SL Uradni list Evropske unije L 287/14

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 204/11/COL

z dne 29. junija 2011

o domnevni državni pomoči, dodeljeni podjetjem, ki pripadajo skupini Norsk Film (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 in 62 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 1(2) dela I ter člena 4(4) in člena 7(1) dela II,

PO pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 6(1) dela II Protokola 3 (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

1. Postopek

Več norveških filmskih podjetij (2) se je z dopisom z dne 23. marca 2006 (ev. št. 368163) pritožilo, da so norveški organi podjetjema Norsk FilmStudio AS in Filmparken AS v letih od 2000 do 2005 odobrili letne subvencije.

Po izmenjavi korespondence je Nadzorni organ sprejel Odločbo št. 491/09/COL o začetku formalnega postopka preiskave, ki je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (3). Nadzorni organ je zainteresirane strani pozval, naj predložijo svoje pripombe. Od tretjih strani ni prejel nobenih pripomb.

Norveški organi so svoje pripombe predložili z dopisom z dne 2. februarja 2010 (ev. št. 545244).

2. Skupina Norsk Film

Podjetje Norsk Film AS je bilo ustanovljeno leta 1932 kot združenje občinskih kinematografov. Podjetje je svoj filmski studio odprlo leta 1935. Norveška vlada se je v državnem proračunu za leto 1947 odločila prevzeti več odgovornosti za filmsko produkcijo. V petdesetih in šestdesetih letih prejšnjega stoletja se je podjetje Norsk Film AS spoprijemalo s finančnimi težavami, zaradi katerih mu je vlada dodelila subvencije in z njimi zagotovila njegovo nadaljnje poslovanje. Ko je podjetje konec šestdesetih let prejšnjega stoletja razglasilo stečaj, se je vlada odločila v celoti prevzeti odgovornost za njegovo prihodnost. Po letu 1974 je imela država v lasti 77,6 % delnic podjetja. Podjetje Norsk Film AS je služilo dvema namenoma, tj. norveški produkciji celovečernih igranih filmov zagotoviti potrebne prostore in producirati norveške filme.

Podjetje Norsk Film AS in časopis VG (Verdens Gang) sta leta 1986 ustanovila podjetje ScanCam AS na osnovi obstoječega oddelka za kamero podjetja Norsk Film AS. Pozneje sta imeli podjetji Norsk Film AS in Schibsted ASA vsako v lasti 50 % delnic podjetja ScanCam AS. 31. decembra 1998 je podjetje Schibsted ASA svoj delež prodalo podjetju Norsk Film AS, od leta 1999 pa je podjetje ScanCam AS poslovalo kot hčerinsko podjetje v 100-odstotni lasti podjetja Norsk FilmStudio AS.

Leta 1989 ustanovljeno podjetje Norsk FilmStudio AS je bilo hčerinsko podjetje v popolni lasti podjetja Norsk Film AS. Do leta 1989 so bili studijski in tehnični prostori sestavni oddelek podjetja Norsk Film AS. Podjetje Norsk FilmStudio AS je bilo ustanovljeno, da bi se jasno razmejili vlogi podjetja kot producenta in kot vzdrževalca infrastrukture za filmsko produkcijo (studijski in tehnični prostori).

Leta 2001 je norveška vlada reformirala svojo filmsko politiko, pri čemer je jasneje razmejila področja državne odgovornosti in odgovornosti zasebnega sektorja. Zasebna produkcijska podjetja bi morala biti odgovorna za filmsko produkcijo. Zato je bila predlagana prodaja delnic podjetja Norsk Film AS. Država bi bila še naprej odgovorna za studie, saj se je za ta del produkcije štelo, da v tržnih pogojih ni vzdržen. Leta 2001 se je podjetje Norsk Film AS razdelilo na dve ločeni podjetji: podjetje za filmsko produkcijo Norsk Film AS in podjetje za infrastrukturo Filmparken AS. Preostala sredstva podjetja so pripadla podjetju Filmparken AS. Podjetje Norsk FilmStudio AS je poslovanje nadaljevalo kot hčerinsko podjetje v popolni lasti podjetja Filmparken AS. Dne 25. junija 2001 se je podjetje Norsk FilmStudio AS združilo s podjetjem Filmparken AS. Dne 4. januarja 2002 je država svoje delnice v produkcijskem podjetju Norsk Film AS prodalo zasebnemu produkcijskemu podjetju Diopter AS.

Leta 2002 se je podjetje Filmparken AS znova preimenovalo v Norsk FilmStudio AS.

