SL Uradni list Evropske unije C 319/30

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA št. 148/04/COL

z dne 30. junija 2004

o okoljskih davčnih ukrepih

(NORVEŠKA)

(2004/C 319/08)

NADZORNI ORGAN EFTA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma,

ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTE o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) ter zlasti člena 24 in Protokola 3 (3) Sporazuma,

ob upoštevanju Postopkovnih in materialnih predpisov na področju državne pomoči (4) in zlasti poglavja 15 Predpisov (5),

ob upoštevanju odločitve Nadzornega organa, da uvede uradni preiskovalni postopek (6),

ob pozivu zainteresiranih strani, da predložijo svoje pripombe (7) v skladu z določbami poglavja 5 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči (8) in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

A. Postopek

B. Opis zadevnih ukrepov pomoči

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

(a) Oprostitev davka na porabo električne energije za predelovalno in rudarsko industrijo in industrijo gojenja v rastlinjakih

(b) Oprostitev davka na porabo električne energije za uporabnike v nekaterih regijah (občinah)

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

3. Delna ukinitev davka na SO2

C. Dvomi Nadzornega organa, izraženi v uvodni odločbi

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

(a) Oprostitev davka na porabo električne energije za nekatere industrije

(b) Oprostitev davka na porabo električne energije za uporabnike v nekaterih regijah (občinah)

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

(a) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih kot surovini ali reducenta v industrijskih procesih

(b) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih za energetske namene v proizvodnji cementa in lece

(c) Znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo

3. Delna ukinitev davka na SO2

4. Opredelitev kot „nova pomoč“

D. Pripombe norveške vlade na uvodno odločbo

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

(a) Oprostitev davka na porabo električne energije za nekatere industrije

(b) Oprostitev davka na porabo električne energije za uporabnike v nekaterih regijah

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

(a) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih kot surovini ali reducenta v industrijskih procesih

(b) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih za energetske namene v proizvodnji cementa in lece

(c) Znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo

3. Delna ukinitev davka na SO2

4. Opredelitev kot „nova pomoč“

E. Pripombe tretjih strani na uvodno odločbo

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

(a) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih kot surovini ali reducenta v industrijskih procesih

(b) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih za energetske namene v proizvodnji cementa in lece

(c) Znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo

3. Delna ukinitev davka na SO2

4. Opredelitev kot „nova pomoč“

II. OCENA

A. Področje uporabe odločbe

B. Državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

(a) Oprostitev davka na porabo električne energije za predelovalno in rudarsko industrijo

Pri tem je treba spomniti, da je Sodišče v sodbi Adria Wien odločilo, da:

„…se kakršno koli opravičilo za podelitev prednosti podjetjem, katerih dejavnost vključuje predvsem proizvodnjo blaga, ne more šteti v naravo ali splošno shemo davčnega sistema …“ (44)

(b) Oprostitev davka na porabo električne energije za uporabnike v nekaterih regijah (občinah)

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

(a) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih kot surovini ali reducenta v industrijskih procesih

(b) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih za energetske namene v proizvodnji cementa in lece

(c) Znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo

3. Ukinitev davka na SO2 za uporabo premoga in koksa in za emisije iz rafinerij olja

(a) Ukinitev davka na SO2 za uporabo premoga in koksa

(b) Ukinitev davka na SO2 za emisije iz rafinerij olja

C. Ocena združljivosti

Točka 46.1 Okoljskih smernic določa, da kadar država EFTE iz okoljskih razlogov uvede nov davek v sektorju dejavnosti ali na proizvode, za katere ni ustrezne davčne usklajenosti v Evropski skupnosti, ali če davek presega davek, določen v zakonodaji Skupnosti, so lahko odločitve o oprostitvah za desetletno obdobje upravičene:

(a) kadar so te oprostitve bodisi odvisne od sklenitve sporazumov med zadevno državo EFTE in podjetji prejemniki, s čimer se podjetja zavežejo, da bodo izpolnjevala okoljevarstvene cilje, ali

(b) kadar znesek, ki ga plačajo podjetja po znižanju davka, ostane višji od minimuma Skupnosti (kjer davek Skupnosti obstaja – prva alinea) ali pomeni znaten delež nacionalnega davka (kjer davek ne ustreza usklajenemu davku Skupnosti – druga alinea).

