PRILOGA

„14. DRŽAVNA POMOČ ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ TER INOVACIJE

1. Uvod

1.1 Cilji državne pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije

Spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij (v nadaljnjem besedilu ‚R&R&I‘) je pomemben cilj skupnega interesa znotraj Evropskega gospodarskega prostora (1).Člen 163 Pogodbe ES določa, da je ‚[c]ilj Skupnosti […] okrepiti znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujati, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni, pri čemer pospešuje vse raziskovalne dejavnosti, ki se zdijo potrebne […]‘. Členi 164 do 173 Pogodbe ES določajo dejavnosti, ki jih je treba izvesti v zvezi s tem, ter področje uporabe in izvajanje večletnega okvirnega programa.

Člen 78 Sporazuma EGP določa, da morajo pogodbenice okrepiti in razširiti sodelovanje v okviru dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Člen 80 Sporazuma EGP nadalje podrobno določa, da mora sodelovanje iz člena 78 Sporazuma EGP potekati v obliki udeležbe držav Efte v okvirnih programih ES, posebnih programih, projektih ali drugih dejavnostih. In končno, Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, predvideva udeležbo in sodelovanje držav Efte na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

Evropski svet je na svojem srečanju v Barceloni marca 2002 sprejel jasen cilj za prihodnji razvoj porabe sredstev za raziskave. Strinjal se je, da se mora skupna poraba sredstev za raziskave in razvoj ter inovacije v Skupnosti povečati, da bi do leta 2010 dosegla približno 3 % bruto domačega proizvoda. Nadalje je pojasnil, da morata dve tretjini teh novih naložb izhajati iz zasebnega sektorja. Da se ta cilj doseže, se morajo naložbe v raziskave vsako leto v povprečju povečati za 8 %, razdeljenih med 6-odstotno stopnjo rasti za javne izdatke (2) in 9-odstotno letno stopnjo rasti za zasebne naložbe (3).

Cilj tega je povečati gospodarsko učinkovitost (4) z državno pomočjo ter s tem prispevati k trajnostni rasti in delovnim mestom. Torej bo državna pomoč za R&R&I združljiva, če se bo lahko pričakovalo, da bo pripeljala do dodatnih R&R&I, in če izkrivljanje konkurence ne bo v nasprotju s skupnim interesom, ki ga Nadzorni organ za potrebe tega poglavja izenačuje z gospodarsko učinkovitostjo. Namen tega poglavja je zagotoviti ta cilj in zlasti olajšati državam Efte boljše usmerjanje pomoči v zadevne tržne nepopolnosti (5).

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa načelo, da je državna pomoč prepovedana. Vendar je v določenih primerih lahko taka pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(2) in (3). Pomoč za R&R&I bo zlasti upravičena na podlagi člena 61(3)(b) in (c) Sporazuma. V tem poglavju Nadzorni organ določa pravila, ki jih bo uporabil pri ocenjevanju priglašene pomoči ter tako uveljavil svojo diskrecijsko pravico in povečal pravno varnost in preglednost pri svojem sprejemanju odločitev.

1.2 Politika državne pomoči in R&R&I

V okviru lizbonske strategije za raven R&R&I velja, da ni optimalna za gospodarstvo v Skupnosti, kar pomeni, da bi povečanje ravni R&R&I pripeljalo do večje rasti v Skupnosti. Nadzorni organ v skladu z razvojem v Skupnosti meni, da je treba obstoječa pravila o državni pomoči za raziskave in razvoj posodobiti in izboljšati, da bodo kos temu izzivu.

Prvič, Nadzorni organ v tem poglavju razširja obstoječe možnosti pomoči za raziskave in razvoj na nove dejavnosti, ki podpirajo inovacije. Inovacije so povezane s procesom, ki povezuje znanje in tehnologijo z izkoriščanjem tržnih priložnosti za nove ali izboljšane proizvode, storitve in poslovne procese v primerjavi s tistimi, ki so že na voljo na skupnem trgu, in ki vključuje določeno stopnjo tveganja. Vendar za namene pravil o državni pomoči Nadzorni organ meni, da se državna pomoč za inovacije ne sme odobriti na podlagi abstraktne opredelitve inovacij, ampak samo v obsegu, v katerem se nanaša na točno določene dejavnosti, ki jasno obravnavajo tržne nepopolnosti, ki ovirajo inovacije, in za katere bodo koristi državne pomoči verjetno večje od morebitne škode za konkurenco in trgovino.

Drugič, cilj Nadzornega organa je podpreti boljše upravljanje državne pomoči za R&R&I. Neizbežni so načrti za razširitev področja uporabe skupinske izjeme za raziskave in razvoj, ki je trenutno omejeno na pomoč malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) (6). Prihodnja splošna uredba o skupinski izjemi bo zajemala manj težavne ukrepe pomoči na področju R&R&I. To poglavje se bo tudi v prihodnje uporabljalo za vse ukrepe, ki so bili Nadzornemu organu priglašeni, ker ukrep ni zajet v uredbi o skupinski izjemi, ki je vključena v Sporazum EGP, zaradi zahteve v okviru uredbe o skupinski izjemi, da se pomoč priglasi individualno, ali ker se država Efte odloči za priglasitev ukrepa, ki bi ga bilo v okviru uredbe o skupinski izjemi načeloma mogoče uvrstiti v skupinsko izjemo, ter za oceno vseh nepriglašenih pomoči.

Tretjič, da bi bilo spremljanje Nadzornega organa bolje usmerjeno, to poglavje za oceno ukrepov, ki sodijo na njegovo področje uporabe, ne določa samo pravil o združljivosti določenega ukrepa pomoči (oddelek 5 spodaj), ampak zaradi povečanega tveganja, da bi določeni ukrepi pomoči izkrivljali konkurenco in trgovino, tudi dodatne elemente v zvezi z analizo spodbujevalnega učinka in nujnostjo pomoči (oddelek 6 spodaj) ter dodatno metodologijo, ki jo je treba uporabiti v primeru podrobne ocene (oddelek 7 spodaj).

V zvezi s tem Nadzorni organ poudarja, da bi konkurenčni trgi načeloma morali sami pripeljati do najučinkovitejšega rezultata v smislu R&R&I. Vendar na področju R&R&I to ne velja vedno in posredovanje države bi torej lahko izboljšalo rezultat. Podjetja bodo več vlagala v raziskave samo v obsegu, v katerem imajo lahko dejanske gospodarske koristi od rezultatov, zavedajo pa se tudi možnosti, da to lahko storijo. Obstaja veliko razlogov za nizke ravni R&R&I, deloma zaradi strukturnih ovir, deloma zaradi tržnih nepopolnosti. Strukturne ovire naj bi se po možnosti obvladovale s strukturnimi ukrepi (7), medtem ko lahko državna pomoč pripomore k izravnavanju neučinkovitosti zaradi tržnih nepopolnosti. Poleg tega empirični dokazi kažejo, da morajo državno pomoč, če naj bo učinkovita, spremljati ugodni okvirni pogoji, kot so ustrezni sistemi pravic intelektualne lastnine, konkurenčno okolje z uredbami, naklonjenimi raziskavam in inovacijam, ter podporni finančni trgi.

Vendar državna pomoč tudi izkrivlja konkurenco, močna konkurenca pa je hkrati eden ključnih dejavnikov za tržno usmerjeno spodbujanje naložb v R&R&I. Zato je treba ukrepe državne pomoči načrtovati pazljivo, da se omeji izkrivljanje. Sicer lahko državna pomoč postane kontraproduktivna ter zniža skupno raven R&R&I in gospodarsko rast.

Glavni pomislek v zvezi s pomočjo za R&R&I za podjetja je, da se dinamične spodbude konkurenčnih podjetij za naložbe izkrivljajo in po možnosti zmanjšujejo. Ko podjetje prejme pomoč, to na splošno utrdi njegov položaj na trgu in zmanjša donosnost naložb za druga podjetja. Če je zmanjšanje dovolj veliko, se lahko zgodi, do bodo konkurenti zmanjšali svoje dejavnosti R&R&I. Poleg tega lahko pomoč, ki povzroči blago omejitev proračuna za upravičenca, zmanjša tudi spodbude za inovacije na ravni upravičenca. Poleg tega lahko pomoč podpre neučinkovita podjetja ali omogoči upravičencu povečanje izključevalnih ravnanj ali tržne moči.

1.3 Test tehtanja in njegova uporaba pri pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije

1.3.1 Akcijski načrt državnih pomoči: manjša in bolje usmerjena pomoč, test tehtanja za oceno pomoči

Komisija je v svojem akcijskem načrtu državnih pomoči (8) napovedala: ‚Da bi se kar najbolje prispevalo k ponovnemu zagonu lizbonske strategije za rast in delovna mesta, bo Komisija, če je to primerno, okrepila svoj gospodarski pristop k analizi državnih pomoči. Gospodarski pristop je instrument za boljše osredotočenje in usmerjenost nekaterih državnih pomoči k ciljem ponovno spodbujene lizbonske strategije.‘

Pri presojanju, ali se lahko ukrep pomoči šteje kot združljiv z delovanjem Sporazuma EGP, Nadzorni organ s sprejetjem enakega pristopa, kot ga je imela Komisija, pretehta pozitiven učinek ukrepa pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa ter njegove možne negativne stranske učinke zaradi izkrivljanja trgovine in konkurence. Akcijski načrt državnih pomoči, ki ga je pripravila Komisija in temelji na obstoječih praksah, je to tehtanje formaliziral z izrazom ‚test tehtanja‘ (9). Poteka v treh korakih za odločitev o odobritvi ukrepa državne pomoči; pri prvih dveh korakih se obravnavajo pozitivni učinki državne pomoči, pri tretjem pa negativni učinki ter posledično tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov:

1. Ali je ukrep pomoči usmerjen v jasno opredeljen cilj skupnega interesa (npr. v rast, zaposlovanje, kohezijo, okolje)?

2. Ali je pomoč oblikovana tako, da zagotavlja cilj splošnega interesa, tj. ali predlagana pomoč obravnava tržno nepopolnost ali drugi cilj? (i) Ali je državna pomoč ustrezen instrument politike? (ii) Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spreminja ravnanje podjetij? (iii) Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi lahko enako spremembo ravnanja dosegli z manj pomoči?

3. Ali sta izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino omejena, tako da je skupno ravnovesje pozitivno?

Ta test tehtanja se uporablja za oblikovanje pravil o državni pomoči in ocenjevanje primerov.

