. Izračun vrednosti prodaje

5. Pri določanju osnovnega zneska globe, ki naj bi jo naložili, bo Nadzorni organ EFTA vzel vrednost prodaje blaga ali storitev podjetja, na katero se kršitev neposredno ali posredno nanaša (10) na zadevnem geografskem območju znotraj EGP. Običajno bo zajemala prodajo podjetja v zadnjem polnem poslovnem letu njegovega sodelovanja v kršitvi (v nadaljevanju: „vrednost prodaje“).

6. Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, bo vrednost prodaje na splošno ustrezala seštevku vrednosti prodaje njegovih članov.

7. Pri določanju vrednosti prodaje podjetja bo Nadzorni organ EFTA vzel najboljše razpoložljive podatke tega podjetja.

8. Kadar so podatki, ki jih je zagotovilo podjetje, nepopolni ali nezanesljivi, lahko Nadzorni organ EFTA določi vrednost prodaje podjetja na podlagi delnih podatkov, ki jih je dobil, in/ali katerih koli drugih informacij, za katere meni, da so ustrezne in primerne.

9. Vrednost prodaje bo določena pred DDV in drugimi davki, ki so neposredno povezani s prodajo.

10. Kadar geografski obseg kršitev presega EGP (npr. svetovni karteli), zadevna prodaja podjetij znotraj EGP morda ne odraža pravilno teže vsakega podjetja v kršitvi. Do takšnega primera lahko pride predvsem pri dogovorih o delitvi trga na svetovni ravni. V takšnih okoliščinah lahko Nadzorni organ EFTA, da bi odrazil skupen obseg zadevnih prodaj znotraj EGP in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi, oceni skupno vrednost prodaje blaga ali storitev, na katero se kršitev nanaša na zadevnem geografskem območju (širšem od EGP), določi delež prodaje vsakega sodelujočega podjetja v kršitvi na tem trgu in uporabi ta delež za skupno prodajo zadevnih podjetij znotraj EGP. Rezultat bo veljal kot vrednost prodaje za namene določanja osnovnega zneska globe.

B. Določitev osnovnega zneska globe

11. Osnovni znesek globe bo povezan z deležem vrednosti prodaje, odvisno od stopnje teže kršitve, pomnoženim s številom let kršitve.

12. Presoja teže bo opravljena na podlagi posameznega primera za vse vrste kršitve, ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin primera.

13. Splošno pravilo je, da bo delež vrednosti upoštevane prodaje določen na ravni do 30 % vrednosti prodaje.

14. Pri odločitvi, ali naj bo delež vrednosti prodaje, upoštevan v danem primeru, na spodnjem ali zgornjem delu te lestvice, bo Nadzorni organ EFTA upošteval številne dejavnike, kot so narava kršitve, združen tržni delež vseh zadevnih podjetij, geografski obseg kršitve in dejstvo, ali je bila kršitev izvršena, ali ne.

15. Horizontalno določanje cen, razdelitev trga in dogovori o omejevanju obsega proizvodnje (11), ki so običajno tajni, so po svoji naravi med najbolj škodljivimi omejitvami konkurence. V skladu s politiko bo zanje naložena visoka globa. Zato bo delež vrednosti upoštevane prodaje za takšne kršitve na splošno določen na zgornjem delu lestvice.

16. Da bi v celoti upoštevali trajanje sodelovanja vsakega podjetja v kršitvi, bo znesek, določen na podlagi vrednosti prodaje (glej zgornje točke 20 do 23), pomnožen s številom let sodelovanja v kršitvi. Obdobja, ki so krajša od šestih mesecev, se bodo štela kot polovica leta; obdobja, ki so daljša od šestih mesecev, a krajša od enega leta, pa kot celo leto.

17. Poleg tega bo Nadzorni organ EFTA, ne glede na trajanje sodelovanja podjetja v kršitvi, vključil v osnovni znesek vsoto med 15 in 25 % vrednosti prodaje, kot je opredeljeno v zgornjem razdelku A, da bi podjetja odvrnil od samega vstopa v horizontalno določanje cen, delitev trga in dogovore o omejevanju obsega proizvodnje. Nadzorni organ lahko takšen dodatni znesek uporabi tudi v primeru drugih kršitev. Za odločanje o deležu vrednosti prodaje, ki naj bo upoštevan v danem primeru, bo Nadzorni organ upošteval številne dejavnike, navedene predvsem v točki 22.

