ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Prop. 1 S (2010–2011), strani 139 do 141, glej:

Odločbe Nadzornega organa Efte št. 170/94/COL, 202/94/COL in 130/00/COL bodo prenehale veljati.

Trajanje

Shema pomoči
Drugi podatki

:
SL Uradni list Evropske unije C 297/17

Seznam naravnih mineralnih vod na Islandiji in Norveškem v skladu s členom 1 Direktive Sveta 80/777/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod

(Razveljavlja in nadomešča besedilo, objavljeno v UL C 7, 12.1.2006, str. 9 in v Dopolnilu EGP št. 2 z dne 12. januarja 2006, str. 1)

(2008/C 297/11)

SEZNAM NARAVNIH MINERALNIH VOD, KI JIH PRIZNAVA NORVEŠKA:
SL Uradni list Evropske unije C 180/19

Objava Norveške glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Poziv k oddaji vlog za pridobitev dovoljenja za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – Dvajseti razpis za izdajo dovoljenj

(2008/C 180/11)

Norveško ministrstvo za nafto in energijo poziva k oddaji vlog za pridobitev dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Vloge za dovoljenja za izkoriščanje nafte oddajte na naslov:

The Ministry of Petroleum and Energy PO Box 8148 Dep. N-0033 Oslo

do 7. novembra 2008.

Dovoljenja za izkoriščanje nafte v okviru Dvajsetega razpisa za izdajo dovoljenj v norveškem epikontinentalnem pasu naj bi se podelila spomladi leta 2009.

Dodatne informacije, vključno s podrobnimi kartami območij, za katera se izdajajo dovoljenja, so na voljo na spletnem naslovu www.npd.no/20runde ali pri Ministrstvu za nafto in energijo (Ministry of Petroleum and Energy), na tel.: (47) 22 24 62 09.
Shema za inovacijske centre, ki so dejavni na področju raziskav

s spodbujanjem usposabljanja raziskovalcev in prenosa znanja, ki temelji na raziskavah.

z omogočanjem dejavnega povezovanja med podjetji, dejavnimi na področju raziskav, in raziskovalnimi skupinami v raziskovalnih ustanovah,

Glavni cilj sheme je spodbujati raziskave, razvoj in inovacije na naslednje načine:

Pravna podlaga:
SL Uradni list Evropske unije C 53/4

54. sprememba Smernic o državni pomoči

Odločitev Nadzornega organa EFTA o predlogu ustreznih ukrepov

(2007/C 53/04)

Datum sprejetja:

Država Efte: se ne uporablja

Zadeva št.: 47171

Naziv: 54. sprememba procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, vključno s predlogom ustreznih ukrepov

Pravna podlaga: Odločba Kolegija št. 329/05/COL

Odločitev: Ustrezni ukrepi, ki jih je Nadzorni organ predlagal in so jih države Efte sprejele, so:

spremeniti obstoječe sheme pomoči v zvezi z državno pomočjo iz novega poglavja 30A Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, da se uskladijo s Smernicami najpozneje do 1. junija 2007.
1.

Priporoča se, da države Efte v letu 2006 izvedejo usklajeni program nadzora, katerega namen je preveriti: (a) koncentracijo mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola, fumonizinov in toksinov T-2 in HT-2) v krmi z navedbo analiznih metod; metoda vzorčenja mora vsebovati naključno in ciljno vzorčenje; pri ciljnem vzorčenju morajo biti vzorci posamična krmila, za katera se sumi, da vsebujejo višje stopnje koncentracije mikotoksinov, kakor so žitna zrna, oljna semena in plodovi, njihovi proizvodi in stranski proizvodi, ter posamična krmila, ki se dlje časa skladiščijo ali prevažajo po morju na dolgih razdaljah; v primeru aflatoksina B1 je treba posebno pozornost nameniti tudi krmnim mešanicam za molznice, ki niso govedo, namenjeno za proizvodnjo mleka; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi I; (b) kokcidiostatike in/ali histomonostatike, ne glede na to ali so dovoljeni kot krmni dodatki za nekatere živalske vrste in kategorije, ki so pogosti v nemediciranih premiksih in krmnih mešanicah, v katerih te snovi niso dovoljene; pregledi morajo biti usmerjeni na navedene snovi v premiksih in krmnih mešanicah, kadar pristojni organ meni, da obstaja večja verjetnost za odkritje nepravilnosti; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi II; (c) izvajanje postopnega opuščanja antibiotikov kot krmnih dodatkov, kakor je določeno v Prilogi II; (d) izvajanje omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora, kakor je opredeljeno v Prilogi III; (e) vrednosti bakra in cinka v krmni mešanici za prašiče, kakor so opredeljene v Prilogi IV.
—

Akureyri – Grímsey – Akureyri: v obe smeri je ponujenih vsaj 9 sedežev za vsak let v obdobju od 1. septembra do 30. aprila. V obe smeri je ponujenih vsaj 15 sedežev za vsak let v obdobju od 1. maja do 31. avgusta.
1.