Leta 2004 se je podjetje ScanCam AS združilo s podjetjem Norsk FilmStudio AS.

Leta 2009 sta se podjetji Norsk FilmStudio AS in The Chimney Pot AS združili v podjetje Storyline Studios AS. Po združitvi je 60 % podjetja v lasti podjetja Filmparken AS, medtem ko je preostalih 40 % v lasti delničarjev prejšnjega podjetja The Chimney Pot AS.

Podjetje Storyline Studios AS je ponudnik in izvajalec širokega nabora opreme in storitev za filmsko industrijo, kar vključuje filmske studie, scenografijo in osvetljavo, kamere, postprodukcijo, kostumografijo, financiranje, pisarniške prostore, izvršno produkcijo in filmske kataloge.

3. Opis ukrepov v preiskavi

Nadzorni organ je preiskal dva različna ukrepa, in sicer plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK (glej oddelek 3.1) in prednostno davčno obravnavo nekaterih podjetij, ki pripadajo skupini Norsk Film (glej oddelek 3.2).

3.1 Plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK

Od sedemdesetih let prejšnjega stoletja do leta 2006 so različna podjetja iz skupine Norsk Film prejemala letne subvencije. V proračunih za leti 1971 in 1972 je navedena „obstoječa shema pomoči“. Subvencije je plačevalo ministrstvo za kulturo in cerkvene zadeve.

Nadzorni organ je v Odločbi št. 491/09/COL ugotovil, da so letna plačila norveške države od sedemdesetih let prejšnjega stoletja različnim podjetjem iz skupine Norsk Film za produkcijo celovečernih igranih filmov in vzdrževanje infrastrukture, potrebne za filmsko produkcijo, izhajala iz obstoječega sistema pomoči.

Leta 1997 so norveški organi naznanili, da se je norveški parlament odločil dodeliti 36 milijonov NOK podjetju Norsk Film AS za nadgradnjo, posodobitev in razvoj produkcijskih prostorov, imenovanih „Filmparken“. Subvencija je bila dodeljena prek dela državnega proračuna za subvencije nacionalnim kulturnim objektom. Znesek se je dodelil v obdobju dveh let, pri čemer je bilo 10 milijonov NOK izplačanih leta 1998, preostalih 26 milijonov NOK pa leta 1999. S subvencijo so bili delno pokriti stroški posodobitve in nadgradnje studijskih prostorov, delno pa stroški razvoja novih upravnih prostorov.

Nadzorni organ je v Odločbi št. 491/09/COL izrazil mnenje, da je plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK temeljilo na drugačni proračunski dodelitvi, pri čemer je bil zadevni znesek namenjen posebnemu cilju (prenova dvorane za posebne učinke) ter bi zato lahko pomenil novo pomoč. Nadzorni organ je imel pomisleke glede tega, ali je bil ta prispevek del obstoječega sistema pomoči oziroma je šlo pri njem za nov ukrep pomoči.

3.2 Prednostna davčna obravnava

Podjetji Norsk Film AS in Norsk FilmStudio AS sta bili od leta 1995 oproščeni plačila davka. Oprostitev je temeljila na točki (k) prvega odstavka oddelka 26 nekdanjega zakona o davku št. 8 z dne 18. avgusta 1911, ki ga je nadomestil zakon o davku št. 14 z dne 26. marca 1999 (4).

V skladu z oddelkom 2-32 norveškega zakona o davku, ki v veljavni obliki določa pravila glede tega režima prednostne davčne obravnave, so neprofitne organizacije, ustanove in podjetja oproščeni plačila davka od dobička pravnih oseb, če poslujejo na neprofitni osnovi.

Ali je ustanova oziroma podjetje neprofitno v skladu z oddelkom 2-32, se določi na podlagi objektivnih meril, pri čemer je odločilni dejavnik namen podjetja. Dobrodelni namen tako nakazuje, da gre za neprofitno podjetje. Pri določanju namena podjetja davčni organi med drugim upoštevajo njegove statute, vključno s predpisanim namenom in dejavnostjo, ki jo podjetje dejansko izvaja. Prav tako se upošteva, ali podjetje opravlja konkurenčne dejavnosti. Če podjetje opravlja gospodarske ali trgovinske dejavnosti in konkurira z obdavčljivimi profitnimi podjetji, to kaže, da je tudi samo obdavčljivo. Poleg tega se upošteva tudi, kako je podjetje financirano. Financiranje podjetja z zasebnimi darili ali drugimi prispevki nakazuje njegov neprofitni namen.