V skladu z uredbo o skupinski izjemi je državna pomoč združljiva, če so izpolnjeni pogoji, določeni v uredbi. Enako velja na splošno za večino primerov, obravnavanih v tem poglavju.

Vendar bo Nadzorni organ za individualne ukrepe pomoči, ki so zaradi visokih zneskov pomoči lahko zelo izkrivljajoči, skupaj ocenil pozitivne in negativne učinke pomoči na podlagi načela sorazmernosti.

1.3.2 Cilj skupnega interesa, ki ga obravnava to poglavje

To poglavje obravnava cilj skupnega interesa za spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij. Njegov namen je povečati gospodarsko učinkovitost z odpravljanjem dobro opredeljenih tržnih nepopolnosti, ki gospodarstvu v EGP preprečujejo doseganje optimalne ravni R&R&I.

Za določitev pravil, ki zagotavljajo, da bodo ukrepi pomoči dosegli ta cilj, je najprej treba prepoznati tržne nepopolnosti, ki ovirajo R&R&I. R&R&I se izvajajo prek cele vrste dejavnosti, ki so predhodne številnim proizvodnim trgom in izkoriščajo razpoložljive zmogljivosti R&R&I za razvoj novih ali izboljšanih proizvodov (10) in procesov na teh proizvodnih trgih ter s tem spodbujajo rast v gospodarstvu. Vendar lahko tržne nepopolnosti glede na razpoložljive zmogljivosti R&R&I preprečijo, da bi trg dosegel optimalni rezultat, in zaradi naslednjih razlogov pripeljejo do nezadostnega izida:

— pozitivni zunanji učinki/učinki prelivanja znanja: R&R&I pogosto prinašajo koristi za družbo v obliki učinkov prelivanja znanja. Vendar so lahko številni projekti, če jih prepustimo trgu, premalo privlačni za zasebnike, tudi če bi bili projekti koristni za družbo, ker dobičkaželjna podjetja zanemarjajo zunanje učinke svojih dejavnosti, ko se odločajo, koliko se bodo ukvarjala z R&R&I. Zato se projekti skupnega interesa lahko izvajajo šele s posredovanjem države,

— javne dobrine/učinki prelivanja znanja: Pri ustvarjanju splošnega znanja, kot so temeljne raziskave, je drugim nemogoče preprečiti uporabo znanja (javna dobrina), medtem ko je bolj specifično znanje v zvezi s proizvodnjo mogoče zaščititi, npr. s patenti, ki omogočajo izumitelju višjo donosnost njegovega izuma. Da bi poiskali ustrezno politiko za podporo R&R&I, je treba razlikovati med ustvarjanjem splošnega znanja in znanja, ki ga je mogoče zaščititi. Podjetja pogosto izkoriščajo splošno znanje, ki so ga ustvarili drugi, in zaradi tega niso pripravljena sama ustvarjati znanja. Pravzaprav trg ni samo neučinkovit, ampak tudi popolnoma odsoten. Če bi se ustvarjalo več splošnega znanja, bi lahko celotna družba imela koristi od učinkov prelivanja znanja po vsem gospodarstvu. Vlade bi v ta namen verjetno morale podpreti ustvarjanje znanja s strani podjetij. V primeru temeljnih raziskav bi morda morale v celoti poplačati prizadevanja podjetij za izvedbo temeljnih raziskav.

— nepopolne in nesimetrične informacije: Za R&R&I je značilna visoka stopnja tveganja in negotovosti. Zaradi nepopolnih in/ali nesimetričnih informacij zasebni vlagatelji včasih neradi financirajo dragocene projekte; visokokvalificirano osebje se ne zaveda vedno zaposlitvenih možnosti v inovativnih podjetjih. Posledično dodelitev človeških in finančnih virov na teh trgih ni vedno ustrezna in za gospodarstvo dragoceni projekti se ne izvajajo,

— usklajevanje in mrežne nepopolnosti: Zmogljivost podjetij za medsebojno usklajevanje ali vsaj sodelovanje in s tem zagotavljanje R&R&I se lahko poslabša. Problemi lahko nastanejo zaradi različnih razlogov, vključno s težavami pri usklajevanju raziskav in razvoja ter iskanju ustreznih partnerjev.

1.3.3 Ustrezni instrument

Pomembno je zavedati se, da morda obstajajo drugi, primernejši instrumenti za povečanje ravni R&R&I v gospodarstvu, npr. pravna ureditev, večje financiranje univerz, splošni davčni ukrepi v korist R&R&I (11). Primernost instrumenta politike v določenih razmerah je običajno povezana z glavnimi vzroki za problem. Zmanjšanje tržnih ovir je lahko primernejše za reševanje težav novega udeleženca glede ustreznih rezultatov R&R&I, kot je državna pomoč. Povečanje naložb v univerze je lahko primernejše za reševanje pomanjkanja kvalificiranega osebja za R&R&I kot dodelitev državne pomoči za projekte R&R&I. Države Efte morajo zato izbrati državno pomoč, kadar je ta ustrezni instrument glede na problem, ki ga skušajo obravnavati. To pomeni, da je treba jasno opredeliti tržno nepopolnost, v katero nameravajo usmeriti ukrep pomoči.

1.3.4 Spodbujevalni učinek in nujnost pomoči

Državna pomoč za R&R&I mora prejemnika pomoči spodbuditi k temu, da spremeni svoje ravnanje, tako da poveča raven dejavnosti R&R&I in izvajanja projektov ali dejavnosti R&R&I, ki se sicer ne bi izvajali ali bi se izvajali bolj omejeno. Nadzorni organ meni, da se mora na podlagi pomoči dejavnost R&R&I povečati v smislu obsega, področja uporabe, porabljenega zneska ali hitrosti. Spodbujevalni učinek se opredeli z analizo nasprotnih dejstev, pri kateri se primerjajo ravni načrtovanih dejavnosti s pomočjo in brez nje. Države Efte morajo jasno pokazati, kako nameravajo zagotoviti prisotnost spodbujevalnega učinka.

1.3.5 Sorazmernost pomoči

Pomoč se šteje za sorazmerno samo, če ni mogoče doseči enakega rezultata z manj izkrivljajočim ukrepom pomoči. Znesek in intenzivnost pomoči morata biti zlasti omejena na najnujnejše za izvedbo dejavnosti R&R&I, ki ji je pomoč namenjena.

1.3.6 Negativni učinki pomoči za R&R&I morajo biti omejeni, tako da je skupno ravnovesje pozitivno

Morebitna izkrivljanja konkurence, ki izhajajo iz državne pomoči za R&R&I, je mogoče razvrstiti kot:

— prekinjanje dinamičnih spodbud podjetij in izrinjanje,

— podpiranje neučinkovite proizvodnje,

— izključevalna ravnanja in povečevanje tržne moči,

— učinke na lokalizacijo gospodarskih dejavnosti po državah EGP,

— učinke na trgovinske tokove na notranjem trgu.

Negativni učinki so navadno večji za višje zneske pomoči in za pomoč, dodeljeno dejavnostim, ki so blizu trženju proizvoda ali storitve. Zato bi morale biti intenzivnosti pomoči na splošno nižje za dejavnosti, povezane z razvojem in inovacijami, kot za dejavnosti, povezane z raziskavami. Poleg tega je pri opredelitvi upravičenih stroškov pomembno zagotoviti, da stroški, za katere je mogoče šteti, da krijejo redne dejavnosti družbe, niso upravičeni do pomoči. Značilnosti upravičenca in upoštevnih trgov vplivajo tudi na raven izkrivljanja. Taki vidiki bodo podrobneje upoštevani v primerih, ki bodo predmet podrobne ocene.

1.4 Izvajanje testa tehtanja: pravne domneve in potreba po podrobnejši oceni

To poglavje se bo uporabljalo za oceno pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije, ki je priglašena Nadzornemu organu. Ocena združljivosti, ki jo bo opravil Nadzorni organ, se bo izvedla na podlagi testa tehtanja, predstavljenega v oddelku 1. V skladu s tem bo ukrep odobren le, če bo ob upoštevanju vsakega elementa pri testu tehtanja skupna ocena pozitivna. Vendar je lahko ocena Nadzornega organa različna glede na način izvedbe tega ocenjevanja, ker se lahko v vsakem primeru razlikujejo tveganja za konkurenco in trgovino, povezana z določenimi vrstami ukrepov. Brez poseganja v člene 4 do 7 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (12) Nadzorni organ uporablja različne pravne domneve glede na vrsto priglašenega ukrepa državne pomoči.

Vsa priglašena pomoč se bo najprej ocenila v skladu z določbami iz oddelka 5. Nadzorni organ je v tem oddelku navedel vrsto ukrepov, za katere vnaprej meni, da bo državna pomoč, usmerjena v te ukrepe, obravnavala posebno tržno nepopolnost, ki ovira R&R&I. Nadzorni organ je pripravil tudi vrsto pogojev in parametrov, katerih cilj je zagotoviti, da državna pomoč, usmerjena v te ukrepe, dejansko pomeni spodbujevalni učinek, da je sorazmerna in ima omejen negativni učinek na konkurenco in trgovino. Oddelek 5 tako vsebuje parametre za dejavnost, ki prejema pomoč, intenzivnosti pomoči in pogoje, povezane z združljivostjo. Načeloma so na podlagi tega poglavja do združljivosti v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP upravičeni samo ukrepi, ki izpolnjujejo merila iz oddelka 5.

Nadzorni organ v oddelku 6 natančneje opiše, kako bo ocenil nujnost in spodbujevalni učinek pomoči.

Nadzorni organ v oddelku 7 natančneje opiše, v katerih primerih in kako bo izvedel podrobno oceno.

To pomeni različne ravni ocene, ki so podrobneje opisane spodaj. Nadzorni organ glede prve ravni ocene meni, da je načeloma dovolj, da so zadevni ukrepi skladni s pogoji, opisanimi v oddelku 5, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 6 o domnevnem spodbujevalnem učinku. Nadzorni organ meni, da je za vse druge ukrepe potreben dodaten pregled zaradi večjih tveganj za konkurenco in trgovino, in sicer zaradi dejavnosti, zneska pomoči ali vrste upravičenca. Dodaten pregled bo na splošno vključeval nadaljnjo in podrobnejšo stvarno analizo primera v skladu z določbami iz oddelka 6 v zvezi z nujnostjo in spodbujevalnim učinkom ali iz oddelka 7 v zvezi z oceno za pomoč, ki presega prag iz oddelka 7.1 tega poglavja. Na podlagi tega dodatnega pregleda lahko Nadzorni organ pomoč odobri, jo razglasi za nezdružljivo z delovanjem Sporazuma EGP ali jo razglasi za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če so izpolnjeni določeni pogoji.

