SL Uradni list Evropske unije L 157/12

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 492/09/COL

z dne 2. decembra 2009

Pritožba podjetja Norsk Lotteridrift ASA zoper domnevno državno pomoč v korist podjetja Norsk Tipping AS (NORVEŠKA)

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(3) v delu I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (4),

ob upoštevanju smernic Nadzornega organa o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP (5),

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

I. DEJSTVA

1. Postopek

Nadzorni organ je 12. oktobra 2004 prejel pritožbo podjetja Norsk Lotteridrift ASA v zvezi z domnevno državno pomočjo v korist podjetja Norsk Tipping AS (evidenčna št. 295765).

Nadzorni organ je z dopisom z dne 22. oktobra 2004 (evidenčna št. 296715) pozval pritožnika, naj predloži nadaljnje podatke o določenih posameznih točkah.

Pritožnik je z dopisom z dne 15. novembra 2004 (evidenčna št. 299345) predložil Nadzornemu organu svoje odgovore na zastavljena vprašanja.

Nadzorni organ je z dopisom z dne 8. decembra 2004 (evidenčna št. 300861) predložil norveškim organom kopijo pritožbe in jih pozval, naj pošljejo svoje pripombe in nadaljnje podatke.

Norveški organi so z dopisom z dne 10. februarja 2005 (evidenčna št. 308469) predložili Nadzornemu organu svoje odgovore in nadaljnje podatke.

Po tem datumu ni bilo več izmenjave mnenj.

Odvetnik, ki zastopa pritožnika, je z dopisom z dne 12. marca 2008 (evidenčna št. 469510) obvestil Nadzorni organ, da je podjetje Norsk Lotteridrift ASA likvidirano in ne želi nadaljevati s pritožbo, ki je bila posledično umaknjena.

2. Razlogi za pritožbo

Podjetje Norsk Lotteridrift ASA je bilo največje podjetje na Norveškem, ki se je ukvarjalo z upravljanjem plačljivih avtomatov, namenjenih zabavi (v nadaljnjem besedilu: igralni avtomati). Podjetje Norsk Tipping AS je največje norveško podjetje, ki se ukvarja z igralništvom in je v celoti v lasti norveške države. Podjetje Norsk Tipping AS ni bilo dejavno na trgu igralnih avtomatov do leta 2003.

Zakonodaja, ki je podjetju Norsk Tipping AS dala izključno pravico upravljati igralne avtomate, je bila sprejeta junija 2003. Podjetje Norsk Tipping AS je bilo od 1. januarja 2006 tako edino podjetje, ki je upravljalo igralne avtomate na Norveškem.

Podjetje Norsk Tipping AS je začelo v prehodnem obdobju od junija 2003 do 1. januarja 2006 uvajati svoje prve igralne avtomate, medtem ko so bili že obstoječi subjekti prisiljeni zapustiti trg, saj so se roki dovoljenj za upravljanje takšnih avtomatov počasi iztekli. Podjetji Norsk Lotteridrift ASA in Norsk Tipping AS sta tako v prehodnem obdobju tekmovali na istem trgu. Norsk Tipping AS je danes edino podjetje, ki ima izključno pravico do upravljanja igralnih avtomatov na Norveškem (6).

Podjetje Norsk Lotteridrift ASA se je pritožilo, da sta bila v času, ko je podjetje Norsk Tipping AS tekmovalo z drugimi subjekti, ki upravljajo igralne avtomate, sprejeta dva ukrepa v korist podjetja Norsk Tipping AS, ki sta povzročila izkrivljanje konkurence in vplivala na trgovino med pogodbenicami.

Pritožba se nanaša na naslednja elementa:

— prvič, podjetje Norsk Tipping AS ni plačalo davka od dobička pravnih oseb, medtem ko so bili zasebni subjekti podvrženi plačilu tega davka (2.1),

— drugič, pritožnik je trdil, da je bilo podjetje Norsk Tipping AS deležno veliko več prožnosti pri odločanju, kolikšen delež prihodkov bo namenilo dobrodelnim ustanovam, saj je svoje prispevke plačevalo iz čistega presežka, medtem ko so ostali zasebni subjekti morali plačati dobrodelnim ustanovam 40 % od prihodkov od vsakega avtomata (2.2).