Neprofitna organizacija je oproščena plačila davka od dobička pravnih oseb za dobiček, ki izhaja iz neprofitnega namena podjetja. Pod določenimi pogoji se ji za prihodek iz trgovinskih dejavnostih zaračuna davek od dobička pravnih oseb (5).

Davčni organi v okviru običajnega letnega postopka ocenjevanja določijo, ali za podjetje ali organizacijo velja oddelek 2-32. Lokalni davčni organi določijo veljavni davčni režim na podlagi informacij, ki jih predložijo davkoplačevalci v davčni napovedi, in ostalih razpoložljivih informacij.

Podjetja Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS in ScanCam AS so bila oproščena plačila davka zaradi svojega neprofitnega namena. Podjetji Norsk Film AS in Norsk FilmStudio AS do leta 1995 nista zaprosili za posebni režim. Po vložitvi zahtevka jima je bil takšen režim odobren za obdobje med letoma 1995 in 2001.

Leta 2001 se je podjetje Norsk Film AS razdelilo na dve ločeni podjetji: podjetje za filmsko produkcijo Norsk Film AS in podjetje za infrastrukturo Filmparken AS. Po letu 2002 podjetji nista bili več financirani z vladnimi subvencijami in sta opravljali običajne poslovne dejavnosti. Zato sta se šteli za običajni profitni podjetji, za kateri je posledično veljal običajni davek od dobička pravnih oseb.

Do leta 1998 sta imeli podjetji Norsk Film AS in Schibsted ASA vsako v lasti 50 % delnic podjetja ScanCam AS. Podjetje ScanCam AS zato ni veljalo za sestavni del poslovanja podjetja Norsk Film AS. Po decembru 1998 je bilo podjetje ScanCam AS najprej v 100-odstotni lasti podjetja Norsk Film AS, od leta 1999 pa v lasti podjetja Norsk FilmStudio AS (hčerinsko podjetje v popolni lasti podjetja Norsk Film AS). Po tej spremembi so davčni organi menili, da je podjetje ScanCam AS sestavni del dejavnosti podjetja Norsk Film AS in bi se zato zanj v letih od 1998 do 2000 lahko uporabljal enak davčni režim. Podjetje ScanCam AS je v letih 1998, 1999, 2000 in 2001 ustvarilo dobiček (6).

Davčni organi so v svoji oceni menili, da bi podjetja lahko imela korist od statusa neprofitne organizacije na podlagi naslednjih elementov: statutov podjetja Norsk Film AS, ki so dokazovali njegov neprofitni namen; dejstva, da je bilo 97,7 % delnic v državni lasti in lasti lokalnih občin; ter dejstva, da je bilo podjetje financirano predvsem z državnimi subvencijami.

Poleg tega so davčni organi navedli, da je bila davčna oprostitev odobrena pod pogojem, da se morebitni dobiček v celoti porabi za doseganje namena podjetja v okviru njegovega neprofitnega delovanja. Hčerinsko podjetje Norsk FilmStudio AS se je štelo za sestavni del dejavnosti podjetja Norsk Film AS in zanj je veljala enaka davčna oprostitev. Norveški organi so navedli, da podjetje Norsk FilmStudio AS v obdobju 1995–2001 ni ustvarilo dobička, zato uporaba ugodnega davčnega režima ni imela učinka.

Za vsa podjetja zdaj velja običajni davek od dobička pravnih oseb.

Nadzorni organ je v Odločbi št. 491/09/COL menil, da ni jasno, ali uporaba oprostitve od davka od dobička pravnih oseb na osnovi logike oprostitve neprofitnih organizacij lahko upraviči oprostitev od davka v primeru podjetij, ki pripadajo skupini Norsk Film.

Pomoč v obliki oprostitve od davka od dobička pravnih oseb je pomoč za poslovanje. Taka pomoč je dovoljena le v posebnih primerih, zlasti kadar so izpolnjena merila iz smernic Nadzornega organa (npr. za posebne vrste okoljske ali regionalne pomoči). Nadzorni organ je zato dvomil, da je posebna davčna pravila, ki so veljala za nekatera podjetja, ki pripadajo skupini Norsk Film, mogoče upravičiti na podlagi določb Sporazuma EGP o državni pomoči.

4. Pripombe norveških organov

4.1 Plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK

4.1.1 Plačilo subvencije ne pomeni državne pomoči

Norveški organi trdijo, da plačilo 36 milijonov NOK ne pomeni državne pomoči.