Prvič, Nadzorni organ meni, da bo za zagotovitev združljivosti pri določenih ukrepih pomoči na splošno dovolj, da izpolnjujejo določbe iz oddelkov 5 in 6, ker se domneva, da bi pri takem ukrepu test tehtanja privedel do pozitivnega rezultata. Ali ukrep sodi v to kategorijo, je odvisno od vrste upravičenca, dejavnosti, za katero se nameni pomoč, in zneska dodeljene pomoči. Nadzorni organ meni, da bodo naslednji ukrepi razglašeni za združljive na podlagi oddelkov 5 in 6, če (i) bodo izpolnili vse pogoje in parametre, navedene v oddelku 5, in (ii) se bo pomoč dodelila samo na podlagi zahtevka za pomoč, naslovljenega na nacionalne organe:

— pomoč za projekt in študije izvedljivosti, kadar je upravičenec do pomoči MSP in je znesek pomoči nižji od 7,5 milijona EUR na MSP za projekt (pomoč za projekt in pomoč za študijo izvedljivosti),

— pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP,

— pomoč za mlada inovativna podjetja,

— pomoč za svetovalne storitve za inovacije; pomoč za podporne storitve za inovacije,

— pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja.

Za zgoraj navedene ukrepe je v oddelku 6 pojasnjeno, da se domneva, da je spodbujevalni učinek prisoten, če je izpolnjen pogoj, naveden v zgornji točki (ii).

Drugič, za priglašeno pomoč pod pragovi, določenimi v oddelku 7.1 tega poglavja, dodatni pregled vključuje dokaz spodbujevalnega učinka in nujnosti, kakor je določeno v oddelku 6. Zato bodo taki ukrepi razglašeni za združljive na podlagi oddelka 5 in oddelka 6 samo, če (i) izpolnjujejo vse pogoje in parametre, navedene v oddelku 5, ter (ii) sta spodbujevalni učinek in nujnost dokazana v skladu z oddelkom 6.

Tretjič, za priglašeno pomoč nad pragovi, določenimi v oddelku 7.1 tega poglavja, dodatni pregled vključuje podrobno oceno v skladu z oddelkom 7. Zato bodo taki ukrepi razglašeni za združljive na podlagi oddelkov 5, 6 in 7 samo, če (i) izpolnjujejo vse pogoje in parametre, navedene v oddelku 5, in (ii) je rezultat testa tehtanja v skladu z oddelkom 7 skupna pozitivna ocena.

1.5 Motivacija za posebne ukrepe, zajete v tem poglavju

Nadzorni organ je z uporabo teh meril za R&R&I določil vrsto ukrepov, za katere je lahko državna pomoč pod posebnimi pogoji združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

— Pomoč za projekte, ki zajemajo temeljne in industrijske raziskave ter eksperimentalni razvoj je večinoma usmerjena v tržne nepopolnosti, povezane s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), vključno z javnimi dobrinami. Nadzorni organ meni, da je koristno ohraniti različne kategorije dejavnosti R&R&I ne glede ne dejstvo, da dejavnosti lahko prej sledijo interaktivnemu modelu inovacij kot linearnemu. Različne intenzivnosti pomoči izražajo različne obsege tržnih nepopolnosti in to, kako blizu trženju je dejavnost. Nadalje so bili v primerjavi s prejšnjimi pravili o državni pomoči na tem področju v eksperimentalni razvoj vključene določene inovacijske dejavnosti. Poleg tega je bil poenostavljen sistem bonusov. Zaradi pričakovanih večjih posledic tržnih nepopolnosti in pričakovanih večjih pozitivnih zunanjih učinkov se bonusi zdijo upravičeni za MSP, sodelovanje MSP in sodelovanje z MSP, čezmejno sodelovanje ter javno-zasebna partnerstva (sodelovanje podjetij z javnimi raziskovalnimi organizacijami).

— Pomoč za študije tehnične izvedljivosti, povezane s projekti R&R&I, je usmerjena v premagovanje tržnih nepopolnosti, povezanih z nepopolnimi in nesimetričnimi informacijami. Za te študije se šteje, da so bolj oddaljene od trga kot sam projekt, zato je mogoče sprejeti razmeroma visoke intenzivnosti pomoči.

— Pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP je usmerjena v tržno nepopolnost, povezano s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja). Cilj je povečati možnosti MSP za dovolj primerne donose in jih s tem bolj spodbuditi k izvajanju R&R&I.

— Pomoč za mlada inovativna podjetja je bila uvedena za obravnavo tržnih nepopolnosti, povezanih z nepopolnimi in nesimetričnimi informacijami, ki še posebej močno škodujejo tem podjetjem, saj zmanjšujejo njihovo zmožnost prejemanja ustreznega financiranja za inovativne naložbe.

— Pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah je usmerjena proti tržnim nepopolnostim, povezanim z nepopolnimi informacijami in pozitivnimi zunanjimi učinki. Namenjena je obravnavanju težave, da inovacije v storitvenih dejavnostih ne sodijo v kategorije raziskav in razvoja. Inovacije v storitvenih dejavnostih pogosto izhajajo iz sodelovanja s strankami in soočanja s trgom, ne pa iz izkoriščanja in uporabe obstoječega znanstvenega, tehnološkega ali poslovnega znanja. Poleg tega inovacije v storitvenih dejavnostih večkrat temeljijo na novih procesih in organizaciji, ne pa na tehnološkem razvoju. Zato procesne in organizacijske inovacije v storitvah niso ustrezno zajete v pomoči za projekte raziskav in razvoja ter zahtevajo dodaten in poseben ukrep pomoči za obravnavanje tržnih nepopolnosti, ki jih ovirajo.

— Pomoč za svetovalne storitve in podporne storitve za inovacije, ki jih zagotavljajo posredniki za inovacije, je usmerjena v tržne nepopolnosti, povezane z nezadostnim razširjanjem informacij, zunanjimi učinki in pomanjkanjem usklajenosti. Državna pomoč je primerna rešitev za spreminjanje spodbud za MSP h kupovanju takih storitev ter povečanju ponudbe in povpraševanja po storitvah, ki jih zagotavljajo posredniki za inovacije.

— Pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja obravnava tržno nepopolnost, povezano z nepopolnimi informacijami na trgu dela v EGP. Velika podjetja bodo bolj verjetno zaposlila visokokvalificirano osebje v EGP, saj ti običajno menijo, da velika podjetja ponujajo boljše delovne pogoje ter varnejše in privlačnejše poklicne poti. Nasprotno imajo lahko MSP koristi od pomembnega prenosa znanja in povečanih inovacijskih zmogljivosti, če so bila sposobna zaposliti visokokvalificirano osebje, da izvaja dejavnosti R&R&I. Ustvarjanje povezav med velikimi podjetji ali univerzami in MSP lahko prispeva tudi k obravnavi tržnih nepopolnosti pri usklajevanju in podpiranju povezovanja v grozde.

— Pomoč za inovacijske grozde je usmerjena v obravnavo tržnih nepopolnosti, povezanih s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov. Državna pomoč bi lahko prispevala k rešitvi tega problema na dva načina: prvič, s podpiranjem naložb v odprte in deljene infrastrukture za inovacijske grozde, in drugič, s podpiranjem pobud za grozde, tako da se izboljša sodelovanje, mrežno povezovanje in učenje.

2. Področje uporabe in opredelitve

2.1 Področje uporabe poglavja

V skladu s splošnimi načeli Sporazuma EGP državne pomoči ni mogoče odobriti, če je ukrep pomoči diskriminacijski v obsegu, ki ga ne upravičuje njegov značaj državne pomoči. V zvezi z R&R&I je treba posebej poudariti, da Nadzorni organ ne bo odobril ukrepa pomoči, ki izključuje možnost izkoriščanja rezultatov R&R&I v drugih državah EGP.

Javni organi lahko raziskave in razvoj naročijo pri družbah ali rezultate raziskav in razvoja kupijo od njih. Če taka dejavnost raziskav in razvoja ne bo zagotovljena po tržni ceni, bo to navadno vključevalo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Če pa se te pogodbe dodelijo v skladu s tržnimi pogoji, kar lahko dokazuje izvedba postopka javnega razpisa v skladu z veljavnimi direktivami o javnih naročilih, zlasti z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (13), vključeno v Sporazum EGP s točko 4 Priloge XVI na podlagi Sklepa Skupnega odbora EGP št. 68/2006 (UL L 245, 7.9.2006, str. 22, in Dopolnilo EGP št. 44, 7.9.2006, str. 18), in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (14), vključeno v Sporazum EGP s točko 2 Priloge XVI na podlagi Sklepa Skupnega odbora št. 68/2006 (UL L 245, 7.9.2006, str. 22, in Dopolnilo EGP št. 44, 7.9.2006, str. 18), bo Nadzorni organ navadno štel, da ne gre za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

To poglavje se nanaša na pomoč za podporo raziskavam in razvoju ter inovacijam v vseh sektorjih, ki jih ureja Sporazum EGP. Prav tako se nanaša na tiste sektorje, za katere veljajo posebna pravila o državnih pomočeh, razen če taka pravila določajo drugače.

To poglavje se nanaša na državno pomoč za R&R&I na okoljskem področju (15), saj med inovacijami za kakovost in učinkovitost ter inovacijami za čim večji izkoristek pri porabi energije, odpadkov in varnosti obstaja veliko sinergij, ki jih je treba izkoristiti.

Po začetku veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj (16), ki je bila vključena v Sporazum EGP s točko 1.f Priloge XV na podlagi Sklepa Skupnega odbora EGP št. 131/2004 (UL L 64, 10.3.2005, str. 67, in Dopolnilo EGP št. 12, 10.3.2005, str. 49), je pomoč za raziskave in razvoj za MSP izvzeta iz obveznosti priglasitve pod pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (17), ki je bila v Sporazum EGP vključena s točko 1.f Priloge XV. Vendar lahko države Efte tako pomoč še vedno priglasijo. Če se odločijo to storiti, se bo to poglavje še naprej uporabljajo za oceno tako priglašene pomoči.