1. Oprostitve davka na porabo električne energije

(a) Oprostitev davka na porabo električne energije za predelovalno in rudarsko industrijo

(b) Oprostitev davka na porabo električne energije za uporabnike v nekaterih regijah

2. Odstopanja v davčni ureditvi za CO2

(a) Oprostitev premoga in koksa, uporabljenih za energetske namene v proizvodnji cementa in lece

(b) Znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo

Davek na CO2 za mineralna olja vodi k zmanjšani uporabi fosilnih goriv, zato je treba šteti, da ima znaten pozitiven učinek v smislu varstva okolja. Nadzorni organ omenja, da je po podatkih, ki so jih predložili norveški organi oblasti, papirna in celulozna industrija do leta 1999 za 60 000 ton zmanjšala emisije CO2. Poleg tega poročilo norveške vlade „Tretje državno poročilo Norveške v okviru Okvirne konvencije o podnebnih spremembah“ (junij 2002 (61)) navaja:

„… emisije CO2 iz energetske uporabe v industriji so se precej zmanjšale zaradi izboljšane energetske učinkovitosti in sprememb v mešanici energetskih virov … V industrijskem sektorju sta električna energija in bioenergija večinoma nadomestili mineralna olja kot vir energije. To se še zlasti pozna v papirni in celulozni industriji, ki kot gorivo vse več uporablja lubje in druge biološke odpadne proizvode.“

D. Opredelitev kot „nova pomoč“ od 1. januarja 2002

(a) Zavezujoč učinek sprejetja ustreznih ukrepov

(b) Posledice zavezujočega učinka

E. Povračilo

a) Upravičena pričakovanja

b) Znesek za povračilo

F. Končne ugotovitve

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

1. Naslednji norveški ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP: a) oprostitev davka na porabo električne energije za predelovalno in rudarsko industrijo; b) oprostitev davka na porabo električne energije za podjetja, ki so v Finnmarku in sedmih občinah severnega Tromsa (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy in Storfjord); c) oprostitev davka na CO2 za premog in koks za energetske namene v industriji cementa in lece; d) znižana stopnja davka na CO2 za mineralna olja za papirno in celulozno industrijo.

2. Oprostitev davka na CO2 za premog in koks, uporabljena kot surovini ali reducenta, ne pomeni pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

3. Ukinitev davka na SO2 za uporabo premoga in koksa in za emisije iz rafinerij olja od 1. januarja 2004 ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

4. Ukrepi iz točke 1 te odločbe pomenijo novo pomoč od 1. januarja 2002.

5. Ukrep iz točke 1 d) te odločbe je združljiv z delovanjem Sporazuma EGP do 31. decembra 2004.

6. Ukrepi iz točk 1 a), b) and c) te odločbe so nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP.

7. Kar zadeva nezdružljivo pomoč, navedeno v točki 1 c) te odločbe, povračilo ni potrebno.

8. Nezdružljivo pomoč iz točke 1 a) in b) te odločbe je treba izterjati od prejemnikov pomoči od 6. februarja 2003 dalje. Povračilo se opravi nemudoma in po postopkih nacionalne zakonodaje, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje odločbe. Znesek povračila mora biti enak znatnemu deležu nacionalnega davka in vsaj minimalni stopnji 0,5 € za MWh, določeni v Direktivi o energetskem davku (Direktiva Sveta 2003/96/ES). Povrnjena pomoč vključuje obresti, ki tečejo od datuma, ko je bila upravičencem na voljo, do datuma povračila. Obresti se izračunajo na podlagi referenčne stopnje, ki se uporablja za izračun posojilnega ekvivalenta regionalne pomoči, in se letno obračunajo obrestne obresti.

9. Norveška vlada mora Nadzorni organ v dveh mesecih od prejema te odločbe obvestiti o ukrepih, sprejetih za izpolnjevanje te odločbe.

10. Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

11. Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 30. junija 2004 Za Nadzorni organ EFTA Hannes HAFSTEIN Predsednik Einar M. BULL Član kolegija

(1) V nadaljevanju „Sporazum EGP“.

(2) V nadaljevanju „Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču“.

(3) Omeniti je treba, da so spremembe Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču na podlagi sporazuma med državami EFTE z dne 10. decembra 2001, ki spreminjajo Protokol 3 k Sporazumu med državami EFTE o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, začele veljati dne 28. avgusta 2003. Te spremembe so v Protokol 3 vključile „Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo [ex] člena 93 Pogodbe ES“.

(4) Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA dne 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, in Dodatku EGP UL št. 32, 3.9.1994, kot so bile nazadnje spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 62/04/COL z dne 31. marca 2004, ki še ni bila objavljena; v nadaljevanju „Smernice Nadzornega organa o državni pomoči“.

(5) Poglavje 15 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči o pomoči za varstvo okolja, kot so bile sprejete z Odločbo Nadzornega organa št. 152/01/COL z dne 23. maja 2001, objavljeno v UL L 237, 6.9.2001, str. 16 in Dodatku EGP UL št. 6, 24.1.2002, v nadaljevanju „Okoljske smernice“.

(6) Odločba Nadzornega organa EFTA št. 149/02/COL z dne 26. julija 2002 o okoljskih davčnih ukrepih (Norveška), objavljena v UL L 31, 6.2.2003, str. 36 in Dodatku EGP UL št. 8, 6.2.2003, str. 2.

(7) Obvestilo, ki države članice EFTE, države članice EU in zainteresirane stranke obvešča o uvodnih določbah in jih poziva, da predložijo svoje pripombe v dveh tednih od objave obvestila, objavljeno v UL C 105, 1.5.2003, str. 38 in Dodatku EGP UL št. 22, 1.5.2003.

(8) Zlasti točka 5.3.2. Smernic.

(9) Glej opombo 6.

(10) Glej opombo 7.

(11) Ta določba se sklicuje na statistično klasifikacijo D, ki ustreza NACE D poglavjem 15 do 37.

(12) Ta določba se sklicuje na statistično klasifikacijo C, ki ustreza NACE C poglavjem 10 do 14.

(13) Se ne sklicuje na nobeno statistično klasifikacijo; verjetno pa bi ta sektor spadal v NACE A.

(14) Uredba z dne 23. decembra 1992 št. 1203, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.“.

(15) Uredba z dne 23. decembra 1992 št. 1203, „Forskrift om avgiftsmessig avgrensning og praktisering av fritak og lettelser i avgift på elektrisk kraft for industrien m.v.“, kakor je bila spremenjena z Uredbo z dne 21. decembra 2000 št. 1344.

(16) Uredba z dne 11. decembra 2001 št. 1451, „Forskrift om særavgifter“.

(17) Veljavno menjalno razmerje za Norveško je bilo od 3. januarja 2002 8,0105 NOK = 1 € in od 3. januarja 2003 7,2360 NOK = 1 € (http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/dbaFile791.html).

(18) Ekspandirana glina.

(19) Povezano z izvajanjem Direktive Sveta 96/61/ES o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, Direktiva IPPC, (UL L 257, 10.10.1996, str. 26, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/87/ES, UL L 275, 25.10.2003, str. 32), kot je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 27/97 (UL L 242, 4.9.1997, str. 76 in Dodatek EGP št. 37, 4.9.1997, str. 100). Zakon se mora izvajati v skladu z zahtevami Direktive do 30. oktobra 2007.