Veljavnost Poglavja 14 smernic o državni pomoči, pomoč za raziskave in razvoj, se podaljša do 31. decembra 2006. Odstavek (2) oddelka 14.9 smernic o državni pomoči se glasi: „Te smernice se uporabljajo do 31. decembra 2006.“ Opomba 1 k Poglavju 14 smernic o državni pomoči se glasi: „To poglavje je bilo spremenjeno z Odločbama Kolegija z dne 26. julija 2002 in 30. novembra 2005. Poglavje ustreza okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (UL C 45, 17.2.1996, str. 5), kakor je bil spremenjen s Sporočilom Komisije z dne 13. februarja 1998 (UL C 48, 13.2.1998, str. 2), 8. maja 2002 (UL C 111, 8.5.2002, str. 3) in 9. novembra 2005.“
(1)

Kar zadeva jeklarsko industrijo, kakor je opredeljena v Prilogi B k temu okviru (11), Nadzorni organ opaža, da so jeklarska podjetja ESPJ precej dolgo delovala brez zatekanja k pomoči za naložbe, kot je bila na voljo za preostale industrijske sektorje. Jeklarska podjetja so ta dejavnik vključila v svoje strategije in so tega vajena. Glede na specifične lastnosti jeklarskega sektorja (zlasti njegovo strukturo, obstoječo presežno zmogljivost na evropski in svetovni ravni, njegovo visoko kapitalsko intenzivno naravo, lokacijo večine jeklarn v regijah, upravičenih do regionalne pomoči, velike zneske javnih sredstev, namenjenih za prestrukturiranje jeklarskega sektorja in preoblikovanje jeklarskih območij) in izkušnje, pridobljene, ko so se v preteklosti uporabljala manj stroga pravila o državnih pomočeh, se zdi upravičeno, da se pomoč za naložbe za ta sektor prepove tudi v prihodnje, ne glede na velikost naložbe. Zato Nadzorni organ meni, da regionalna pomoč za jeklarsko industrijo ni združljiva s skupnim trgom. Ta nezdružljivost velja tudi za velike individualne pomoči za mala in srednje velika podjetja, ki niso izvzeta z drugimi določbami.
3.

Vsi upniki družbe Gable Insurance AG so pozvani, naj najpozneje do 1. septembra 2017 pri stečajnem upravitelju prijavijo svoje terjatve z navedbo pravne podlage in razreda terjatev (terjatve za poplačilo iz stečajne mase, razredi 1–4), in sicer z natančno številčno navedbo terjatev in uveljavljanih obresti, ter priložitvijo dokazil o obstoju terjatev. Upniki, ki svoje terjatve prijavijo pozneje, nosijo dodatne stroške, ki zaradi tega nastanejo, in ne morejo več ugovarjati zoper predhodno preverjene terjatve.
(b)

zahodno območje, ki zajema občine Arendal, Grimstad, Lillesand, Birkenes in Froland, vključno s progami v Kristiansand in iz njega. Prevoz po progah v občinah Birkeland in Froland se bo začel s 1. januarjem 2017.
1.

Ali mora za osebno področje uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 (UL L 166, str. 1), ki je bila v Sporazum EGP vključena s Sklepom Skupnega odbora EGP z dne 1. julija 2011 (LGBl. 2012 št. 202), državljan države članice, za katerega velja zakonodaja ene ali več držav članic v smislu člena 2(1) navedene uredbe, prebivati v eni od držav članic? Če je odgovor na to vprašanje nikalen: Ali lahko sporazum med državo članico EU ali državo EGP in tretjo državo, s katerim je bilo področje uporabe navedene uredbe razširjeno na tretjo državo, spremeni odgovor na to vprašanje?
3.