Medtem ko so stroški dela upravičeni v več ukrepih, ki jih zajema to poglavje, in je bil uveden ukrep v zvezi s pomočjo za posojanje visokokvalificiranega osebja, pa splošna pomoč za zaposlovanje in usposabljanje raziskovalcev še vedno sodi v okvir posebnih instrumentov državne pomoči za pomoč za zaposlovanje in usposabljanje, trenutno Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (18), ki je bila v Sporazum EGP vključena s točko 1.d Priloge XV na podlagi Sklepa Skupnega odbora EGP št. 88/2002 (UL L 266, 3.10.2002, str. 37 in Dopolnilo EGP št. 49, 3.10.2002, str. 13), in Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (19), ki je bila v Sporazum EGP vključena s točko 1.g Priloge XV na podlagi Sklepa Skupnega odbora EGP št. 83/2003.

Pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije za podjetja v težavah v smislu poglavja 16 Smernic o državni pomoči, Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (20), je izvzeta iz področja uporabe tega poglavja.

2.2 Opredelitve

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) ‚mala in srednja podjetja‘ ali ‚MSP‘, ‚mala podjetja‘ in ‚srednja podjetja‘ pomenijo taka podjetja v smislu Uredbe (ES) št. 70/2001, ki je bila v Sporazum EGP vključena s točko 1.f Priloge XV, ali katerega koli akta, ki ta akt nadomešča;

(b) ‚velika podjetja‘ pomenijo podjetja, ki ne sodijo v opredelitev malih in srednjih podjetij;

(c) ‚intenzivnost pomoči‘ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov projekta. Vsi uporabljeni zneski se navajajo pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni dotacija, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu dotacije. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob odobritvi. Obrestna mera, ki se uporabi za namene zmanjšanja in za izračun zneska pomoči v ugodnem posojilu, je referenčna obrestna mera, ki se uporablja v času dodelitve. Intenzivnost pomoči se izračuna na upravičenca;

(d) ‚raziskovalna organizacija‘ pomeni subjekt, kot sta univerza ali raziskovalni inštitut, ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je izvajanje temeljnih raziskav, industrijskih raziskav in eksperimentalnega razvoja ter razširjanje njihovih rezultatov z učenjem, objavami ali prenosom tehnologij; ves dobiček se ponovno vloži v te dejavnosti, v razširjanje njihovih rezultatov ali učenje; podjetja, ki lahko vplivajo na tak subjekt, npr. v vlogi delničarjev ali članov, nimajo prednostnega dostopa do raziskovalnih zmogljivosti takega subjekta ali do rezultatov raziskav, ki jih je subjekt izvedel;

(e) ‚temeljne raziskave‘ pomenijo eksperimentalno ali teoretično delo, ki se opravlja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih načelih pojavov ali dejstev, ki jih je mogoče opazovati, ne da bi bila predvidena neposredna praktična uporaba;

(f) ‚industrijske raziskave‘ pomenijo načrtovane raziskave ali kritične preiskave, usmerjene v pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Vključujejo oblikovanje komponent kompleksnih sistemov, potrebnih za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, pri čemer so izključeni prototipi, zajeti v točki (g);

(g) ‚eksperimentalni razvoj‘ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega ali drugega ustreznega znanja in spretnosti za namene izdelave načrtov in ureditev ali zasnov za nove, spremenjene ali izboljšane proizvode, procese ali storitve. Ti lahko vključujejo npr. tudi druge dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov in storitev. Dejavnosti lahko vključujejo pripravo osnutkov, risb, načrtov in druge dokumentacije, če niso namenjeni komercialni uporabi. 1.1.1 Razvoj prototipov za komercialno uporabo in pilotnih projektov je prav tako vključen, če je prototip nujno končni komercialni proizvod in je njegova izdelava predraga, da bi ga lahko uporabili samo za namene predstavitve in vrednotenja. V primeru poznejše komercialne uporabe predstavitvenih ali pilotnih projektov je treba vse prihodke, ustvarjene s tako uporabo, odšteti od upravičenih stroškov. 1.1.2 Eksperimentalna proizvodnja in testiranje proizvodov, procesov ali storitev sta prav tako upravičena, če teh ni mogoče uporabiti ali preoblikovati za uporabo v industriji ali komercialno uporabo. 1.1.3 Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb proizvodov, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če take spremembe pomenijo izboljšanje;

(h) ‚vračljivi predujem‘ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih in katerega pogoji povračila so odvisni od rezultata projekta R&R&I;

(i) ‚procesne inovacije‘ (21) pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod (vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme in/ali programske opreme). Manjše spremembe ali izboljšave, povečanje proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so trenutno v uporabi, prenehanje uporabe procesa, preprosta pomembna zamenjava ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, redne sezonske in druge ciklične spremembe, trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi se ne štejejo za inovacije;

(j) ‚organizacijske inovacije‘ (22) pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod v poslovnih praksah podjetja, njegovi organizaciji delovnega mesta ali zunanjih odnosih. Spremembe poslovnih praks, organizacije delovnega mesta ali zunanjih odnosov, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzemi, prenehanje uporabe procesa, preprosta pomembna zamenjava ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, redne sezonske in druge ciklične spremembe, trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi se ne štejejo za inovacije;

(k) ‚visokokvalificirano osebje‘ pomeni raziskovalce, inženirje, oblikovalce in vodje trženja z univerzitetno izobrazbo in vsaj petletnimi ustreznimi strokovnimi izkušnjami. Doktorsko usposabljanje se lahko šteje kot ustrezna strokovna izkušnja;

(l) ‚napotitev‘ pomeni, da upravičenec začasno zaposli osebje za določeno obdobje, po katerem ima osebje pravico, da se vrne k svojemu prejšnjemu delodajalcu;

(m) ‚inovacijski grozdi‘ pomenijo združenja neodvisnih podjetij, tj. inovativnih podjetij v začetni fazi poslovanja, malih, srednjih in velikih podjetij ter raziskovalnih organizacij, ki delujejo v določenem sektorju in regiji ter so oblikovani za spodbujanje inovativnih dejavnosti s pospeševanjem intenzivnega sodelovanja, delitvijo infrastrukture, izmenjavo znanja in strokovnega znanja ter z učinkovitim prispevanjem k prenosu tehnologij, mrežnemu povezovanju in razširjanju informacij med podjetji v grozdu. Države Efte morajo po možnosti težiti k ustvarjanju pravilnega ravnovesja med MSP in velikimi podjetji v grozdu, da se doseže določena kritična masa, zlasti s specializacijo na določenem področju R&R&I ter ob upoštevanju obstoječih grozdov v državi Efte in na ravni EGP.

3. Državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

Na splošno bo katero koli financiranje, ki bo izpolnjevalo merila iz člena 61(1) Sporazuma EGP, pomenilo državno pomoč. Zaradi zagotavljanja nadaljnjih smernic so primeri, značilni za področje raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih dejavnosti, obravnavani spodaj.

3.1 Raziskovalne organizacije in posredniki za inovacije kot prejemniki državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

Na vprašanje, ali so raziskovalne organizacije prejemniki državne pomoči, je treba odgovoriti v skladu s splošnimi načeli državne pomoči.

V skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP ter sodno prakso Sodišča Efte in sodišč Skupnosti se javno financiranje dejavnosti R&R&I s strani raziskovalnih organizacij šteje za državno pomoč, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 61(1) Sporazuma EGP. V skladu s sodno prakso to med drugim zahteva, da se raziskovalna organizacija šteje za podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. To ni odvisno od pravnega statusa (organizirana po javnem ali zasebnem pravu) ali gospodarske narave (tj. profitna ali ne). Za opredelitev raziskovalne organizacije kot podjetje je odločilno, ali izvaja gospodarsko dejavnost, to je dejavnost, ki vključuje ponujanje dobrin in/ali storitev na določenem trgu (23).V skladu s tem katero koli javno financiranje gospodarskih dejavnosti sodi v področje uporabe člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji.

3.1.1 Javno financiranje negospodarskih dejavnosti

Če isti subjekt izvaja gospodarske in negospodarske dejavnosti in je mogoče obe vrsti dejavnosti in njune stroške jasno ločiti (24), potem javno financiranje negospodarske dejavnosti ne sodi v področje uporabe člena 61(1) Sporazuma EGP, s čimer se prepreči navzkrižno subvencioniranje gospodarske dejavnosti. Dokazila o pravilni razporeditvi stroškov lahko obsegajo letne finančne izkaze univerz in raziskovalnih organizacij.

Kljub temu Nadzorni organi meni, da so osnovne dejavnosti raziskovalnih organizacij navadno negospodarske, zlasti:

— izobraževanje za več človeških virov in njihovo boljšo usposobljenost,

— vodenje neodvisnih raziskav in razvoja za več znanja in boljše razumevanje, vključno s sodelovalnimi raziskavami in razvojem,

— razširjanje rezultatov raziskav.

Nadzorni organ tudi meni, da so dejavnosti prenosa tehnologij (licenciranje, ustanavljanje neodvisnih podjetij ali druge oblike upravljanja znanja, ki so ga ustvarile raziskovalne organizacije) negospodarske narave, če so te dejavnosti interne (25) in se ves dohodek od teh dejavnosti ponovno vloži v osnovne dejavnosti raziskovalnih organizacij (26).

3.1.2 Javno financiranje gospodarskih dejavnosti

Če raziskovalne organizacije ali drugi neprofitni posredniki za inovacije (npr. tehnološki centri, inkubatorji, trgovinske zbornice) opravljajo gospodarske dejavnosti, kot so oddajanje infrastrukture, opravljanje storitev za podjetja ali izvajanje pogodbenih raziskav, je treba te opravljati pod normalnimi tržnimi pogoji, javno financiranje teh gospodarskih dejavnosti pa bo na splošno vključevalo državno pomoč.

Vendar če lahko raziskovalna organizacija ali neprofitni posrednik za inovacije dokaže, da so bila vsa državna sredstva, ki jih je prejel za opravljanje nekaterih storitev, prenesena na končnega prejemnika in da posrednik nima nobene koristi, potem posredniška organizacija ne more biti prejemnica državne pomoči.

Pri pomoči končnim prejemnikom se uporabljajo običajna pravila o državni pomoči.