Norveški organi so z uporabo pristopa na podlagi učinkov trdili, da subvencija, ki se pregleduje, prejemniku dejansko ni zagotovila nobene gospodarske prednosti.

Norveški organi menijo, da zaradi subvencij za nadgradnjo in posodobitev prostorov Filmparken nobeno od podjetij ni pridobilo gospodarske prednosti. Podjetje Norsk FilmStudio AS je oddajalo prostore v najem vsem produkcijskim podjetjem na Norveškem. V skupini Norsk Film so bile dejavnosti filmske produkcije in dejavnosti oddajanja produkcijskih prostorov v najem jasno pravno razmejene. Dostop do produkcijskih prostorov je bil pod enakimi pogoji omogočen vsem norveškim produkcijskim podjetjem (vključno s podjetjem Norsk Film AS). Dejavnosti oddajanja v najem niso bile dobičkonosne in podjetje Norsk FilmStudio AS je z njimi ustvarilo izgubo.

Norveški organi trdijo, da ni mogoče trditi, da so ukrepi skupini Norsk Film zagotovili gospodarsko prednost, saj je jasno, da to ni bila posledica subvencije. Namen in učinek ukrepa sta bila norveškim filmskim producentom omogočiti dostop do produkcijskih prostorov. Poudarjajo, da je bilo zgolj zaradi tržne pomanjkljivosti podjetje Norsk FilmStudio AS edini najemodajalec studijskih prostorov, kjer je bilo mogoče snemati filme določene dolžine in kakovosti. Podjetje je tako ravnalo v korist vseh producentov in ni pridobilo gospodarske prednosti.

4.1.2 Ukrep bi v vsakem primeru pomenil obstoječo pomoč

Norveški organi trdijo, da tudi če bi se subvencija v višini 36 milijonov NOK štela za državno pomoč, bi v vsakem primeru pomenila obstoječo pomoč.

Norveški organi vsekakor menijo, da je bilo plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK del obstoječega sistema pomoči v obliki plačila letnih subvencij.

Norveški organi trdijo, da dejstvo, da je bila subvencija izplačana iz drugega proračuna in ne iz proračuna, iz katerega se izplačujejo letne subvencije, ni zadosten dokaz, da je sama subvencija pomenila ločen in nov ukrep. Pojasnjujejo, da je bil razlog, da je bila subvencija v letih 1998 in 1999 dodeljena prek drugega proračuna, „zgolj naključje in tehnično vprašanje, pri čemer bi se plačilo 36 milijonov NOK lahko dodelilo tudi prek dela proračuna za financiranje filmov in bi se lahko razporedilo v desetletnem obdobju, s čimer bi se ‚spojilo‘ z letnimi plačili podjetju Norsk Film AS, ki so vključevala pomoč za poslovanje in naložbe. Dejstvo, da je bila subvencija za leti 1998 in 1999 dodeljena prek druge proračunske postavke, je bila posledica novega načina organizacije delov [državnega] proračuna za prispevke za gradnjo nacionalnih objektov.“ Poleg tega so norveški organi trdili, da je treba upoštevati dejstvo, da je bilo plačilo del sistematične in stalne verige plačil istemu prejemniku, pri čemer se vrsta pomoči ni spreminjala. Shema naj bi že od nekdaj obsegala del za naložbe in del za poslovanje.

Postopek nadgradnje in posodobitve je potekal že nekaj časa, pri čemer je do leta 1998/1999 nastalo za okoli 13 milijonov NOK stroškov. V ta znesek so bili vključeni prispevki norveške države, dodeljeni prek obstoječe sheme za podporo, ki je bila uvedena v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja. Leta 1997 pa je postalo jasno, da 13 milijonov NOK ne bo zadostovalo za dokončanje del, zato je bila sprejeta odločitev, da se za dokončanje nadgradnje dodeli dodatnih 36 milijonov NOK.

Norveški organi so Nadzornemu organu predložili podatke, ki so potrjevali dejstvo, da so bili tudi v preteklosti dodeljeni namenski zneski za nadgradnjo in posodobitev infrastrukture, potrebne za vzdrževanje pogojev za filmsko produkcijo.