18. Kadar je vrednost prodaje podjetij, ki sodelujejo v kršitvi, podobna, ne pa popolnoma enaka, lahko Nadzorni organ EFTA za vsakega od njih določi enak osnovni znesek. Poleg tega bo Nadzorni organ pri določanju osnovnega zneska globe uporabil zaokrožene številke.

2. Prilagoditve osnovnemu znesku

19. Pri določanju globe lahko Nadzorni organ EFTA upošteva okoliščine, ki imajo za posledico povečanje ali zmanjšanje osnovnega zneska, kot je določen v zgornjem razdelku 1. To bo storil na podlagi celovite ocene, ki upošteva vse pomembne okoliščine.

A. Oteževalne okoliščine

20. Osnovni znesek se lahko poveča, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo oteževalne okoliščine, kot so: — kadar podjetje nadaljuje ali ponavlja enako ali podobno kršitev, potem ko je Nadzorni organ ali nacionalni organ za konkurenco ugotovil, da je podjetje kršilo člena 53 ali 54: osnovni znesek se bo povečal za do 100 % za vsako tako ugotovljeno kršitev; — zavrnitev sodelovanja z Nadzornim organom ali oviranje tega organa pri izvajanju preiskav; — vloga vodilnega v kršitvi ali pobudnika kršitve; Nadzorni organ bo posvetil posebno pozornost kakršnim koli korakom v smeri siljenja drugih podjetij, naj sodelujejo v kršitvi, in/ali maščevalnih ukrepov proti drugim podjetjem, da bi jih prisilili k praksam, ki pomenijo kršitev.

B. Olajševalne okoliščine

21. Osnovni znesek se lahko zmanjša, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo olajševalne okoliščine, kot so: — kadar zadevno podjetje predloži dokaze, da je prenehalo s kršitvijo takoj po posegu Nadzornega organa: to ne bo veljalo za tajne dogovore ali prakse (predvsem kartele); — kadar podjetje predloži dokaze, da je bila kršitev storjena zaradi malomarnosti; — kadar podjetje predloži dokaze, da je njegova vpletenost v kršitev znatno omejena, in tako dokaže, da se je v obdobju sodelovanja v kaznivem dogovoru dejansko izogibalo njegovemu izvajanju, tako da se je na trgu vedlo konkurenčno: samo dejstvo, da je podjetje v kršitvi sodelovalo krajši čas od drugih, ne bo veljalo za olajševalno okoliščino, saj se bo to že odražalo v osnovnem znesku; — kadar je zadevno podjetje učinkovito sodelovalo z Nadzornim organom zunaj obsega obvestila o prizanesljivosti in svoje zakonite obveznosti, da tako stori; — kadar je bilo protikonkurenčno ravnanje podjetja odobreno ali spodbujeno s strani organov oblasti ali zakonodaje (12).

C. Posebno povišanje za odvrnitev

22. Nadzorni organ EFTA bo posebno pozornost posvetil potrebi po zagotovitvi, da imajo globe zadosten odvračilni učinek; v ta namen lahko poviša globo, ki naj bi jo naložili podjetjem s posebej velikim prometom zunaj prodaje blaga in storitev, na katero se nanaša kršitev.

23. Nadzorni organ EFTA bo tudi upošteval potrebo po povečanju globe, da bi presegel znesek dobička, ki je bil pridobljen nepravilno kot posledica kršitve, kadar je ta znesek mogoče oceniti.

D. Zakoniti maksimum

24. Končni znesek globe v nobenem primeru ne sme presegati 10 % skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu podjetja ali združenja podjetij, ki sodeluje v kršitvi, kot je določeno v členu 23(2) Poglavja II.

25. Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, globa ne sme presegati 10 % seštevka skupnega prometa posameznega člana, dejavnega na trgu, ki ga je prizadela ta kršitev.

