Zgoraj določena načela se lahko ponazorijo z naslednjimi primeri:

Licenciranje med nekonkurenti

Primer 1Družba A se je specializirala za razvijanje izdelkov in tehnik na področju biotehnologije ter je razvila nov izdelek, imenovan Xeran. Zadevna družba ni dejavna kot proizvajalec Xerana, saj za to nima ne proizvodnih ne distribucijskih zmogljivosti. Družba B je eden od proizvajalcev konkurenčnih izdelkov, ki se proizvajajo s prosto dostopnimi tehnologijami, ki niso zaščitene s pravicami intelektualne lastnine. V prvem letu je B s prodajo izdelkov, proizvedenih s pomočjo prosto dostopnih tehnologij, ustvarila prihodke v višini 25 milijonov EUR. Drugo leto A podeli licenco družbi B za proizvodnjo Xerana. V tem letu B s prodajo izdelkov, proizvedenih s pomočjo prosto dostopnih tehnologij, ustvari prihodke v višini 15 milijonov EUR, in s prodajo Xerana prihodke v višini 15 milijonov EUR. Tretje leto in v naslednjih letih B proizvaja in prodaja samo Xeran, s čimer ustvari letne prihodke v višini 40 milijonov EUR. Poleg tega A drugo leto podeli licenco tudi C, ki pred tem ni bila dejavna na zadevnem proizvodnem trgu. C proizvaja in prodaja samo Xeran in s tem ustvari prihodke v višini 10 milijonov EUR v drugem letu ter 15 milijonov EUR tretje leto in pozneje. Ugotovi se, da se na skupnem trgu za Xeran in nadomestne izdelke, na katerem sta dejavni B in C, vsako leto ustvarijo prihodki od prodaje v skupni višini 200 milijonov EUR.Drugo leto, tj. leto, ko se sklene licenčni sporazum, je tržni delež A na tehnološkem trgu 0 %, saj mora biti tržni delež A izračunan na podlagi vrednosti celotnih prihodkov od prodaje Xerana v predhodnem letu. Tretje leto znaša tržni delež A na tehnološkem trgu 12,5 %, kar odraža prihodek od prodaje Xerana, ki sta ga v predhodnem, drugem letu proizvedli B in C. Četrto leto in v naslednjih letih znaša tržni delež A na tehnološkem trgu 27,5 %, kar odraža vrednost prodaje Xerana, ki sta ga v predhodnem letu proizvedli B in C.Drugo leto je tržni delež B na proizvodnem trgu 12,5 %, kar odraža prihodke od prodaje s strani B v višini 25 milijonov EUR v prvem letu. Tretje leto je tržni delež B 15 %, saj so se njeni prihodki od prodaje v drugem letu povečali na 30 milijonov EUR. Četrto leto in pozneje znaša tržni delež B 20 %, ker njeni letni prihodki od prodaje znašajo 40 milijonov EUR. Tržni delež C na proizvodnem trgu je 0 % prvo in drugo leto, 2,5 % tretje leto in 7,5 % naslednja leta.Ker so bili licenčni sporazumi sklenjeni med nekonkurenti in so posamični tržni deleži A, B in C vsako leto pod pragom 30 %, sporazumi spadajo v varni pristan TTBER.

Primer 2Okoliščine so enake kot pri prvem primeru, vendar pa B in C zdaj delujeta na dveh različnih geografskih trgih. Ugotovi se, da skupni trg za Xeran in nadomestne izdelke letno ustvari prihodke v skupni višini 100 milijonov EUR na vsakem izmed geografskih trgov.V tem primeru se mora tržni delež A na tehnološkem trgu izračunati za vsakega od obeh geografskih trgov. Na trgu, kjer je dejavna B, je tržni delež A odvisen od prodaje Xerana, ki jo ustvari B. Ker se v tem primeru predpostavlja, da je skupni trg vreden 100 milijonov EUR, tj. polovica velikosti trga iz prvega primera, znaša tržni delež A v drugem letu 0 %, v tretjem letu 15 % in vsa naslednja leta 40 %. Tržni delež B je 25 % v drugem letu, 30 % v tretjem letu in 40 % vsa naslednja leta. V drugem in tretjem letu tržna deleža A niti B ne presegata 30-odstotnega praga. Vendar pa je prag presežen od četrtega leta naprej, kar pomeni, da v skladu s členom 8(2) TTBER licenčni sporazum med A in B po šestem letu ne more več uživati ugodnosti varnega pristana skupinske izjeme, temveč se mora presoditi na posamični osnovi.Na trgu, kjer je dejavna C, je tržni delež A odvisen od prodaje Xerana, ki jo ustvari C. Zato tržni delež A na tehnološkem trgu, ki je osnovan na ustvarjeni prodaji C v predhodnem letu, znaša 0 % v drugem letu, 10 % v tretjem letu in 15 % vsa naslednja leta. Tržni delež C na proizvodnem trgu je enak: 0 % v drugem letu, 10 % v tretjem letu in 15 % vsa naslednja leta. Licenčni sporazum med A in C zato cel čas trajanja spada v okvir varnega pristana skupinske izjeme.