2.1 Oprostitev plačevanja davka od dobička pravnih oseb

Člen 2–30(g) št. 3 (prej št. 5) Zakona o davku št. 14 z dne 26. marca 1999 določa, da je bilo podjetje Norsk Tipping AS oproščeno plačevanja davka od dobička pravnih oseb. To določbo je treba razumeti v smislu Zakona o igrah za denar št. 103 z dne 28. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o igrah za denar), ki določa, da je podjetje Norsk Tipping AS dolžno dodeliti v rezerve za investicijski sklad ves svoj dobiček (7).

Pritožnik – za katerega velja obveznost plačila davka od dobička pravnih oseb – je trdil, da takšna oprostitev predstavlja državno pomoč v korist podjetja Norsk Tipping AS.

2.2 Možnost za podjetje Norsk Tipping AS, da določi svoj dobiček

Uredba št. 960 z dne 22. septembra 2000 v zvezi z dovoljenjem za upravljanje igralnih avtomatov določa, da je takšno dovoljenje odobreno pod naslednjimi pogoji: najmanj 40 % od presežka od vsakega igralnega avtomata gre v dobrodelne namene, največ 20 % gre lastniku prostorov, kjer se avtomati nahajajo, in največ 40 % zadrži subjekt. Ta uredba ni veljala za podjetje Norsk Tipping AS (8).

Dejavnosti podjetja Norsk Tipping AS so bile regulirane z Zakonom o igrah za denar, ki določa, da se po dodelitvi v rezerve dobiček podjetja Norsk Tipping AS izplača dobrodelnim ustanovam.

Pritožnik je trdil, da je bilo podjetje Norsk Tipping AS deležno bistveno večje prožnosti kot ostali tekmeci. Trdil je, da je vsekakor „bistvena razlika v izplačevanju delov od čistega presežka iz združenih dejavnosti nekega podjetja, kot pa izplačevati določen odstotek od presežka od vsakega avtomata dobrodelnim ustanovam, ne glede na splošno dobičkonosnost podjetja.“ Podjetje Norsk Lotteridrift ASA je menilo, da je bilo podjetje Norsk Tipping AS deležno bistveno večje prožnosti pri določanju svojega proračuna, še posebej pri odločanju, kdaj izvesti potrebne naložbe. Zakonodaja ni določala nikakršnih omejitev glede velikosti rezerv za investicijski sklad ali kakršnih koli minimalnih zahtev pri višini izplačil dobrodelnim ustanovam. Podjetje Norsk Tipping AS je imelo na voljo možnost dodelitve v rezerve za takšne investicije, medtem ko so ostali tekmeci, kot na primer podjetje Lotteridrift ASA, imeli na voljo manj možnosti.

Pritožnik je trdil, da takšne ugodnosti predstavljajo pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

II. OCENA

1. Obstoj državne pomoči

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

Nadzorni organ bo v svoji oceni pritožbe v nadaljevanju proučil oba razloga za pritožbo.

2. Oprostitev plačevanja davka od dobička pravnih oseb

Ukrep se mora odobriti s strani države ali prek državnih sredstev.

Nadzorni organ meni, da se je norveška država z odobritvijo oprostitve plačevanja davka od dobička pravnih oseb odpovedala davčnim prihodkom, ki bi jih običajno dobila. Odsotnost takšnega financiranja, ki ga država običajno črpa iz proračuna podjetij, je predstavljala breme za državna sredstva (9). Izguba davčnih prihodkov je enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov (10). Dejstvo, da je bilo podjetje Norsk Tipping AS na začetku oproščeno davkov na dohodek, predstavlja za Nadzorni organ porabo državnih sredstev.

Nadalje mora ukrep biti selektiven, s tem da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Nadzorni organ bo, da bi preveril, ali je ukrep selektiven ali ne, proučil, ali predstavlja ukrep v okviru posameznega pravnega sistema prednost za nekatera podjetja v primerjavi z drugimi, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Tako je treba najprej ugotoviti skupno ali normalno ureditev v okviru veljavnega davčnega sistema, ki predstavlja referenčni okvir.