Norveški organi tudi trdijo, da dejstvo, da je znesek subvencije bistveno višji od letnih plačil iz preteklosti, ne dokazuje, da gre za novo pomoč. Sklicujejo se na sodbo Sodišča v zadevi Namur-Les-Assurances (7): „nastanka nove pomoči ali spremembe obstoječe pomoči ni mogoče ocenjevati glede na obseg pomoči ali zlasti njen znesek v finančnem smislu v katerem koli obdobju delovanja podjetja, če se pomoč dodeli v skladu s predhodnimi zakonskimi določbami, ki se niso spremenile.“

4.1.3 Nova pomoč bi bila v vsakem primeru združljiva

Norveški organi trdijo, da bi bil ukrep, če bi Nadzorni organ sklenil, da gre za novo pomoč, v vsakem primeru združljiv z delovanjem Sporazuma EGP. Vsekakor menijo, da bi bil ukrep združljiv s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, saj je bil namen subvencije ohranjanje kulture, pri čemer je bil ukrep potreben in sorazmeren za dosego takega cilja.

Po mnenju norveških organov filmska produkcija predstavlja pomembno kulturno izražanje in je del nacionalne dediščine. Brez ustreznih produkcijskih prostorov filmska produkcija ne bi bila mogoča. Poleg tega je bila zaradi tržne pomanjkljivosti subvencija nujen ukrep. Norveški organi tudi poudarjajo, da je Nadzorni organ odobril podporne ukrepe za avdiovizualne sheme, ki brez potrebne infrastrukture za produkcijo avdiovizualnih del ne bi imeli učinka.

4.2 Prednostna davčna obravnava

4.2.1 Uporaba prednostne davčne obravnave ne pomeni državne pomoči

Norveški organi uvodoma poudarjajo, da Nadzorni organ v Odločbi št. 491/09/COL ni izrazil dvomov glede dejanskega davčnega režima, po katerem so neprofitna podjetja oproščena plačila davka od dobička pravnih oseb, pač pa je preučil uporabo takega režima za nekatera podjetja, ki pripadajo skupini Norsk Film. Pregleduje se torej dejanska ali neustrezna uporaba davčnega režima pri nekaterih podjetjih.

Norveški organi nadalje trdijo, da sami niso preučili, ali se oddelek 2-32 zakona o davku pravilno uporablja za podjetja, ki pripadajo skupini Norsk Film, saj niso organ za odmero davka.

Vendar so navedli, da „morebitna neustrezna uporaba splošnih davčnih določb s strani davčnih organov v korist davkoplačevalca ne pomeni državne pomoči. (…) V primeru neustrezne uporabe nacionalnih davčnih določb morajo to v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo popraviti predvsem davčni organi ali sodišča. (…) Če bi vsaka neustrezna uporaba nacionalnih davčnih določb, katere posledica je neupravičena prednost za določenega davkoplačevalca, pomenila državno pomoč, bi nastala nerešljiva situacija.“

Norveški organi poudarjajo, da so posledice napačne obdavčitve lahko različne, razen kadar gre za stalno neustrezno uporabo, zato je treba popravne ukrepe sprejeti v skladu z nacionalno zakonodajo in ne pa se pregledovati v skladu s pravili EGP o državni pomoči.

4.2.2 Uporaba prednostne davčne obravnave je v vsakem primeru temeljila na obstoječem sistemu pomoči

Norveški organi tudi trdijo, da uporaba davčnih določb, ki izvirajo iz časa pred začetkom veljavnosti Sporazuma EGP, v nobenem primeru ne bi pomenila nove pomoči, temveč zgolj uporabo obstoječega sistema pomoči.

Menijo, da „običajna uporaba splošnega pravila in ocena, ali v določenem primeru velja ali ne, v nobenem primeru ne moreta pomeniti nove pomoči, zato ju tudi ni bilo treba priglasiti Nadzornemu organu. Vsekakor bi posamezni primeri uporabe obstoječega sistema pomoči pomenili novo pomoč, pri čemer bi se obseg pomena nove pomoči nerazumljivo razširil, hkrati pa bi postal ohlapen obseg združljive pomoči v smislu obstoječe pomoči v smislu pravil o državni pomoči.“

II. OCENA

1. Prisotnost državne pomoči

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

1.1 Prisotnost državnih sredstev

Ukrep mora odobriti država ali mora biti odobren prek državnih sredstev.

1.1.1 Plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK

Subvencija v višini 36 milijonov NOK je bila izplačana iz dela državnega proračuna, namenjenega subvencijam za nacionalne kulturne objekte.

Zato Nadzorni organ meni, da je pogoj glede vključenosti državnih sredstev izpolnjen.

