(52)

Naslednja vrsta ukrepov v zvezi z rizičnim kapitalom, ki niso združljivi z enim ali več pogoji, opisanimi v oddelku 10B.4, bo predmet podrobnejše presoje ob upoštevanju manj očitnih dokazov tržne nepopolnosti in močnejšega morebitnega izrivanja zasebnih naložb in/ali izkrivljanja konkurence. (a) Ukrepi za zagotavljanje tranš razpoložljivega kapitala nad varnim pragom, ki znaša 1,5 milijona EUR na ciljno MSP v vsakem dvanajstmesečnem obdobju Nadzorni organ se zaveda neprestanih nihanj, ki se sčasoma pojavljajo na trgu rizičnega kapitala in pri vrzeli lastniškega kapitala, ter različnih stopenj tržnih nepopolnosti, ki prizadenejo podjetja, odvisno od njihovega obsega, od stopnje poslovnega razvoja in gospodarskega sektorja. Zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti razglasitev ukrepov v zvezi z rizičnim kapitalom, ki določajo tranše razpoložljivega kapitala nad pragom, ki znaša 1,5 milijona EUR letno na podjetje, in so združljivi z delovanjem Sporazuma o EGP, če so predloženi potrebni dokazi o tržni nepopolnosti. (b) Ukrepi za zagotavljanje sredstev za fazo širitve za srednje velika podjetja na območjih, ki ne prejemajo pomoči Nadzorni organ se zaveda, da lahko imajo nekatera srednje velika podjetja na območjih, ki ne prejemajo pomoči, nezadosten dostop do rizičnega kapitala celo v svoji fazi širitve, kljub razpoložljivosti sredstev za podjetja, ki ustvarjajo večji promet in/ali skupno bilanco. Zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti razglasitev ukrepov, ki delno zajemajo fazo širitve srednje velikih podjetij in so združljivi z delovanjem Sporazuma o EGP v nekaterih primerih, če so predloženi potrebni dokazi. (c) Ukrepi za zagotavljanje nadaljnjih naložb v ciljna podjetja, ki so že prejela kapitalske vložke v obliki pomoči za zagotovitev sredstev v poznejših krogih financiranja celo nad splošnimi varnimi pragovi, in financiranja podjetij, ki nastajajo Nadzorni organ se zaveda pomena nadaljnjih naložb v ciljna podjetja, ki so že prejela kapitalske vložke v obliki pomoči na svojih zgodnjih stopnjah, za zagotavljanje sredstev v krogih financiranja celo nad najvišjimi varnimi tranšami razpoložljivega kapitala in financiranja podjetij, ki nastajajo, do izstopa iz začetne naložbe. To bo morda potrebno, da se bo preprečilo zmanjšanje javne udeležbe pri teh krogih financiranja in hkrati zagotovilo neprekinjenost zagotavljanja sredstev za ciljna podjetja, tako da imajo lahko javni in zasebni investitorji popolne koristi od tveganih naložb. Nadzorni organ je torej v teh okoliščinah in tudi ob upoštevanju posebnosti ciljnega sektorja in podjetij pripravljen preučiti razglasitev nadaljnje naložbe, ki je združljiva z delovanjem Sporazuma o EGP, če je višina te naložbe skladna z začetno naložbo in obsegom sredstev. (d) Ukrepi za zagotavljanje udeležbe zasebnih investitorjev, in sicer pod 50 % na območjih, ki ne prejemajo pomoči, ali pod 30 % na območjih, ki prejemajo pomoč V različnih državah EGP se stopnja razvoja trga zasebnega rizičnega kapitala znotraj EGP precej razlikuje. V nekaterih primerih je mogoče le s težavo najti zasebne investitorje in zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti odobritev ukrepov z zasebno udeležbo pod pragovi, navedenimi v oddelku 10B.4.3.4, ki so združljivi z delovanjem Sporazuma o EGP, če države Efte predložijo potrebne dokaze. Ta težava je lahko celo večja za ukrepe v zvezi z rizičnim kapitalom, usmerjene v