(20) V skladu s sporazumom je PIL v imenu podjetij, naštetih v dodatku (vključeni sektorji so: rafinerije olj, kemični/keramični materiali, cement, železove zlitine in aluminij), izjavil, da bodo razvili tehnologijo in zgradili čistilne naprave, ki bodo zmanjšale norveške emisije SO2 za najmanj 5 000 ton letno. Poleg tega bo PIL izdelal konkretne predloge za izvedbo takega zmanjšanja emisije in skupnega zmanjšanja za 7 000 ton. PIL je ustanovil tako imenovani „Okoljski sklad procesnih industrij“ („Sklad“), ki naj bi prispeval k zmanjšanju emisij SO2, ki jih ustvarjajo podjetja. Dne 18. decembra 2001 je bil med sodelujočimi podjetji in Skladom sklenjen „Izvedbeni sporazum“, na podlagi katerega so bila posamezna podjetja dolžna Skladu nakazovati zaporedna plačila, izračunana na podlagi emisij SO2 posameznih podjetij in stopenj, ki jih je določil Sklad. Vse pobude, upravičene do podpore Sklada, morajo biti zaključene pred koncem leta 2009. Izvedbeni sporazum je začel veljati 1. januarja 2002 in se izteče 31. decembra 2009.

(21) O regionalnih oprostitvah davka kot državni pomoči glej: Primer E-6/98 Vlada Norveške proti Nadzornemu organu EFTA [1999] Poročilo sodišča EFTA, str. 74.

(22) Odločba Komisije z dne 3. aprila 2002 o oprostitvi proizvodov z dvojno uporabo dajatve za podnebne spremembe v ZK (državni pomoči št. C 18/2001 in C 19/2001), UL L 229, 27.8.2002, str. 15.

(23) COM (1997) 30 konč., UL C 139, 6. 5. 1997, str. 14.

(24) Medtem je bila dne 27. oktobra 2003 sprejeta Direktiva Sveta 2003/96/EC o preoblikovanju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije („Direktiva o energetskem davku“) (UL L 283, 31.10.2003, str. 51), ki pa ni vključena v Sporazum EGP.

(25) To je bilo, kot navajajo norveški organi oblasti, v primeru proizvodnje kovinskega silicija in ferosilicija.

(26) Direktiva Sveta št. 92/82 EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za mineralna olja (UL L 316, 31.10.1992, str. 19).

(27) Osnovni davek na kurilno olje je bil uveden leta 2000, da bi odvrnil prehod z elektrike na kurilno olje za ogrevalne namene. Ta davek se je obračunaval na isti davčni osnovi kot davek na CO2 za mineralna olja. Papirna in celulozna industrija je v celoti oproščena davka na kurilno olje od njegove uvedbe dalje.

(28) Primer C-143/99 Adria Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, ods. 49.

(29) Glej zgornjo opombo 19.

(30) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275 25.10.2003, str. 32), ki ni vključena v Sporazum EGP.

(31) Ta direktiva je bila kasneje sprejeta kot Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o preoblikovanju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

(32) Sklicevanje na St.prp.nr. 1 (2002–2003).

(33) Glej zgornjo opombo 31.

(34) Sporazum med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi strani (UL L 348, 27.12.1974, str. 17). Ta dvostranski sporazum o prosti trgovini ostaja v veljavi po izteku Pogodbe ESPJ. Pravice in obveznosti tega sporazuma so bile prenesene z ESPJ na Evropsko skupnost na podlagi odločitve Konference predstavnikov vlad držav članic ES z dne 19. julija 2002. Z iztekom Pogodbe ESPJ je bila v Skupnosti obravnava državne pomoči za jeklarski sektor ESPJ vključena v splošni pravni okvir Pogodbe ES.

(35) V zvezi z jeklarskim sektorjem glej Protokol 26 k Sporazumu EGP v povezavi s členom 5 Protokola 14 k Sporazumu EGP. V zvezi z drugimi proizvodi glej člena 1 in 2(1) Protokola 14 k Sporazumu EGP ter tudi člen 1 in njegovo Prilogo, ki našteva proizvode iz člena 1 dvostranskega Sporazuma o prosti trgovini.

(36) Glej točko 17B.3.1.(1) poglavja 17B Smernic Nadzornega organa o državni pomoči o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi z neposrednim obdavčenjem podjetij.

(37) Glej točko 17B.3.1.(4) poglavja 17B Smernic Nadzornega organa o državni pomoč in Primer 173/73 Italija proti Komisiji [1974] ECR 709, ods. 15.

(38) Glej točko 17B.3.1.(4) poglavja 17B Smernic Nadzornega organa o državni pomoči.