Če so imetniki polic v skladu z vprašanjem 2 obvezani, da račune najprej predložijo nosilcu v državi prebivanja: (a) Ali to velja tudi za zavarovano osebo, ki že več let prejema dajatve iz pogodbenega razmerja, ali je dejstvo, da se shema socialnega zavarovanja sklicuje na Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, v nasprotju z načelom dobre vere? (b) Ali je shema socialnega zavarovanja s sklicevanjem na Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti upravičena od zavarovanca zahtevati povračilo, ker je v preteklosti zagotovila zavarovalno kritje, ki presega raven, določeno v uredbi, torej je zagotovila dajatve, ki jih v skladu s pravili navedene uredbe ni treba plačati, ali je uveljavljanje zahtevkov za povračilo v nasprotju z načelom dobre vere? (c) Ali daje, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, zagotavljanje dajatev v okviru sheme socialnega zavarovanja, ne da bi bili predloženi računi prek nosilca socialnega zavarovanja v kraju stalnega prebivališča, imetniku police tudi pravico do prihodnjih dajatev, ne da bi bilo treba predložiti račune prek nosilca socialnega zavarovanja v kraju stalnega prebivališča?
SL Uradni list Evropske unije C 341/5

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je dne 12. junija 2017 vložilo sodišče Hæstiréttur Íslands v zadevi Merck Sharp & Dohme Corp. proti islandskemu patentnemu uradu (Einkaleyfastofan)

(Zadeva E-5/17)

(2017/C 341/06)

Zahtevek je bil vložen pri Sodišču Efte z dopisom z dne 12. junija 2017, ki ga je poslalo sodišče Hæstiréttur Íslands (vrhovno sodišče Islandije) in ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 15. junija 2017, in sicer za svetovalno mnenje v zadevi Merck Sharp & Dohme Corp. proti islandskemu patentnemu uradu (Einkaleyfastofan) glede naslednjega vprašanja:

Glede na to, da Uredba (ES) št. 1901/2006 in Uredba (ES) št. 469/2009 nista bili vključeni v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, ali se na podlagi Uredbe (EGS) št. 1768/92 lahko izda dodatni varstveni certifikat za zdravilo, če je obdobje, ki se je izteklo med datumom, ko je bila vložena prijava za osnovni patent, in datumom prve odobritve, da se da zdravilo na trg Evropskega skupnega prostora, krajše od petih let.
—

Tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 12. septembra 2017 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 12. julija 2017, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom, kakor je navedena v točki 31bba Priloge IX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: akt).
—

Družba Marine Harvest trdi, da ima Nadzorni organ Efte potrebno pristojnost, da preveri, ali je pomoč za proizvodnjo in trženje proizvodov ribištva in akvakulture združljiva s Sporazumom EGP, ter za izvajanje nadzora v skladu s členom 62 Sporazuma EGP v povezavi s Protokolom 26 k Sporazumu EGP, in nadalje, da mora Nadzorni organ Efte v skladu z istim členom tak nadzor tudi izvajati.
A.1

Ali izvzetje iz pravil o konkurenci iz Sporazuma EGP, ki se uporablja za kolektivne pogodbe, kot je med drugim opisano v svetovalnem mnenju Sodišča Efte v zadevi E-8/00 Landsorganisasjonen i Norge in NKF, Poročilo Sodišča Efte za leto 2002, str. 114, zajema uporabo bojkota proti uporabniku pristanišča z namenom, da bi ta sprejel kolektivno pogodbo, kadar tak sprejem vključuje, da mora uporabnik pristanišča dati prednost najemanju nakladalnih in razkladalnih storitev ločenega urada, kot je to opisano v odstavkih 7 in 10 do 14 navedenega mnenja, namesto da bi za enako delo uporabil svoje zaposlene?
1.

Ali se člen 36(2) Direktive 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju razlaga tako, da je treba dolžnost predložitve informacij iz člena 36(2) in Priloge III(A)(a)11 in (a)12 ter (B)(b)2 za police življenjskega zavarovanja, vezane na enote, izpolniti tudi v primeru, kadar oseba s pravnim poslom pridobi polico življenjskega zavarovanja, vezano na enote, od druge osebe s privolitvijo zavarovalnice prek prenosa pogodbe („police iz druge roke“)?
1.

da Norveška – s tem ko je ohranila v veljavi člena 20-1, drugi odstavek, in 22-3 Zakona o načrtovanju in gradnji, v povezavi s členi od 9-1 do 9-4 in 11-1 Gradbene uredbe, ki od podjetij, ki izvajajo gradbena dela, zahtevajo, da pred začetkom opravljanja dejavnosti od lokalnih skupnosti pridobijo dovoljenje – ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 16 akta iz točke 1 Priloge X k Sporazumu EGP (Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu) ali člena 36 Sporazuma EGP.
—

Tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 28. marca 2015 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 28. januarja 2015, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive Komisije 2013/10/EU o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih za prilagoditev njenih določb o označevanju Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, kakor je navedena v točki 1 poglavja VIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: akt).
ugotovi, da Islandija s tem, ker v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za prenos akta iz točke 4d poglavja XI Priloge II k Sporazumu EGP v svoj notranji pravni red, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 7 Sporazuma EGP;

Uredba (EU) št. 1007/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS in direktiv 96/73/ES in 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

kakor je bila spremenjena z

Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 286/2012 z dne 27. januarja 2012 o spremembi Priloge I ter prilog VIII in IX k Uredbi (EU) št. 1007/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov zaradi vključitve imen novih tekstilnih vlaken oziroma prilagajanja tehničnemu napredku,

in kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP s Protokolom 1 k navedenemu sporazumu.
—

prekršil obveznost začeti formalni postopek preiskave iz člena 1(2) dela I Protokola 3 in člena 6(1) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (člen 4(4) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču);
—

ta tožba Nadzornega organa Efte se nanaša na neizpolnjevanje obveznosti Islandije v zvezi s svobodo ustanavljanja in prostim pretokom kapitala iz členov 31 in 40 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP); Islandija namreč takoj obdavči sredstva in delnice družb, ki se združijo z družbami, ustanovljenimi v drugih državah EGP, ter delničarje takih družb, pri čemer podobne transakcije na ozemlju Islandije nimajo takojšnjih davčnih posledic,
1.

Ali se lahko Direktiva 2004/38/ES, zlasti člen 16(1) v povezavi s členom 7(1), razlaga na tak način, da lahko državljan Unije, ki ima pravico do stalnega prebivališča, je upokojen in prejema dajatve socialnega varstva v državi članici gostiteljici, uveljavlja pravico do združitve družine, čeprav bodo družinski člani prav tako uveljavljali pravico do dajatev socialnega varstva?
—

Tožeče stranke, podjetja Schenker North AB, Schenker Privpak AB in Schenker Privpak AS, so del mednarodne špediterske in logistične skupine DB Schenker, ki je v lasti Deutsche Bahn AG. Schenker North AB vodi poslovne dejavnosti skupine po kopnem, morju in železnici na ozemlju Norveške, Švedske in Danske, vključno z dejavnostmi podružnic Schenker Privpak AS in Schenker Privpak AB (skupaj „skupina DB Schenker“).
—

Tožnik trdi, da ker lastne (po)zavarovalnice krijejo tveganja, ki jih komercialne zavarovalnice običajno ne ponujajo, in ker so njihove dejavnosti omejene na kritje tveganj znotraj skupine, niso dejavne na trgu, na katerem bi konkurirale skupaj z drugimi akterji. Zato ne opravljajo gospodarske dejavnosti in se ne uvrščajo med podjetja. Posledično obdavčenje v skladu z določbami lihtenštajnskega davčnega zakona o obdavčenju lastnih (po)zavarovalnic ni moglo izkrivljati konkurence ali trgovine znotraj EGP. Sporni davčni predpisi niso selektivni in zato ne pomenijo državne pomoči.
—

S svojo odločbo z dne 14. julija 2010 v zadevi št. 34250 „Norway Post/Privpak“, je Nadzorni organ Efte ugotovil, da je podjetje Posten Norge AS storilo eno in nenehno kršitev člena 54 Sporazuma EGP od 20. septembra 2000 do 31. marca 2006 na trgu dostavljanja paketov potrošnikom prek okenc na Norveškem, ker je uporabljalo strategijo ekskluzivnosti s prednostno obravnavo pri vzpostavitvi in vzdrževanju svoje mreže „pošt v trgovini“ (Post-in-Shop). Zato mu je bila naložena globa v višini 12,89 milijona EUR.
—

Spremembe norveške zakonodaje pomenijo, da so obstoječi upravljalci odstranjeni s trga in da se dejavnosti, v katerih so uporabljene igralne naprave, od takrat naprej lahko izvajajo le v okviru državnega monopola (Norsk Tipping AS).
1.

V zadevi E-5/05: ugotovi, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela ali obvestila Nadzornega organa o potrebnih ukrepih za izvajanje Akta, navedenega v točki 5 cm Priloge XI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu in sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k temu Sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s tem aktom in členom 7 Sporazuma EGP;
1.