1.1.2 Prednostni davčni režim

Podjetje Norsk Film AS in njegovo hčerinsko podjetje Norsk FilmStudio AS sta bili v letih od 1995 do 2001 oproščeni plačila davka. V dopisu z dne 18. marca 1996 je bærumski davčni urad odobril oprostitev davka za fiskalno leto 1995 pod pogojem, da se morebitni dobiček v celoti uporabi za doseganje namena podjetja v okviru njegovega neprofitnega delovanja.

Podjetje ScanCam AS (hčerinsko podjetje, ki oddaja v najem kamere) je bilo plačila davka na isti osnovi oproščeno med letoma 1998 in 2001.

Zaradi ugodnega davčnega režima se je država odpovedala davčnemu prihodku, ki bi ga sicer prejela od zadevnih podjetij. Odsotnost teh sredstev je pomenila obremenitev državnih sredstev, ki ustreza stroškom, ki običajno izhajajo iz proračunov zadevnih podjetij (8).

Dejstvo, da so oceno opravili lokalni davčni organi, ne vpliva na ugotovitev glede vključenosti državnih sredstev (9).

1.2 Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

1.2.1 Plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK

Prvič, ukrep je moral podjetjema Norsk FilmStudio AS in Filmparken AS dodeliti prednosti, na podlagi katerih sta bili oproščeni stroškov, ki običajno bremenijo njun proračun. S subvencijo v višini 36 milijonov NOK sta upravičenca pridobila finančno ugodnost, ki je v običajnem poslovanju ne bi. Na ta način se je v primerjavi z drugimi podjetji iz EGP, ki se ukvarjajo s filmsko produkcijo, finančni položaj podjetij Norsk FilmStudio AS in Filmparken AS okrepil.

Poleg tega mora biti ukrep pomoči selektiven, s tem da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“.

Nadzorni organ meni, da je bilo plačilo 36 milijonov NOK za nadgradnjo studijskih prostorov selektivno, ker je bil upravičenec izrecno določen.

1.2.2 Prednostni davčni režim

Nekatera podjetja iz skupine Norsk Film so bila oproščena plačila običajno veljavnega davka od dobička pravnih oseb, s čimer so bila oproščena stroškov, ki običajno bremenijo njihov proračun. Te prednosti v običajnem poslovanju ne bi bila deležna.

Vendar Nadzorni organ priznava, da sta Sodišče in Sodišče Efte vztrajno menila, da ukrepi, ki nekaterim prejemnikom zagotavljajo prednosti, niso selektivni, če jih je mogoče upravičiti z naravo in splošno shemo sistema, iz katerega izhajajo.

Poleg tega je v smernicah Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi z neposredno obdavčitvijo podjetij izrecno navedeno, da „[s]eveda davka od dobička ni mogoče zaračunati, če dobička ni. Narava davčnega sistema torej lahko upravičuje, da so neprofitna podjetja, kot so fundacije ali združenja, še posebej oproščena davka od dobička, če dobička dejansko ne morejo ustvariti.“

Nadzorni organ v Odločbi št. 491/09/COL ni izpodbijal dejstva, da je prednostni davčni režim kot tak mogoče upravičiti z naravo in logiko sistema. Pomisleke je imel glede uporabe režima za zadevna podjetja. Ta podjetja so bila oproščena plačila davka od dobička pravnih oseb na podlagi točke (k) prvega odstavka oddelka 26 nekdanjega zakona o davku št. 8 z dne 18. avgusta 1911, ki ga je nadomestil zakon o davku št. 14 z dne 26. marca 1999. Z uporabo tega režima so organizacije, ki izpolnjujejo določena merila, predvsem v zvezi z njihovim neprofitnim namenom, oproščene plačila davka od dobička pravnih oseb.

Na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, so bila podjetja Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS in ScanCam AS plačila davka oproščena zaradi svojega neprofitnega namena. Nadzorni organ v svoji oceni ne more delovati enako kot norveški lokalni davčni organi. Na podlagi prejetih informacij Nadzorni organ meni, da nima zadostnih dokazov glede neustrezne uporabe prednostnega režima za tri zadevna podjetja in da zato ne more skleniti, da je ukrep selektiven.

Zato Nadzorni organ ne more skleniti, da uporaba prednostne davčne obravnave za podjetja Norsk FilmStudio AS, Filmparken AS in ScanCam AS na podlagi meril, prvotno določenih v zakonu o davku iz leta 1911, pomeni državno pomoč.