3.2 Posredna državna pomoč za podjetja v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP prek javno financiranih raziskovalnih organizacij

Ta oddelek naj bi pojasnil, pod katerimi pogoji pridobijo podjetja korist v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP v primerih pogodbenih raziskav z raziskovalno organizacijo ali sodelovanja z raziskovalno organizacijo. Glede drugih elementov člena 61(1) Sporazuma EGP se uporabljajo običajna pravila. V skladu z ustrezno sodno prakso bo treba zlasti oceniti, ali je ravnanje raziskovalne organizacije mogoče pripisati državi (27).

3.2.1 Raziskave v imenu podjetij (pogodbene raziskave ali raziskovalne storitve)

Ta točka se nanaša na primere, ko raziskovalna organizacija izvaja projekt v imenu podjetja. Raziskovalna organizacija kot izvajalec opravlja storitev za podjetje kot naročnika, kadar (i) izvajalec za svojo storitev prejme primerno plačilo ter (ii) naročnik določi roke in pogoje za to storitev. Običajno bo naročnik lastnik rezultatov projekta in bo nosil tveganje neuspeha. Če raziskovalna organizacija izvede tako naročilo, navadno ne gre za državno pomoč, ki bi se podjetju posredovala prek raziskovalne organizacije, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

1. raziskovalna organizacija zagotovi svojo storitev po tržni ceni ali

2. če ni tržne cene, raziskovalna organizacija zagotovi svojo storitev po ceni, ki izraža njene celotne stroške, povečane za razumno maržo.

3.2.2 Sodelovanje podjetij in raziskovalnih organizacij

V sodelovalnem projektu vsaj dva partnerja sodelujeta pri zasnovi projekta, prispevata k njegovemu izvajanju ter delita tveganje in rezultate projekta.

V primeru sodelovalnih projektov, ki jih skupaj izvajajo podjetja in raziskovalne organizacije, Nadzorni organ šteje, da industrijskemu partnerju ni dodeljena neposredna državna pomoč prek raziskovalne organizacije zaradi ugodnih pogojev sodelovanja, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

1. Udeležena podjetja nosijo celotne stroške projekta.

2. Rezultati, iz katerih ne izhajajo pravice intelektualne lastnine, se lahko splošno razširjajo in katere koli pravice intelektualne lastnine za rezultate R&R&I, ki izhajajo iz dejavnosti raziskovalne organizacije, se v celoti dodelijo (28) raziskovalni organizaciji.

3. Raziskovalna organizacija od udeleženih podjetij prejme nadomestilo v višini tržne cene za pravice intelektualne lastnine (29), ki izhajajo iz dejavnosti, ki jih je raziskovalna organizacija izvedla v okviru projekta, in ki se prenesejo na udeležena podjetja. Vsak prispevek udeleženih podjetij k stroškom raziskovalne organizacije se odšteje od takega nadomestila.

Če ni izpolnjen nobeden od navedenih pogojev, se lahko država Efte opre na individualno oceno sodelovalnega projekta (30). Prav tako ne gre za državno pomoč, kadar ocena pogodbenega sporazuma med partnerji pripelje do sklepa, da so kakršne koli pravice intelektualne lastnine za rezultate R&R&I ter pravice dostopa do rezultatov dodeljene različnim sodelujočim partnerjem in ustrezno izražajo njihove interese, delovne sklope ter finančne in druge prispevke k projektu. Če pogoji iz točk 1, 2 in 3 niso izpolnjeni in individualna ocena ne pripelje do sklepa, da ne gre za državno pomoč, bo Nadzorni organ obravnaval celotno vrednost prispevka raziskovalne organizacije k projektu kot pomoč podjetjem.

4. Združljivost pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP

V skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP se lahko pomoč za R&R&I za spodbujanje izvedbe pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

Nadzorni organ bo sklenil, da se uporablja člen 61(3)(b) Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

1. Predlog pomoči zadeva projekt, ki je jasno opredeljen glede ciljev in pogojev izvajanja, vključno z udeleženci. Nadzorni organ lahko tudi šteje, da projekt sestavlja več projektov skupaj.

2. Projekt mora biti v skupnem evropskem interesu: projekt mora konkretno, jasno in prepoznavno prispevati k evropskemu interesu. Korist, dosežena s ciljem projekta, ne sme biti omejena na eno državo Efte ali na države Efte, ki ga izvajajo, ampak mora biti razširjena na celotno ozemlje, ki ga pokriva Sporazum EGP. Projekt mora pomeniti znaten korak naprej pri doseganju evropskih ciljev, ker je na primer zelo pomemben za evropski raziskovalni prostor ali je vodilni projekt za evropsko industrijo. Dejstvo, da projekt izvajajo podjetja v različnih državah, ne zadostuje. Pozitivne učinke pomoči je mogoče dokazati npr. s pomembnimi učinki prelivanja za družbo, prek prispevanja ukrepa k izboljšanju razmer v Evropi, kar zadeva R&R&I v mednarodnem okviru, prek oblikovanja novih trgov ali razvoja novih tehnologij. Koristi projekta ne smejo biti omejene na neposredno zadevno panogo, ampak se morajo njegovi rezultati upoštevati širše in biti uporabni za gospodarstvo znotraj EGP (nabavni ali prodajni trgi, alternativne uporabe v drugih sektorjih itd.).

3. Pomoč je nujna za dosego opredeljenega cilja skupnega interesa in pomeni spodbudo za izvedbo projekta, ki mora vključevati tudi visoko raven tveganja. To je mogoče dokazati z ravnjo donosnosti projekta, zneskom naložb in časovnim potekom denarnih tokov ter študijami izvedljivosti, ocenami tveganja in izvedenskimi mnenji.

4. Projekt je zelo pomemben po naravi in obsegu: biti mora smiseln glede na cilj in biti mora precej velik.

Nadzorni organ bo priglašene projekte obravnaval ugodneje, če bo upravičenec sam znatno prispeval k projektu. Prav tako bo ugodneje obravnaval priglašene projekte, ki bodo vključevali podjetja ali raziskovalne subjekte iz številnih držav Efte.

Da bi lahko Nadzorni organ pravilno ocenil primer, je treba skupni evropski interes dokazati v praktičnem smislu: na primer, dokazati je treba, da projekt omogoča znaten napredek v smeri doseganja točno določenih evropskih ciljev.

5. Združljivost pomoči v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP

Državna pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če na podlagi testa tehtanja povzroči povečanje dejavnosti R&R&I, ne da bi škodljivo vplivala na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Nadzorni organ bo ugodno obravnaval priglasitve ukrepov pomoči, ki bodo podprte s strogimi ocenami podobnih preteklih ukrepov pomoči, s katerimi se bo dokazal spodbujevalni učinek pomoči. Naslednji ukrepi so upravičeni do združljivosti v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5.1 Pomoč za projekte raziskav in razvoja

Pomoč za projekte raziskav in razvoja se bo štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če bodo izpolnjeni pogoji, določeni v tem oddelku.

5.1.1 Raziskovalne kategorije

Del raziskovalnega projekta, ki prejema pomoč, mora v celoti soditi v eno ali več naslednjih raziskovalnih kategorij: temeljne raziskave, industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj.

Pri razvrščanju različnih dejavnosti se bo Nadzorni organ skliceval na svojo prakso ter na posebne primere in pojasnila iz priročnika Frascati o meritvah znanstvenih in tehnoloških dejavnosti, Predlogi za enotno izvajanje statističnih raziskav v raziskovalnem in eksperimentalnem razvoju (31).

Kadar projekt obsega različne naloge, je treba za vsako nalogo opredeliti, ali sodi v kategorije temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali pa ne sodi v nobeno od teh kategorij.

Za to opredelitev ni nujno, da sledi kronološkemu pristopu, tako da bi se časovno premikala od temeljnih raziskav k dejavnostim, ki so bližje trgu. Zato bo lahko Nadzorni organ nalogo, ki se izvaja v poznejši fazi projekta, vsekakor opredelil kot industrijsko raziskavo, medtem ko bo za dejavnost, ki se je izvajala v zgodnejši fazi projekta, ugotovil, da gre za eksperimentalni razvoj ali da sploh ni raziskava.

5.1.2 Osnovne intenzivnosti pomoči

Intenzivnost pomoči, izračunana na podlagi upravičenih stroškov projekta, ne presega:

(a) 100 % za temeljne raziskave;

(b) 50 % za industrijske raziskave;

(c) 25 % za eksperimentalni razvoj.

Intenzivnost pomoči je treba določiti za vsakega upravičenca do pomoči, tudi pri sodelovalnem projektu.

V primeru državne pomoči za projekt R&R&I, ki se izvaja v sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in podjetji, kombinirana pomoč, ki izhaja iz neposredne državne podpore za poseben raziskovalni projekt, in prispevki raziskovalnih organizacij za ta projekt, kadar ti prispevki pomenijo državno pomoč (glej oddelek 3.2), ne smejo presegati veljavnih intenzivnosti pomoči za vsako podjetje, upravičeno do pomoči.

5.1.3 Bonusi

Zgornje meje, določene za industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj, se lahko zvišajo:

(a) kadar je pomoč namenjena MSP, se lahko intenzivnost pomoči poveča za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in za 20 odstotnih točk za mala podjetja;

(b) do največje intenzivnosti pomoči v višini 80 % se lahko doda bonus v višini 15 odstotnih točk, če (32): (i) projekt vključuje učinkovito sodelovanje med vsaj dvema medsebojno neodvisnima podjetjema in so izpolnjeni naslednji pogoji: — nobeno posamezno podjetje ne sme nositi več kot 70 % upravičenih stroškov sodelovalnega projekta, — projekt mora vključevati sodelovanje z vsaj enim MSP ali mora biti čezmejen, to pomeni, da se raziskovalne in razvojne dejavnosti izvajajo v vsaj dveh različnih državah EGP; (ii) projekt vključuje učinkovito sodelovanje med podjetjem in raziskovalno organizacijo, zlasti v okviru usklajevanja nacionalnih politik raziskav in razvoja, in so izpolnjeni naslednji pogoji: — raziskovalna organizacija nosi vsaj 10 % upravičenih stroškov projekta, — raziskovalna organizacija ima pravico objaviti rezultate raziskovalnih projektov, če izhajajo iz raziskave, ki jo je izvedla ta organizacija; (iii) samo v primeru industrijskih raziskav, če se rezultati projekta splošno razširjajo prek tehničnih in znanstvenih konferenc ali so objavljeni v znanstvenih ali tehničnih časopisih ali v prosto dostopnih zbirkah podatkov (podatkovne zbirke, v katerih lahko vsakdo dostopa do neobdelanih podatkov raziskav) ali prek brezplačne ali odprte programske opreme. Za namene točk (i) in (ii) se pogodbe s podizvajalci ne štejejo za učinkovito sodelovanje. V primeru sodelovanja med podjetjem in raziskovalno organizacijo se največje intenzivnosti pomoči in bonusi, opredeljeni v tem poglavju, ne uporabljajo za raziskovalno organizacijo.