E. Obvestilo o prizanesljivosti

26. Nadzorni organ EFTA bo uporabljal predpise o prizanesljivosti v skladu s pogoji, določenimi v veljavnem sporočilu.

F. Zmožnost plačila

27. V izjemnih primerih lahko Nadzorni organ EFTA na zahtevo upošteva plačilno nezmožnost podjetja v posebnih socialnih in gospodarskih kontekstih. Nobenega znižanja globe, odobrenega zaradi tega razloga, ne bo utemeljil zgolj na sami ugotovitvi finančne situacije, ki je neugodna ali prinaša izgubo. Znižanje se odobri samo na podlagi objektivnih dokazov, da bi naložitev globe, kot je določena v teh smernicah, nepovratno ogrozila sposobnost ekonomskega preživetja zadevnega podjetja in povzročila, da bi njegova sredstva izgubila vso svojo vrednost.

KONČNI RAZMISLEKI

28. Nadzorni organ EFTA lahko v določenih primerih naloži simbolično globo. Utemeljitev naložitve takšne globe mora biti navedena v njegovi odločitvi.

29. Čeprav te smernice predstavljajo splošno metodologijo za določanje glob, lahko posebnosti danega primera ali potreba po doseganju odvrnitve v posameznem primeru opravičijo odklon od takšne metodologije ali omejitev, določenih v točki 21.

30. Te smernice se bodo uporabljale v vseh primerih, kjer je priglašeno obvestilo nasprotovanju, po datumu njihove objave v Uradnem listu in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu, ne glede na to, ali je globa naložena v skladu s členom 23(2) Poglavja II ali členom 15(2) prejšnjega besedila Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (13).

(1) UL C 210, 1.9.2006, str. 2.

(2) Pristojnost za obravnavanje posameznih primerov, ki sodijo pod člena 53 in 54 Sporazuma o EGP, je razdeljena med Nadzornim organom EFTA in Komisijo v skladu s predpisi, določenimi v členu 56 Sporazuma o EGP. Za obravnavanje določenega primera je pristojen samo eden od nadzornih organov.

(3) Po Sporazumu o spremembi Protokola 4 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča z dne 24. septembra 2004, ki je začel veljati 20. maja 2005, v Eftinem stebru Poglavje II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v veliki meri odraža Uredbo Sveta (ES) št. 1 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil o konkurenci, določenih v členih 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

(4) Glede tega glej, na primer, zadeve C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P do C-208/02 P in C-213/02 P, Dansk Rørindustri A/S in drugi proti Komisiji [2005] ECR I-5425, odstavek 172.

(5) Smernice Nadzornega organa EFTA o metodi določanja glob UL C 10, 16.1.2003, str. 16 in Dopolnilo EGP k UL št. 3, 16.1.2003, str. 6.

(6) „Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ“ (UL C 9, 14.1.1998, str. 3).

(7) Ta naloga se opravlja skupaj s Komisijo v skladu s členom 55 Sporazuma o EGP ter v skladu s predpisi o pristojnosti v členu 56 Sporazuma o EGP, glej zgornjo sprotno opombo 2.

(8) Glede tega glej, na primer, Dansk Rørindustri A/S in drugi proti Komisiji, navedeno zgoraj, odstavek 170.

(9) Glede tega glej združene zadeve 100/80 do 103/80 Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji [1983] PSES 1825, odstavek 106.

(10) Takšen bo recimo primer horizontalnih dogovorov o določanju cen za dani proizvod, kjer je cena tega proizvoda uporabljena kot osnova za ceno proizvodov nižje ali višje kakovosti.

(11) To vključuje dogovarjanja, usklajene prakse in odločitve združenj podjetij v smislu člena 53 Sporazuma o EGP.

(12) To je brez poseganja v kakršno koli ukrepanje proti zadevni državi Efte.

(13) Besedilo Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (ki je ustrezalo Uredbi 17/62 z dne 6. februarja 1962: Prva uredba o izvajanju členov 85 in 86 [zdaj 81 in 82] Pogodbe (UL 13, 21.2.1962, str. 204) je bila nadomeščena 20. maja 2005, glej zgornjo sprotno opombo 3).