MSP na območjih, ki prejemajo pomoč. V teh primerih lahko za podjetja dodatno primanjkuje razpoložljivega kapitala glede na njihovo oddaljeno lokacijo od središč tveganega kapitala, manjšo gostoto prebivalstva in povečan strah pred tveganjem, ki ga imajo zasebni investitorji. Na ta MSP lahko vplivajo zadeve, povezane s povpraševanjem, kot so izdelava takoj izvedljivega poslovnega predloga za naložbe, bolj omejena kultura lastniškega kapitala in določena nenaklonjenost, ker bi izgubili nadzor zaradi posega tveganega kapitala. (e) Ukrepi za zagotavljanje semenskega kapitala za mala podjetja, ki lahko predvidijo (i) manj ali nobene zasebne udeležbe zasebnih investitorjev in/ali (ii) prevladovanje dolžniških instrumentov za naložbe v nasprotju z lastniškim kapitalom in navideznim lastniškim kapitalom Tržne nepopolnosti, ki prizadenejo podjetja na stopnji zbiranja sredstev, so izrazitejše zaradi visoke stopnje tveganja, povezanega z morebitno naložbo, in potrebe po tesnejšem mentorstvu podjetnika v tej bistveni fazi. To se kaže tudi z nenaklonjenostjo in skorajšnjo odsotnostjo zasebnih investitorjev pri zagotavljanju semenskega kapitala, ki ne vključuje ali vključuje zelo omejeno tveganje izrivanja. Poleg tega je morebitno izkrivljanje konkurence omejeno zaradi pomembne oddaljenosti teh malih podjetij od trga. Ti razlogi lahko upravičujejo večjo naklonjenost Nadzornega organa ukrepom, usmerjenim na stopnjo zbiranja sredstev, tudi glede na morebiten bistven pomen ustvarjanja rasti in delovnih mest v EGP. (f) Ukrepi, ki posebej vključujejo nosilce naložbe Nosilec naložbe lahko olajša usklajenost med investitorji in ciljnimi MSP, za katere lahko zato izboljša dostop do rizičnega kapitala. Vendar pa je pri tržnih nepopolnostih, povezanih s podjetji, v katera je usmerjen nosilec, lahko nosilec brez finančnih spodbud neučinkovit. Na primer, investitorjem se morebiti ne zdi privlačna vrsta naložb, v katero je usmerjen nosilec, v primerjavi z naložbami višjih tranš ali naložbami v bolj uveljavljena podjetja ali bolj uveljavljene trge, kljub razvidnemu potencialu za donosnost ciljnih podjetij. Zato je Nadzorni organ pripravljen preučiti odobritev ukrepov, ki posebej vključujejo nosilca naložbe, in so združljivi z delovanjem Sporazuma o EGP, če so predloženi potrebni dokazi o jasno opredeljeni tržni nepopolnosti. (g) Stroški, povezani s prvim pregledom družb zaradi sklenitve naložb do stopnje primernega gospodarjenja (‚stroški za poizvedbe‘) Skladi rizičnega kapitala ali njihovi upravljavci lahko naletijo na ‚stroške za poizvedbe‘ pri odkrivanju MSP pred fazo primernega gospodarjenja. Donacije, ki krijejo del teh stroškov za poizvedbe, morajo spodbuditi sklade ali njihove upravljavce, da izvedejo več dejavnosti ‚poizvedovanja‘ kot sicer. To je lahko koristno tudi za zadevne MSP, čeprav poizvedba ne povzroči naložbe, saj navedenim MSP omogoča, da pridobijo več izkušenj s financiranjem rizičnega kapitala. Ti razlogi lahko upravičijo bolj naklonjeno držo Nadzornega organa donacijam, ki krijejo del stroškov za poizvedbe s strani skladov rizičnega kapitala ali njihovih upravljavcev, pod naslednjimi pogoji: upravičeni stroški morajo biti omejeni na stroške za poizvedbe, povezane z MSP, ki so predvsem v fazi zbiranja sredstev ali zagona, če ti stroški ne povzročijo naložbe, ter stroški morajo izključevati pravne in upravne stroške skladov. Poleg tega donacija ne sme presegati 50 % upravičenih stroškov.