(39) Glej mnenje generalnega pravobranilca Darmona v Združenih primerih C-72 in 73/91 Firma Sloman Neptun Schiffahrts [1993] ECR I-887, ods. 50.

(40) Primer 173/73, naveden zgoraj, ods. 15.

(41) Primer C-143/99, naveden zgoraj, ods. 55. Glej tudi Primer C-75/97 Belgija proti Komisiji [1999] ECR I-3671, ods. 31, kjer je Sodišče odločilo, da „so zaradi omejitve povečanih znižanj na nekatere sektorje ti ukrepi znižanja postali izbirni, tako da so izpolnjevali pogoj specifičnosti“.

(42) Primer C-143/99, naveden zgoraj, ods. 48; in Primer C-75/97, naveden zgoraj, ods. 32.

(43) Glej Državno pomoč št. N 449/2001 – Nemčija, Nadaljevanje reforme ekološkega davka po 31. marcu 2002; Državno pomoč št. C 42/03 (ex NN 3/B/2001 in NN 4/B/2001) – Švedska, Energetski davčni sistem; Državno pomoč št. NN 75/2002 – Finska, Različno določene stopnje energetskega davka na elektriko.

(44) Primer C-143/99, naveden zgoraj, ods. 49.

(45) Državna pomoč št. C 33/2003 (ex NN 34/2003) – Avstrija, Povračilo od energetskih davkov na plin in elektriko leta 2002 in 2003; Državna pomoč št. N 449/2001 – Nemčija, Nadaljevanje reforme ekološkega davka po 31. marcu 2002; Državna pomoč št. NN 3/A/2001 in NN 4/A/2001) – Švedska, Podaljšanje davčnega sistema za CO2; Državna pomoč št. C 18/2001 (N 123/2000) – Združeno kraljestvo, Dajatev za podnebne spremembe.

(46) Davek na elektriko se je npr. v celoti uporabljal za gradbeno industrijo („Bygge- og anleggsvirksomhet“), ki spada v statistično klasifikacijo F, ki ustreza NACE F.

(47) Norveški davek na elektriko bi lahko privedel do primerov, kjer se je npr. 75 % pisarniškega prostora uporabljalo za upravne namene, pri čemer je bila vsa poraba elektrike za celotno zgradbo oproščena davka na elektriko.

(48) Državna pomoč št. N 416/1999 – Danska, Reforma elektrike. Glej točko 16 obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, povezane z neposrednim obdavčenjem podjetij (UL C 384, 10.12.1998, str. 3), in ustrezno točko 17B.3.1(4) poglavja 17B Smernic Nadzornega organa o državni pomoči (UL L 137, 8.6.2000, str. 22 in Dodatek EGP št. 26, 8.6.2000, str. 12).

(49) Glej zlasti oddelek 11 danskega zakona „Lov om afgift af electricitet“, na voljo na http://147.29.40.90/DELFIN/HTML/A1998/0068929.htm.

(50) Glej zgornjo opombo 22.

(51) Državna pomoč št. NN 3A/2001 in NN 4A/2001 – Švedska, Podaljšanje davčnega sistema za CO2. Glej točki 3.5 in 4.3 odločbe.

(52) Člen 2(4)(b) Direktive.

(53) Uvodna izjava 22 Direktive.

(54) Poglavje 15 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, Uvod, odstavek 5.

(55) Na podlagi Direktive o energetskem davku se šteje, da je v naravi in logiki okoljskega davčnega sistema, da so mineraloški procesi izključeni iz okvira (člen 2(4)(b) in uvodna izjava 22). Vendar pa ne more biti v naravi in logiki sistema, da se iz energetskega davka izključijo nekateri, toda ne vsi mineraloški procesi, kot je bilo to pri norveškem davčnem sistemu.

(56) V nasprotju glej Primer C-53/00 Ferring SA proti Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) [2001] ECR I-9067, v katerem je Sodišče ugotovilo, da je bil davek, uveden na neposredno prodajo zdravil lekarnam, ne pa za distributerje na veliko, enak odobritvi selektivne davčne oprostitve za distributerje na veliko. V tem primeru sta bili dve skupini distributerjev v neposredni medsebojni konkurenci, davek je neposredno učinkoval na njuno konkurenčno razmerje in določen cilj francoskih oblasti je bil, da ustvarijo take učinke.