Preglednica, ki ponazarja intenzivnosti pomoči:

Malo podjetje Srednje podjetje Veliko podjetje Temeljne raziskave 100 % 100 % 100 % Industrijske raziskave 70 % 60 % 50 % Industrijska raziskava, ki je predmet: — sodelovanja med podjetji; za velika podjetja: čezmejno sodelovanje ali z vsaj enim MSP ali — sodelovanje podjetja z raziskovalno organizacijo ali — razširjanja rezultatov 80 % 75 % 65 % Eksperimentalni razvoj 45 % 35 % 25 % Eksperimentalni razvoj, ki je predmet: — sodelovanja med podjetji; za velika podjetja: s čezmejnimi podjetji ali vsaj enim MSP ali — sodelovanja podjetja z raziskovalno organizacijo 60 % 50 % 40 %

5.1.4 Upravičeni stroški

Intenzivnost pomoči se bo izračunala na podlagi stroškov raziskovalnega projekta v obsegu, v katerem jih je mogoče šteti za upravičene. Vse upravičene stroške je treba dodeliti posebni kategoriji raziskav in razvoja.

Upravičeni so naslednji stroški:

(a) stroški dela (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje v obsegu, kot so zaposleni v okviru raziskovanega projekta);

(b) stroški instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v raziskovalnem projektu. Če se ti instrumenti in oprema skozi svojo celotno življenjsko dobo ne uporabljajo samo za raziskovalni projekt, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse;

(c) stroški stavb in zemljišč v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za raziskovalni projekt. Pri stavbah se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta. Za zemljišče se štejejo za upravičene stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala;

(d) stroški pogodbenih raziskav, tehničnega znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po tržnih cenah, če je bil posel sklenjen med nepovezanimi strankami in ni temeljil na tajnem dogovoru, kot tudi stroški svetovalnih in drugih enakovrednih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalno dejavnost;

(e) dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalnega projekta;

(f) drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, ki so nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti.

5.1.5 Vračljivi predujem

Če država Efte dodeli vračljivi predujem, ki izpolnjuje pogoje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, se uporabljajo naslednja pravila.

Kadar lahko država Efte na podlagi veljavne metodologije, ki temelji na zadostnih preverljivih podatkih, dokaže, da je mogoče izračunati bruto ekvivalent dotacije take pomoči, dodeljene v obliki vračljivega predujma, in v skladu s tem oblikovati shemo, kadar ta bruto ekvivalent dotacije izpolnjuje pogoje za največje intenzivnosti iz tega oddelka, lahko to shemo in z njo povezano metodologijo priglasi Nadzornemu organu. Če Nadzorni organ sprejme metodologijo in meni, da je shema združljiva, se lahko pomoč dodeli na podlagi bruto ekvivalenta dotacije vračljivega predujma do intenzivnosti pomoči, dovoljenih v tem oddelku.

Za vse druge primere je vračljivi predujem izražen kot odstotek upravičenih stroškov; stopnje, navedene v tem oddelku, lahko preseže, če so izpolnjena naslednja pravila.

Da bi Nadzorni organ lahko ocenil ukrep, morajo biti navedene podrobne določbe o povračilu v primeru uspeha in jasno mora biti opredeljeno, kaj bo štelo za uspešen izid raziskovalnih dejavnosti. Vse te elemente je treba priglasiti Nadzornemu organu. Nadzorni organ bo proučil, ali je bila opredelitev uspešnega izida določena na podlagi razumne in preudarne domneve.

V primeru uspešnega izida mora ukrep zagotavljati povračilo predujma z obrestno mero, ki je vsaj enaka veljavni obrestni meri, ki izhaja iz uporabe poglavja 34 Smernic o državni pomoči, Referenčne in diskontne stopnje ter obrestne mere za vračilo nezakonite državne pomoči (33).

V primeru uspeha, ki presega izid, zgoraj opredeljen kot uspešen, mora imeti zadevna država Efte pravico, da zahteva izplačila, ki presegajo povračilo predujma, vključno z obrestmi v skladu z referenčno obrestno mero, ki jo je predvidel Nadzorni organ.

Če projekt ne uspe, predujma ni treba povrniti v celoti. Nadzorni organ bo v primeru delnega uspeha običajno zahteval, da je zavarovano povračilo sorazmerno s stopnjo doseženega uspeha.

Predujem lahko zajema do največ 40 % upravičenih stroškov za fazo eksperimentalnega razvoja in do 60 % za fazo industrijskih raziskav, ki jim je mogoče dodati bonus.

5.1.6 Davčni ukrepi

Nadzorni organ bo na podlagi ocenjevalnih študij (34), ki jih bodo države Efte predložile v priglasitvi, upošteval, da imajo sheme davčne pomoči R&R&I spodbujevalni učinek, če spodbujajo večjo porabo sredstev za R&R&I s strani podjetij.

Intenzivnost pomoči ukrepa davčne državne pomoči R&R&I je mogoče izračunati bodisi na podlagi posameznih projektov R&R&I ali, na ravni podjetij, kot razmerje med skupno davčno olajšavo in vsoto upravičenih stroškov R&R&I, nastalih v obdobju, ki ne presega treh zaporednih davčnih let. V takem primeru se lahko ukrep davčne državne pomoči R&R&I uporablja brez razlikovanja za vse upravičene dejavnosti R&R&I; veljavna intenzivnost pomoči za eksperimentalni razvoj tako ne sme biti presežena (35).

Ob priglasitvi mora država Efte zagotoviti oceno števila upravičencev.

5.1.7 Izenačevalna klavzula

Da se odpravijo dejanska ali morebitna neposredna ali posredna izkrivljanja mednarodne trgovine, se lahko odobrijo večje intenzivnosti, kot je splošno dovoljeno v skladu s tem oddelkom, če so konkurenti, ki se nahajajo zunaj ozemlja, ki ga pokriva Sporazum EGP – neposredno ali posredno – prejeli (v zadnjih treh letih) ali bodo prejeli pomoč enake intenzivnosti za podobne projekte, programe, raziskave, razvoj ali tehnologijo. Kadar pa je verjetno, da bodo izkrivljanja mednarodne trgovine glede na posebno naravo zadevnega sektorja nastopila po več kot treh letih, se lahko referenčno obdobje ustrezno podaljša.

Če je le mogoče, bo zadevna država Efte Nadzornemu organu posredovala zadostne informacije, da bo ta lahko ocenil razmere, zlasti kar zadeva potrebo po upoštevanju konkurenčne prednosti, ki jo uživa konkurent iz tretje države. Če Nadzorni organ ne bo imel dokazov o dodeljeni ali predlagani pomoči, bo lahko svojo odločitev utemeljil tudi na posrednih dokazih.

5.2 Pomoč za študije tehnične izvedljivosti

Pomoč za pripravljalne študije tehnične izvedljivosti za dejavnosti industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če intenzivnost pomoči, izračunana na podlagi stroškov študije, ne preseže naslednjih intenzivnosti pomoči:

(a) za MSP: 75 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 50 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja;

(b) za velika podjetja: 65 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 40 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja.

5.3 Pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP

Pomoč za MSP za stroške, povezane s pridobivanjem in potrjevanjem patentov in drugih pravic industrijske lastnine, je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP do enake ravni pomoči, do katere bi bila upravičena kot pomoč za raziskave in razvoj v zvezi z raziskovalnimi dejavnostmi, ki so prve privedle do zadevnih pravic industrijske lastnine.

Upravičeni stroški so:

(a) vsi stroški, nastali pred podelitvijo pravice na izvirni stopnji pristojnosti, vključno s stroški, povezanimi s pripravo, vložitvijo in obravnavo prošnje, kot tudi stroški, nastali pri obnovitvi prijave pred podelitvijo pravice;

(b) stroški prevajanja in drugi stroški, nastali zaradi pridobitve ali potrditve pravice na drugih stopnjah pristojnosti;

(c) stroški, nastali pri zaščiti veljavnosti pravice med uradno obravnavo prošnje in morebitnih postopkih z ugovorom, tudi če so ti stroški nastali po podelitvi pravice.

5.4 Pomoč za mlada inovativna podjetja

Pomoč za mlada inovativna podjetja je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni naslednji pogoji (36):

(a) upravičenec je malo podjetje, ki obstaja manj kot šest let v času dodelitve pomoči, in

(b) upravičenec je inovativno podjetje, pri čemer: (i) lahko država Efte z oceno zunanjega strokovnjaka, zlasti na podlagi poslovnega načrta, dokaže, da bo upravičenec v bližnji prihodnosti razvil proizvode, storitve ali procese, ki so tehnološko novi ali znatno izboljšani v primerjavi z najsodobnejšimi v tej industriji na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, in ki nosijo tveganje tehnološkega ali industrijskega neuspeha, ali (ii) stroški za raziskave in razvoj upravičenca pomenijo najmanj 15 % njegovih skupnih operativnih stroškov v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči ali v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti v reviziji trenutnega finančnega obdobja, ki jo potrdi zunanji revizor;

(c) pomoč ni višja od 1 milijona EUR. Ta pomoč ne sme preseči 1,25 milijona EUR v regijah, upravičenih do odstopanja iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

Upravičenec lahko v obdobju, v katerem izpolnjuje pogoje za mlado inovativno podjetje, prejme pomoč samo enkrat. Ta pomoč se lahko kumulira z drugo pomočjo iz tega poglavja, tj. s pomočjo za raziskave in razvoj ter inovacije, ki so predmet izjeme Uredbe (ES) št. 364/2004, vključene v Sporazum EGP s točko 1.f Priloge XV, ali katere koli uredbe naslednice, in s pomočjo, ki jo Nadzorni organ odobri v skladu s smernicami o rizičnem kapitalu.

Upravičenec lahko prejme državno pomoč, ki ni pomoč za R&R&I, in pomoč za rizični kapital šele tri leta po dodelitvi pomoči za mlado inovativno podjetje.