1.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

Za državno pomoč določenim podjetjem velja, da izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami, če prejemnik opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med pogodbenicami. Kinematografske filme je mogoče ustvarjati na različnih lokacijah v EGP. Pogodbenice Sporazuma EGP lahko nato z njimi trgujejo. Podpora podjetju, ki se ukvarja s produkcijo celovečernih igranih filmov in ponuja studijske storitve, lahko spremeni obstoječo konkurenco med različnimi lokacijami za ustvarjanje filmov. Zato se lahko za ukrep, ki se preiskuje, šteje, da izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami.

1.4 Sklepna ugotovitev

Na podlagi pregledanih elementov Nadzorni organ ugotavlja, da je plačilo 36 milijonov NOK pomenilo državno pomoč ter da odobritev ugodne davčne obravnave za podjetja Norsk FilmStudio AS, Filmparken AS in ScanCam AS ni pomenila državne pomoči.

Nadzorni organ bo zato v nadaljevanju analiziral le plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK.

2. Postopek

Postopek za novo pomoč je določen v členu 1(3) dela I Protokola 3. Če ima Nadzorni organ pomisleke glede združljivosti takega ukrepa pomoči, začne formalni postopek preiskave iz člena 1(2) dela I Protokola 3 in člena 4(4) dela II Protokola 3.

Ločen postopek za obstoječo pomoč je določen v členu 1(1) dela I Protokola 3. V skladu s to določbo Nadzorni organ v sodelovanju z državami Efte stalno pregleduje vse sisteme pomoči, ki so na voljo v navedenih državah. Slednjim predlaga ustrezne ukrepe, ki so potrebni za postopen razvoj ali delovanje Sporazuma EGP.

Vsaka ocena v okviru odločitve o začetku formalnega postopka preiskave glede tega, ali morebitni ukrep pomoči pomeni novo ali obstoječo pomoč, je nujno zgolj predhodna ocena. Tudi če se je Nadzorni organ na podlagi informacij, ki jih je imel takrat, odločil začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 1(3) in (2) dela I Protokola 3, lahko v odločitvi o končanju navedenega postopka še vedno ugotovi, da ukrep dejansko pomeni obstoječo pomoč (10). Kadar gre za obstoječo pomoč, mora Nadzorni organ uporabiti postopek za obstoječo pomoč (11). Skladno s tem bi moral Nadzorni organ v takem primeru končati formalni postopek preiskave in, odvisno od posameznega primera, začeti postopek za obstoječo pomoč iz členov 17–19 dela II Protokola 3 (12).

Informacije, ki jih je Nadzorni organ imel ob odločitvi o začetku formalnega postopka preiskave, niso upravičile začasne sklepne ugotovitve, da gre pri kateri koli zadevni pomoči za obstoječo pomoč, zato je Nadzorni organ te ukrepe obravnaval v okviru pravil, ki se nanašajo na novo pomoč.

Nadzorni organ bo obstoj in združljivost novih ukrepov pomoči ugotavljal v okviru formalnega postopka preiskave. Ker sta se ukrepa, ki se preiskujeta, zaključila, bo v primeru, da gre za obstoječo pomoč, zaključil formalni postopek preiskave, ne da bi začel postopek za obstoječo pomoč, saj bi bil tak postopek brezpredmeten.

3. Plačilo subvencije v višini 36 milijonov NOK – obstoječa pomoč

V skladu s členom 1(b)(i) dela II Protokola 3 obstoječa pomoč vključuje: „vso pomoč, ki je v zadevnih državah Efte obstajala pred začetkom veljavnosti Sporazuma EGP, to je programe pomoči in individualno pomoč, ki so začeli veljati pred začetkom veljavnosti Sporazuma EGP in se uporabljajo tudi po začetku njegove veljavnosti.“ V skladu s členom 1(c) spremembe take pomoči pomenijo novo pomoč.

Norveški organi so s pripombami k Odločbi št. 491/09/COL predložili dodatne informacije (glej točko 4.1.2).

Kot je navedeno v Odločbi št. 491/09/COL, so po mnenju Nadzornega organa letna plačila, ki jih je norveška država od sedemdesetih let prejšnjega stoletja izplačevala podjetjema Norsk FilmStudio AS in Filmparken AS za produkcijo celovečernih igranih filmov in vzdrževanje infrastrukture, potrebne za filmsko produkcijo, temeljila na obstoječem sistemu pomoči.

Nadzorni organ meni, da je bilo 36 milijonov NOK izplačanih v okviru obstoječega sistema pomoči.