Nadzorni organ meni, da referenčni okvir za oceno selektivnosti predstavlja norveški Zakon o davku, na podlagi katerega je podjetje Norsk Tipping AS izrecno izvzeto v členu 2.30(g) št. 3 norveškega Zakona o davku.

Nadzorni organ mora nato v povezavi s skupno ali normalno davčno ureditvijo oceniti in ugotoviti, ali je morebitna prednost, dodeljena z zadevnim davčnim ukrepom, selektivna, s tem, da dokaže, da ukrep odstopa od skupne ureditve, ker razlikuje med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj, ki je bil zadan z davčnim sistemom zadevne države Efte, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

Nadzorni organ na prvi pogled meni, da je oprostitev davkov selektivna, saj je izvzeto samo podjetje Norsk Tipping.

Podjetje Norsk Tipping AS, tako kot ves igralniški sektor na Norveškem, je podvrženo posebnim regulativnim ureditvam. Omejitve so postavljene tako za tiste, ki imajo dovoljenje za igralniške storitve, izvedbo storitev kot takih in uporabo prihodkov od igralništva. Noben drug subjekt trenutno nima pravice do zagotavljanja podobnih storitev, kot jih nudi podjetje Norsk Tipping AS, saj ima izključno pravico do upravljanja iger za denar. Sodišče Evropske unije in Sodišče Efte sta sprejeli takšne regulativne omejitve o dostopu do trga in izvedbi storitev na podlagi moralnih, verskih in kulturnih dejavnikov, kot tudi moralnih in finančnih posledic, ki jih imajo lahko igre na srečo za posameznika in družbo (11).

Pred uvedbo ureditve o izključnih pravicah za igralne avtomate so bili pritožnik, podjetje Norsk Lotteridrift ASA in drugi zasebni subjekti na področju igralnih avtomatov dejavni na trgu in podvrženi poleg rednemu davku od dohodkov tudi posebni ureditvi glede igralnih avtomatov, na podlagi katere so lahko obdržali do 40 % presežka od igralnega avtomata (12).

Za ostale ponudnike igralniških storitev, kot je na primer podjetje Norsk Rikstoto, ki se ukvarja s stavami na konjskih dirkah in vodenjem dobrodelnih ustanov, ki organizirajo več vrst loterij, veljajo druge regulativne ureditve. Skupni imenovalec teh ostalih ponudnikov igralniških storitev je, da načeloma vse prihodke, ki jih ustvarijo na podlagi igralniških storitev, preusmerijo v določene dobrodelne namene. Posel igralnih avtomatov je bil tako edinstven v smislu, da je dovoljeval zasebnim subjektom obdržati zaslužek od iger za denar.

Zaslužki podjetja Norsk Tipping AS so bili na podlagi zakona izterjani in namenjeni športu, kulturi ter, od leta 2006 naprej, tudi humanitarnim in socialno koristnim namenom, glej člen 10 Zakona o igrah za denar št. 103 z dne 28. avgusta 1992 (lov om pengespill). Oprostitev podjetja Norsk Tipping AS od navadnega davka na dohodek je tako nadomeščena z drugo obliko „obdavčitve“.

Podjetje Norsk Tipping je posledično oproščeno plačila davka na dohodek, vendar pa so zaslužki, ki jih podjetje ustvari, še vedno podvrženi neki drugi obliki dajatve in jih kot take podjetje ne obdrži. Nadzorni organ meni, da je v tem primeru razlika v obravnavi podjetja Norsk Tipping upravičena z razlogi, ki so skladni z logiko sistema porazdelitve dobičkov državnega podjetja, ki ima monopol na področju igralništva.