5.5 Pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah

Inovacije v storitvah ne sodijo vedno v raziskovalne kategorije, opredeljene v oddelku 5.1, vendar so običajno manj sistematične in pogosto izhajajo iz sodelovanja s strankami, tržnega povpraševanja, sprejetja poslovnih in organizacijskih vzorcev ter praks iz inovativnejših sektorjev ali drugih podobnih virov.

Pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP z največjo intenzivnostjo pomoči v višini 15 % za velika podjetja, 25 % za srednja podjetja in 35 % za mala podjetja. Velika podjetja so upravičena do take pomoči samo, če sodelujejo z MSP v dejavnosti, ki prejema pomoč, pri čemer mora sodelujoče MSP kriti vsaj 30 % skupnih upravičenih stroškov.

Redne ali občasne spremembe proizvodov, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če take spremembe pomenijo izboljšanje, ne izpolnjujejo pogojev za državno pomoč.

Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji:

(a) da se spremeni organizacija, morajo biti organizacijske inovacije vedno povezane z uporabo in izkoriščanjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT);

(b) inovacije je treba izoblikovati kot projekt z opredeljenim in usposobljenim projektnim vodjem ter z opredeljenimi stroški projekta;

(c) rezultat projekta, ki prejema pomoč, mora biti razvoj standarda, poslovnega modela, metodologije ali koncepta, ki ga je mogoče sistematično reproducirati, po možnosti certificirati in po možnosti patentirati;

(d) procesne ali organizacijske inovacije morajo biti nove ali znatno izboljšane v primerjavi z najsodobnejšimi v tej industriji na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP. Da gre za novost, lahko država Efte dokaže na primer na podlagi natančnega opisa inovacije, ki jo primerja z najsodobnejšimi procesnimi ali organizacijskimi tehnikami, ki jih uporabljajo druga podjetja v isti industriji;

(e) projekt procesnih ali organizacijskih inovacij mora vključevati visoko stopnjo tveganja. To tveganje lahko država Efte dokaže na primer v smislu: stroškov projekta v povezavi s prometom družbe, časa, potrebnega za razvoj novega procesa, pričakovanih koristi od procesne inovacije v primerjavi s stroški projekta, verjetnostjo neuspeha.

Upravičeni stroški so enaki kot pri pomoči za projekte R&R&I (prim. oddelek 5.1). Vendar v primeru organizacijskih inovacij stroški instrumentov in opreme zajemajo samo stroške instrumentov in opreme IKT.

5.6 Pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije

Pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

1. upravičenec je MSP;

2. pomoč ne presega zneska v višini 200 000 EUR na upravičenca v obdobju katerih koli treh let (37);

3. ponudnik storitev uporablja nacionalno ali evropsko certifikacijo. Če ponudnik storitve ne uporablja nacionalne ali evropske certifikacije, pomoč ne sme zajemati več kot 75 % upravičenih stroškov;

4. upravičenec mora državno pomoč uporabiti za nakup storitev po tržni ceni (ali po ceni, ki odraža njegove celotne stroške, povišane za razumno maržo, če je ponudnik storitve neprofitni subjekt).

Upravičeni so naslednji stroški:

— pri svetovalnih storitvah za inovacije naslednji stroški: svetovanje pri upravljanju; tehnološka pomoč; storitve prenosa tehnologij; usposabljanje; svetovanje za pridobitev, zaščito in trgovanje s pravicami intelektualne lastnine ter za licenčne sporazume; svetovanje glede uporabe standardov,

— pri podpornih storitvah za inovacije naslednji stroški: pisarniški prostor; zbirke podatkov; tehnične knjižnice; tržne raziskave; uporaba laboratorija; označevanje, preverjanje in potrjevanje kakovosti.

Če je ponudnik storitve neprofitni subjekt, se lahko pomoč dodeli v obliki znižane cene kot razlika med plačano ceno in tržno ceno (ali po ceni, ki izraža celotne stroške, povišane za razumno maržo). Države Efte morajo v takem primeru vzpostaviti sistem, ki zagotavlja preglednost nad celotnimi stroški zagotavljanja svetovalnih in podpornih storitev za inovacije ter nad ceno, ki jo je plačal upravičenec, tako da je mogoče prejeto pomoč izmeriti in spremljati.

5.7 Pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja

Pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja, napotenega iz raziskovalne organizacije ali velikega podjetja v MSP, je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni naslednji pogoji.

Napoteno osebje ne sme nadomestiti drugega osebja, ampak se mora zaposliti na novoustanovljenih funkcijah znotraj podjetja upravičenca in mora biti pred tem vsaj dve leti zaposleno v raziskovalni organizaciji ali velikem podjetju, ki osebje napoti. Napoteno osebje mora delati na področju dejavnosti R&R&I v MSP, ki prejema pomoč.

Upravičeni stroški so vsi stroški za izposojo in zaposlovanje visokokvalificiranega osebja, vključno s stroški uporabe agencije za zaposlovanje ter z dodatkom za mobilnost za napoteno osebje. Največja intenzivnost pomoči znaša 50 % upravičenih stroškov za največ tri leta na podjetje in na izposojeno osebo.

Ta določba ne dovoljuje kritja stroškov svetovanja (plačilo storitve, ki jo opravi strokovnjak, ne da bi strokovnjaka zaposlili v podjetju) kot takih, ki so zajeti v pravilih za pomoč MSP (38).

5.8 Pomoč za inovacijske grozde

Pomoč za naložbe se lahko dodeli za ustanovitev, razširitev in spodbujanje inovacijskih grozdov izključno pravnemu subjektu, ki upravlja inovacijski grozd. Ta subjekt skrbi za upravljanje udeležbe in dostopa do prostorov, objektov in naprav ter dejavnosti grozda. Dostop do prostorov, objektov in naprav ter dejavnosti grozda ne sme biti omejen, pristojbine, zaračunane za uporabljanje objektov in naprav grozda in za sodelovanje pri njegovih dejavnostih, pa morajo odražati njihove stroške.

Taka pomoč se lahko dodeli za naslednje objekte in naprave:

— objekte in naprave za centre za usposabljanje in raziskave,

— raziskovalne infrastrukture s prostim dostopom: laboratorij, objekt in naprava za testiranje,

— infrastrukture za širokopasovno omrežje.

Največja intenzivnost pomoči je 15 %.

Če se pomoč dodeli MSP, se zgornje intenzivnosti povečajo za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malemu podjetju, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjemu podjetju.

Upravičeni stroški so stroški, povezani z naložbami v zemljišča, stavbe, stroje in opremo.

Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje grozdov se lahko dodeli pravnemu subjektu, ki upravlja inovacijski grozd. Taka pomoč mora biti začasna in praviloma sčasoma ukinjena, tako da spodbuja k temu, da oblikovanje cen izraža stroške v razumnem času.

Taka pomoč se lahko dodeli za omejeno obdobje petih let, kadar je pomoč upadajoča. Njena intenzivnost lahko prvo leto doseže 100 %, vendar mora do konca petega leta pasti linearno na ničlo. V primeru neupadajoče pomoči je njeno trajanje omejeno na pet let in njena intenzivnost ne sme preseči 50 % upravičenih stroškov. V upravičenih primerih in na podlagi prepričljivih dokazov, ki jih zagotovi država Efte, ki je pomoč priglasila, se lahko pomoč za spodbujanje grozdov dodeli za daljše obdobje, ki ne presega deset let.

Upravičeni stroški so stroški osebja in upravni stroški, povezani z naslednjimi dejavnostmi:

— trženje grozda, da se k sodelovanju v grozdu privabijo nove družbe,

— upravljanje objektov in naprav grozda s prostim dostopom,

— organizacija programov usposabljanja, delavnic in konferenc, da se podpreta širjenje znanja in vzpostavljanje mrež med člani grozda.

Država Efte mora ob priglasitvi pomoči za naložbe ali pomoči za spodbujanje grozdov posredovati analizo tehnološke specializacije inovacijskega grozda, obstoječe regionalne možnosti, obstoječe raziskovalne zmogljivosti, prisotnost grozdov s podobnimi nameni na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, in morebitne tržne obsege dejavnosti v grozdu.

Primere, ko države Efte financirajo infrastrukturo za inovacije, ki jih je treba upravljati na podlagi prostega dostopa v okviru neprofitnih raziskovalnih organizacij, je treba oceniti ob uporabi določb iz oddelka 3.1.

6. Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči

Državna pomoč mora imeti spodbujevalni učinek, tj. prejemnika pomoči mora spodbuditi k temu, da spremeni svoje ravnanje, tako da poveča svojo raven dejavnosti R&R&I. Kot posledica pomoči mora dejavnost R&R&I povečati svoj obseg, področje uporabe, porabljeni znesek ali hitrost.

Nadzorni organ meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca v vseh primerih, v katerih so se dejavnosti R&R&I (39) začele, še preden je upravičenec do pomoči na nacionalne organe naslovil prošnjo za pomoč.

Če se projekt R&R&I, ki prejema pomoč, ni začel pred vložitvijo prošnje, Nadzorni organ meni, da je spodbujevalni učinek samodejno izpolnjen za naslednje ukrepe pomoči:

— pomoč za projekt in študije izvedljivosti, če je upravičenec do pomoči MSP in je znesek pomoči nižji od 7,5 milijona EUR za projekt na MSP,

— pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP,

— pomoč za mlada inovativna podjetja,

— pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije,

— pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja.

Za vse druge ukrepe (40) bo Nadzorni organ zahteval, da države Efte, ki priglasijo pomoč, dokažejo spodbujevalni učinek.