Prvič, zdi se, da so vsa letna plačila vključevala del pomoči za naložbe in del pomoči za poslovanje (13). Norveški organi so tako navedli, da se je postopek nadgradnje in posodobitve že začel ter je bil do leta 1998/1999 ocenjen na 13 milijonov NOK, ki so se krili z letnimi subvencijami. Norveški organi so predložili izvlečke osnutkov proračuna, iz katerih je bilo razvidno, da je bilo podjetju Norsk Film AS dodeljenih več večjih zneskov za nadgradnjo in posodobitev infrastrukture, potrebne za filmsko produkcijo (14). Dejstvo, da je bila posebna subvencija namenjena prenovi dvorane za posebne učinke, zato ne more pomeniti spremembe obstoječega sistema pomoči.

Drugič, dejstvo, da je bila subvencija izplačana iz drugega proračuna in ne iz proračuna, ki se uporablja za letne subvencije, v okoliščinah zadevnega primera ni pomembno. To je bila zgolj posledica proračunske tehnike in nove organizacije proračuna.

Končno, dejstvo, da je bil znesek subvencije bistveno višji od letnih plačil, ne pomeni, da gre pri subvenciji za novo pomoč. Sodišče je menilo, da: „nastanka nove pomoči ali spremembe obstoječe pomoči ni mogoče ocenjevati glede na obseg pomoči ali zlasti njen znesek v finančnem smislu v katerem koli obdobju delovanja podjetja, če se pomoč dodeli v skladu s predhodnimi zakonskimi določbami, ki se niso spremenile.“ (15)

Nadzorni organ zato ugotavlja, da je bilo glede na navedeno plačilo 36 milijonov NOK del obstoječega sistema pomoči, ki se je zaključil leta 2006 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nadzorni organ Efte meni, da je bila subvencija v višini 36 milijonov NOK del obstoječega sistema pomoči. Formalni postopek preiskave, ki se uporablja za novo pomoč, se zato konča.

Člen 2

Nadzorni organ Efte meni, da uporaba prednostne davčne obravnave za podjetja Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS in ScanCam AS ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 4

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 29. junija 2011 Za Nadzorni organ Efte Per SANDERUD Predsednik Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY Članica kolegija

(1) UL C 174, 1.7.2010, in Dopolnilo EGP št. 34, 1.7.2010.

(2) The Chimney Pot Oslo AS, Dagslys AS, Egg & Bacon AS, Grip Teknikk AS, Bob Aas Carho ENK, Kamerautleien AS, Lydhodene AS, Megaphon AS in Krypton Film AS.

(3) Glej opombo 1.

(4) Ta režim določa oprostitev od davka od dobička pravnih oseb pri tako imenovanih „idealnih organizacijah“.

(5) Oddelek 2-32(2) norveškega zakona o davku določa, da se za prihodek plačuje davek od dobička pravnih oseb, če je letni promet iz trgovinskih dejavnostih večji od 70 000 NOK ali 140 000 NOK, odvisno od posameznega primera.

(6) Glej dopis norveških organov z dne 11. avgusta 2006 (ev.št. 383774).

(7) Zadeva C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA proti Office National du Ducroire in Belgijski državi. Recueil, str. I-3829, točka 28.

(8) Zadeva C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil, str. I-6857, točka 26.

(9) Zadeva C 248/84, Nemčija proti Komisiji, Recueil, str. I-4013, točka 17.

(10) Zadeva C-400/99, Italija proti Komisiji, ZOdl., str. I-3657, točke 47, 54 in 55.

(11) Zadeva T-190/00, Regione Siciliana proti Komisiji, Recueil, str. II-5015, točka 48.

(12) Zadeva C-312/90, Kraljevina Španija proti Komisiji, Recueil, str. I-4117, točke 14–17, in zadeva C-47/91, Italija proti Komisiji, Recueil, str. I-4145, točke 22–25.

(13) Glej pripombe norveških organov k odločbi Nadzornega organa Efte o začetku formalnega postopka preiskave v zadevi št. 67377 – domnevna državna pomoč podjetjem, ki pripadajo skupini Norsk Film (ev. št. 545244).

(14) Glej St. prp. nr. 1 (1976–1977): 1 313 000 NOK, St. prp. nr. 1 (1977–1978): 4 milijoni NOK, St. prp. nr. 1 (1978–1979): 3,9 milijona NOK.

(15) Zadeva C-44/93, Namur-Les-Assurances du Credit SA proti Office National du Ducroire in Belgijski državi, Recueil, str. I-3829, točka 28.