Licenciranje med konkurenti

Primer 3Družbi A in B sta dejavni na istem upoštevnem proizvodnem in geografskem trgu danega kemičnega izdelka. Prav tako imata vsaka svoj patent za različni tehnologiji, s katerimi se proizvaja ta izdelek. V prvem letu A in B podpišeta sporazum o navzkrižnem licenciranju, s katerim druga drugi podelita licenco za uporabo svojih tehnologij. Prvo leto A in B proizvajata vsaka samo s svojo lastno tehnologijo, pri čemer prihodki od prodaje s strani A znašajo 15 milijonov EUR in prihodki od prodaje, ki jo ustvari B, 20 milijonov EUR. Od drugega leta naprej obe družbi uporabljata svojo lastno tehnologijo in tehnologijo druge družbe. Od drugega leta naprej ustvari A prihodke v višini 10 milijonov EUR od prodaje izdelka, ki ga je izdelala s svojo lastno tehnologijo, in prihodke v višini 10 milijonov EUR od prodaje izdelka, proizvedenega s pomočjo tehnologije B. Od drugega leta naprej ustvari B prihodke v višini 15 milijonov EUR od prodaje izdelka, ki ga je izdelala s svojo lastno tehnologijo, in prihodke v višini 10 milijonov EUR od prodaje izdelka, izdelanega s pomočjo tehnologije A. Ugotovi se, da je skupni trg za izdelek in nadomestne izdelke vreden 100 milijonov EUR letno.Za presojo licenčnega sporazuma v okviru TTBER je treba izračunati tržna deleža A in B na tehnološkem in tudi na proizvodnem trgu. Tržni delež A na tehnološkem trgu je odvisen od prihodkov od prodaje izdelka, ki sta ga proizvedla A in B s pomočjo tehnologije A, v predhodnem letu. Drugo leto zato tržni delež A na tehnološkem trgu znaša 15 %, kar odraža njene prihodke od prodaje v višini 15 milijonov EUR, ki jih je v prvem letu ustvarila na podlagi lastne proizvodnje. Od tretjega leta naprej je tržni delež A na tehnološkem trgu 20 %, kar odraža prihodke od prodaje izdelka, ki je bil izdelan s pomočjo tehnologije A in sta ga prodali A in B, v skupni višini 20 milijonov EUR (vsaka od njiju 10 milijonov EUR). Podobno znaša tržni delež B na tehnološkem trgu 20 % drugo leto in 25 % naslednja leta.Tržna deleža A in B na proizvodnem trgu sta odvisna od prihodkov iz naslova prodaje izdelkov, ki sta jih ustvarili vsaka posebej v predhodnem letu, ne glede na uporabljeno tehnologijo. Tržni delež A na proizvodnem trgu je 15 % v drugem letu in 20 % v naslednjih letih. Tržni delež B na proizvodnem trgu je 20 % v drugem letu in 25 % v naslednjih letih.Ker je bil sporazum sklenjen med konkurentoma, mora biti njun skupni tržni delež na tehnološkem in tudi na proizvodnem trgu pod 20-odstotnim pragom tržnega deleža, da bi sporazum lahko užival ugodnost varnega pristana skupinske izjeme. Jasno je, da v danem primeru navedeno ne velja. Skupni tržni delež na tehnološkem trgu in na proizvodnem trgu je 35 % v drugem letu in 45 % vsa naslednja leta. Ta sporazum med konkurentoma bo zato treba presoditi na posamični osnovi.