Nadzorni organ potemtakem meni, da na podlagi svojstvene narave in ureditve igralniških storitev podjetje Norsk Tipping AS ni v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot podjetja, ki so podvržena navadnemu davku na dohodek, in sicer niti kot nekdanja zasebna podjetja igralnih avtomatov niti kot druga komercialna podjetja. Oprostitev navadnih davkov od dohodkov v korist podjetja Norsk Tipping AS tako ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

3. Možnost za podjetje Norsk Tipping AS, da določi svoj dobiček

Drugo vprašanje, ki je bilo izpostavljeno v pritožbi, se nanaša na večjo svobodo glede določanja dobičkov, ki je bilo v primerjavi z ostalimi zasebnimi subjekti na področju igralnih avtomatov deležno podjetje Norsk Tipping AS. Medtem ko je moral zasebni subjekt izplačati dobrodelnim ustanovam delež v višini 40 % od presežka od igralnih avtomatov, je moralo podjetje Norsk Tipping AS izplačati dobrodelnim ustanovam ves svoj dobiček. Odločitev, koliko denarja gre na stran za investicijski sklad ali kako se porabi na splošno, je bila prepuščena podjetju Norsk Tipping AS, ki je samo določalo višino vsote teh dobičkov. Pritožnik je tako trdil, da zasebni subjekti niso imeli te možnosti, saj je bil njihov delež za dobrodelne ustanove določen na podlagi pristopa, ki ni dopuščal prožnosti.

Nadzorni organ ne deli mnenja, da gre za državna sredstva v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V skladu z ugotovitvami, ki jih je podalo Sodišče Evropske unije v zadevi Preussen Elektra (13), Nadzorni organ meni, da obveznost dati na stran nekatere prihodke, namenjene za dobrodelne namene, predstavlja državni poseg, ki izhaja iz norveške uredbe o navodilih uporabe zalog podjetja Norsk Tipping AS št. 797 z dne 8. junija 1998, ne da bi to za državo predstavljalo izpad prihodkov (14). Nadalje bi se v zvezi s tem lahko uporabili isti zgoraj navedeni vidiki glede selektivnosti, vključno z neprimerljivostjo zasebnih subjektov na področju igralnih avtomatov in podjetja Norsk Tipping AS.

4. Sklepna ugotovitev

Nadzorni organ na podlagi zgoraj navedenega meni, da oprostitev navadnega obdavčenja dohodkov za podjetje Norsk Tipping AS in možnost, da samo določa svoj dobiček, ne predstavljata državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Oprostitev obdavčenja za podjetje Norsk Tipping AS v skladu s členom 2.30(g) št. 3 norveškega Zakona o davku in možnost podjetja Norsk Tipping AS, da samo določa svoj dobiček, ne predstavljata državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 2. decembra 2009 Za Nadzorni organ Efte Per SANDERUD Predsednik Kristján A. STEFÁNSSON Član kolegija

(1) V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

(2) V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

(3) V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

(4) V nadaljnjem besedilu: Protokol 3.

(5) Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ dne 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči). Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(6) Uvedbo ekskluzivnih pravic je potrdilo Sodišče Efte v zadevi E-1/06, Nadzorni organ Efte proti Norveški, [2007] EFTA Ct. Rep. 20.

(7) Namen naložbe je zagotoviti podjetju ustrezen kapital, s katerim lahko upravlja investicije.

(8) Uredba je bila bistveno spremenjena od takrat, ko je bila pritožba vložena, vendar pa Nadzorni organ za sedanje potrebe ne vidi razloga, da bi spremembe opisal.

(9) Zadeva C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-6857, točka 26.

(10) Glej med drugim oddelek 3(3) Smernic o državni pomoči glede uporabe pravil o državni pomoči pri ukrepih v zvezi z neposredno obdavčitvijo ustvarjenega dohodka.

(11) Za dodatne reference glej zgoraj navedeno zadevo E-1/06, Nadzorni organ Efte proti Norveški, točka 29.

(12) Dodatnih 60 % se razdeli med dobrodelno ustanovo in lastnikom prostorov, glej zgoraj pod točko „Dejstva“.

(13) Zadeva C-379/98, Preussen Elektra AG proti Schleswag AG, Recueil 2001, str. I-2099, točke 54–67.

(14) Pravna podlaga za to uredbo je člen 10 Zakona o igrah za denar.