(57) Glej mnenje generalnega pravobranilca Tizzana v Primeru C-53/00, Ferring, navedenem zgoraj, ods. 38.

(58) Glej zgornji opombi 22 in 51.

(59) To je 0,5 eura na MWh, glej člen 10 v povezavi s tabelo C Priloge I Direktive Sveta 2003/96/ES (navedeno zgoraj).

(60) Poglavje 25 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči.

(61) http://odin.dep.no/archive/mdvedlegg/01/17/T1386032.pdf.

(62) UL L 316, 31.10.1992, str. 19.

(63) Direktiva Sveta 2003/96/ES o preoblikovanju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, navedena zgoraj.

(64) V zvezi s tem glej: Primer C-242/00 Nemčija proti Komisiji [2002] ECR I-5603, ods. 28.

(65) Primer C-242/00, Nemčija proti Komisiji, navedena zgoraj, ods. 28. Zavezujoč učinek sprejetja ustreznih ukrepov je zdaj jasno določen v drugem stavku člena 19(1) v delu II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču.

(66) V zvezi s tem glej Primer C-313/90 CIRFS [1993] ECR I-1125, ods. 36.

(67) Glej npr. Državno pomoč št. C 42/2003 – Švedska; Državno pomoč št. E 10/2000 – Nemčija; in Državno pomoč št. C 37/2000 – Portugalska.

(68) Primer 313/90, CIRFS, naveden zgoraj, ods. 35.

(69) Glej ods. 14 Poročila za obravnavo [1993] ECR-1151.

(70) Podobno je v zgoraj navedeni uvodni odločbi o okoljskih davkih na Švedskem Komisija izrazila stališče, da ima švedsko sprejetje ustreznih ukrepov samo po sebi učinek spremembe do zdaj obstoječe pomoči v novo pomoč, če programi pomoči niso usklajeni z novimi smernicami. Kot v tem primeru, Komisija pred sprejetjem uvodne odločbe ni izvedla posamezne ocene različnih švedskih programov pomoči, glej Državno pomoč št. C 42/2003.

(71) Primer C-242/00, naveden zgoraj, ods. 28.

(72) Primer C-36/00 Španija proti Komisiji [2002] ECR I-3243, ods. 24, 25 in 32.

(73) Glej člen 14 v delu II Protokola 3 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču in pred začetkom veljavnosti spremembe Protokola 3 z dne 28. avgusta 2003 točko 6.2.3 poglavja 6 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči.

(74) Glej Primer C-169/95 Španija proti Komisiji [1997] ECR I-135, ods. 51; Primer C-24/95 Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, ods. 25; in Primer T-55/99 Confederación Espańola de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, ods. 121 do 131.

(75) Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo [ex] člena 93 Pogodbe ES.

(76) Glej opombo 6.

(77) Pravzaprav se je večina prejemnikov pomoči verjetno seznanila s sprejetjem ustreznih ukrepov s strani Norveške in podvomila v združljivost programov pomoči maja 2002, ko je bila javnost o tem obveščena v Revidiranem proračunu norveške vlade za leto 2002, oktobra 2002, ko je vlada objavila svoje pripombe k uvodni odločbi Nadzornega organa na spletu in obvestila javnost o glavni vsebini uvodne odločbe v Državnem proračunu za leto 2003, ali najpozneje decembra 2002, ko je vlada objavila poročilo o posledicah novih Okoljskih smernic za davek na električno energijo.

(78) To je v skladu s prakso Komisije (glej Državno pomoč št. C33/2003 – Avstrija), čeprav je Komisija pred sprejetjem Direktive o energetskem davku štela, da znaten delež nacionalnega davka pomeni samo stopnja do 2025 odstotkov splošne davčne stopnje (Državna pomoč št. N 449/2001 – Nemčija; Državna pomoč št. NN 3A/2001 in NN 4A/2001 – Švedska).

(79) Glej člen 14(2) v delu II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču in poglavje 34 Smernic o državni pomoči.