Islandija ni izpolnila svojih obveznosti iz aktov iz točk 9b in 9c dela 7.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, zlasti: a) obveznosti iz člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002, kakor je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s posebnimi in sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, da vzpostavi sistem uradnega nadzora za preverjanje, ali zadevni nosilci dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz navedene uredbe v zvezi z odstranjevanjem živalskih stranskih proizvodov; b) obveznosti iz člena 4(4)(b) Uredbe (ES) št. 1069/2009, da mora imeti na svojem ozemlju vzpostavljen ustrezen sistem, ki zagotavlja, da se živalski stranski proizvodi odstranijo v skladu z navedeno uredbo; ter c) obveznosti iz člena 32(1) Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo, kakor je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s posebnimi in sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, da sprejme potrebne ukrepe za nadzor izpolnjevanja obveznosti zadevnih nosilcev dejavnosti glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov, in sicer s tem, ko ni preprečila: — neposrednega odstranjevanja poginule živine, klavniških odpadkov kategorije 3 in odpadkov iz zakola na domu na pooblaščenih odlagališčih na Islandiji brez predhodne predelave ter — zakopavanja poginule živine in odpadkov iz zakola na domu (vključno s snovmi s specifičnim tveganjem kategorije 1) brez izpolnjevanja pogojev iz člena 19 ali 20 Uredbe (ES) št. 1069/2009, oboje v nasprotju s členi 12, 13 in 14 Uredbe (ES) št. 1069/2009.
3.

Pri individualni presoji znanja in spretnosti prosilca mora država gostiteljica primerjati vse diplome, spričevala in druga dokazila o formalnih kvalifikacijah in izkušnjah prosilca z lastnimi zahtevami za opravljanje zadevnega poklica. Če znanje in kvalifikacije prosilca, dokazane z diplomo, in zadevne delovne izkušnje niso enakovredni ali le delno ustrezajo tistim, ki jih zahteva država gostiteljica, mora navedena država navesti, katero usposabljanje manjka, da bi prosilec lahko usposabljanje zaključil ali dopolnil.
SODBA SODIŠČA

z dne 15. julija 2021

v zadevi E-7/20

Kazenski postopek zoper M & X AG

(Direktiva 2001/83/ES – Direktiva 2011/62/EU – Zdravila – Promet z zdravili na debelo – Posredovanje zdravil - Svoboda ustanavljanja)

(2021/C 426/05)

V zadevi E-7/20, Kazenski postopek zoper M & X AG – katere predmet je ZAHTEVEK, ki ga je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča predložilo Knežje višje sodišče (Fürstliches Obergericht) v zvezi z razlago Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini in Direktive 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Páll Hreinsson ter sodnika Per Christiansen in Bernd Hammermann (sodnik poročevalec) 15. julija 2021 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

1. O tem, ali izdelek spada v opredelitev zdravila iz člena 1, točka 2, Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, je treba presojati za vsak primer posebej ob upoštevanju dejavnikov iz navedene določbe, kot so predstavitev izdelka ali njegove farmakološke, imunološke ali presnovne lastnosti. Izdelek, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, ki je namenjen za intravensko aplikacijo in je predstavljen kot skladen s formulo zdravnika in kot da lajša simptome bolezni pri ljudeh, je zdravilo v smislu člena 1, točka 2.

2. V okoliščinah, kakršne so te v postopku v glavni stvari, je treba za zdravilo, ki se prodaja na debelo in/ali na drobno v državah EGP, šteti, da je namenjeno dajanju na trg v državah EGP v smislu Direktive 2001/83/ES.

3. Zdravilo je industrijsko izdelano ali pripravljeno z uporabo metode, ki vključuje industrijski postopek, če njegova priprava ali izdelava vključuje industrijski postopek, za katerega je na splošno značilno zaporedje postopkov, ki so lahko mehanski ali kemični, da bi se v večjih količinah pridobil standardizirani izdelek.

4. Za zdravilo, ki ni bilo pripravljeno v skladu z recepturami v farmakopeji ali ni namenjeno za neposredno izdajo bolnikom, ki ga dobijo v zadevni lekarni, izjema iz člena 3(2) Direktive 2001/83/ES ne velja.

5. Razen izdajanja zdravil javnosti dejavnost nakupa, prodaje in izvoza zdravil pomeni promet z zdravili na debelo v smislu člena 1, točka 17, Direktive 2001/83/ES, tudi če trgovec na debelo z navedenimi zdravili ni fizično ravnal.

6. Nacionalni ukrep, ki za dejavnost, ki pomeni „promet z zdravili na debelo“ v smislu člena 1, točka 17, Direktive 2001/83/ES, določa obveznost pridobitve dovoljenja v skladu s členom 77(1) navedene direktive, je združljiv s pravom EGP.