Da bi preverili, ali bo načrtovana pomoč prejemnika pomoči spodbudila k spremembi njegovega ravnanja, tako da bo povečal svojo raven dejavnosti R&R&I, države Efte posredujejo predhodno oceno povečane dejavnosti R&R&I za vse posamezne ukrepe, ki jih oceni Nadzorni organ, in sicer na podlagi analize, s katero se primerjajo razmere brez pomoči in razmere z dodeljeno pomočjo. Uporabijo se lahko naslednja merila, skupaj z drugimi pomembnimi kvantitativnimi in/ali kvalitativnimi dejavniki, ki jih predloži država Efte, ki je pomoč priglasila:

— povečanje obsega projekta: povečanje skupnih stroškov projekta (brez zmanjšane porabe upravičenca do pomoči v primerjavi z razmerami brez pomoči); povečanje števila ljudi, dodeljenih dejavnostim R&R&I,

— povečanje področja uporabe: povečanje števila pričakovanih rezultatov projekta; ambicioznejši projekt, ki ga ponazarja večja verjetnost znanstvenega ali tehnološkega dosežka ali večje tveganje neuspeha (zlasti povezano z večjim tveganjem, vključenim v raziskovalni projekt, dolgoročno naravo projekta in negotovostjo njegovih rezultatov),

— povečanje hitrosti: krajši čas pred zaključkom projekta v primerjavi z enakim projektom, ki se izvaja brez pomoči,

— povečanje skupnega zneska, porabljenega za R&R&I: povečanje skupne porabe R&R&I s strani upravičenca do pomoči; spremembe predvidenih proračunskih sredstev za projekt (brez ustreznega zmanjšanja proračuna za druge projekte); povečanje porabe R&R&I s strani upravičenca do pomoči kot deleža celotnega prometa.

Če je mogoče dokazati precejšen učinek na vsaj enega od teh elementov, bo Nadzorni organ ob upoštevanju običajnega ravnanja podjetja v določenem sektorju navadno sklepal, da ima predlog pomoči spodbujevalni učinek.

Če Nadzorni organ izvede podrobno oceno posameznega ukrepa, teh kazalnikov ni mogoče šteti za zadosten dokaz o spodbujevalnem učinku in Nadzornemu organu bo mogoče treba posredovati dodatna dokazila.

Pri oceni sheme pomoči se šteje, da so pogoji, povezani s spodbujevalnim učinkom, izpolnjeni, če se je država Efte obvezala, da bo dodelila individualno pomoč v okviru odobrene sheme pomoči šele po tem, ko bo preverila, ali obstaja spodbujevalni učinek, in predložila letna poročila o izvajanju odobrene sheme pomoči. V letnih poročilih mora država Efte prikazati, kako je z uporabo zgornjih kvantitativnih ali kvalitativnih kazalnikov ocenila spodbujevalni učinek pomoči, preden jo je dodelila.

7. Združljivost pomoči, ki je predmet podrobne ocene

Nadzorni organ meni, da je povečanje ravni dejavnosti R&R&I na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, v skupnem interesu, saj je mogoče pričakovati, da bo povečanje znatno prispevalo k rasti, blaginji in trajnostnemu razvoju. V zvezi s tem Nadzorni organ ugotavlja, da ima državna pomoč pozitivno vlogo, če je dobro usmerjena in podjetja pravilno spodbuja k povečanju R&R&I. Kljub temu lahko državna pomoč pripelje tudi do znatnega izkrivljanja konkurence, kar je treba upoštevati.

7.1 Ukrepi, ki so predmet podrobne ocene

Zaradi večjega tveganja izkrivljanja konkurence bo Nadzorni organ za naslednje ukrepe izvedel podrobnejšo oceno.

Za ukrepe, ki jih zajema uredba o skupinski izjemi

— za vse primere, priglašene Nadzornemu organu, v skladu z obveznostjo individualne priglasitve pomoči, kot predpisuje uredba o skupinski izjemi.

Za ukrepe, ki jih zajema to poglavje:

Kadar znesek pomoči preseže:

— za pomoč za projekt( (41) in študije izvedljivosti: — 20 milijonov EUR na podjetje, za projekt/študijo izvedljivosti, če je projekt pretežno temeljna raziskava (42), — 10 milijonov EUR na podjetje, za projekt/študijo izvedljivosti, če je projekt pretežno industrijska raziskava (43), — 7,5 milijona EUR na podjetje, za projekt/študijo izvedljivosti za vse druge projekte,

— za procesne ali organizacijske inovacije v storitvenih dejavnostih 5 milijonov EUR za projekt na podjetje,

— za inovacijske grozde (na grozd) 5 milijonov EUR.

Namen te podrobne ocene je zagotoviti, da visoki zneski pomoči za R&R&I ne izkrivljajo konkurence v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom, temveč da dejansko prispevajo k skupnemu interesu. To se zgodi, ko so koristi državne pomoči v obliki dodatnih R&R&I večje od škode za konkurenco in trgovino.

Podrobna ocena je sorazmerna ocena, ki je odvisna od možnosti izkrivljanja v posameznem primeru. V skladu s tem dejstvo, da bo izvedena podrobna ocena, ne pomeni nujno potrebe po sprožitvi formalnega postopka preiskave, čeprav se to pri določenih ukrepih lahko zgodi.

Če države Efte zagotovijo polno sodelovanje in pravočasno priskrbijo ustrezne informacije, si bo Nadzorni organ po svojih najboljših močeh prizadeval za pravočasno izvedbo preiskave.

7.2 Metodologija podrobne ocene: merila R&R&I za gospodarsko oceno nekaterih posameznih primerov

Nadzorni organ spodaj določa smernice glede vrste informacij, ki jih lahko zahteva, in metodologije, ki jo bo uporabil pri ukrepih, ki so predmet podrobne ocene. Te smernice so namenjene zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti odločitev in obrazložitev Nadzornega organa, da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost.

Podrobna ocena bo izvedena na podlagi naslednjih pozitivnih in negativnih elementov, ki se bodo uporabljali poleg meril, določenih v oddelku 5. V nekaterih primerih sta lahko uporabnost in pomen, pripisana tem elementom, odvisna od oblike ali cilja pomoči. Raven ocene Nadzornega organa bo sorazmerna s tveganjem izkrivljanja konkurence. To pomeni, da bo obseg analize odvisen od narave primera. Državna pomoč za dejavnosti, ki niso povezane s trgom, bo zato manj verjetno spodbudila zelo obsežen pregled.

Države Efte so pozvane, da posredujejo vse elemente, za katere menijo, da so uporabni za oceno primera. Države Efte so zlasti pozvane, da upoštevajo ocene prejšnjih shem ali ukrepov državne pomoči, ocene učinka, ki jih je izvedel organ za dodeljevanje pomoči, ocene tveganja, finančna poročila, notranje poslovne načrte, ki jih mora vsaka družba pripraviti za pomembne projekte, izvedenska mnenja in druge študije, povezane z R&R&I.

7.3 Pozitivni učinki pomoči

Dejstvo, da pomoč spodbuja podjetja k izvajanju dejavnosti R&R&I, ki se sicer ne bi izvajale na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, je glavni pozitivni element, ki ga je treba upoštevati pri oceni združljivosti pomoči.

Nadzorni organ bo v okviru tega zlasti pozoren na naslednje elemente:

— neto povečanje R&R&I, ki jih izvaja podjetje,

— prispevek ukrepa h globalnemu izboljšanju zadevnega sektorja, kar zadeva raven R&R&I,

— prispevek ukrepa k izboljšanju razmer na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, kar zadeva R&R&I v mednarodnem okviru.

7.3.1 Obstoj tržne nepopolnosti

Kot je navedeno v oddelku 1, je državna pomoč lahko nujna za povečanje R&R&I v gospodarstvu samo v obsegu, v katerem trg sam ne more zagotoviti optimalnega rezultata. Ugotavlja se, da nekatere tržne nepopolnosti ovirajo skupno raven R&R&I na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP. Vendar se s temi tržnimi nepopolnostmi ne srečujejo vsa podjetja in sektorji v gospodarstvu enako. Posledično morajo države Efte v zvezi z ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, posredovati ustrezne informacije o tem, ali se pomoč nanaša na splošno tržno nepopolnost, povezano z R&R&I, na ozemlju, ki ga pokriva Sporazum EGP, ali na točno določeno tržno nepopolnost.

Odvisno od točno določenih tržnih nepopolnosti bo Nadzorni organ upošteval naslednje elemente:

— učinke prelivanja znanja: predvidena raven razširjanja informacij; posebnost ustvarjenega znanja; dostopnost zaščite pravic intelektualne lastnine,

— nepopolne in nesimetrične informacije: raven tveganja in zapletenosti raziskav; potreba po zunanjem financiranju; značilnosti upravičenca do pomoči za prejem zunanjega financiranja,

— nepopolnosti pri usklajevanju: število sodelujočih podjetij; intenzivnost sodelovanja; različnost interesov med sodelujočimi partnerji; težave pri oblikovanju pogodb; težave tretjih strank pri usklajevanju sodelovanja.

Pri državni pomoči, usmerjeni v projekte ali dejavnosti R&R&I, ki se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, bo Nadzorni organ upošteval: (i) slabosti, ki so posledica obrobnosti in drugih regionalnih posebnosti, (ii) posebne lokalne gospodarske podatke, socialne in/ali zgodovinske razloge za nizko raven dejavnosti R&R&I v primerjavi z ustreznimi povprečnimi podatki in/ali po potrebi z razmerami na nacionalni ravni/ravni EGP in (iii) kateri koli drug ustrezni kazalnik, ki kaže povečano stopnjo tržne nepopolnosti.

7.3.2 Ustrezni instrument

Državno pomoč za R&R&I je mogoče odobriti na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če je nujno potrebna za dosego cilja skupnega interesa, in sicer kot izjemo splošne prepovedi državne pomoči. Pomemben element testa tehtanja je, ali in v kakšnem obsegu se lahko državna pomoč za R&R&I šteje za ustrezen instrument za povečanje dejavnosti R&R&I, če se lahko z drugimi, manj izkrivljajočimi instrumenti dosežejo enaki rezultati.

Nadzorni organ bo pri ugotavljanju združljivosti posebej upošteval vsako morebitno oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo je izvedla država Efte. Za ustrezni instrument se štejejo ukrepi, pri katerih je država Efte obravnavala druge možne politike in za katere so ugotovljene in Nadzornemu organu predložene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč.

7.3.3 Spodbujevalni učinek in nujnost pomoči

Analiza spodbujevalnega učinka ukrepa pomoči je najpomembnejši pogoj pri analizi državne pomoči za R&R&I. Opredelitev spodbujevalnega učinka pomeni ocenitev, ali bo načrtovana pomoč spodbudila podjetja k izvajanju R&R&I, ki jih sicer ne bi izvajala.

V oddelku 6 je določena vrsta kazalnikov, ki jih lahko države Efte uporabijo pri dokazovanju spodbujevalnega učinka. Vendar pa bo Nadzorni organ v primeru podrobne ocene ukrepa zahteval, da se spodbujevalni učinek utemelji natančneje, da bi se izognili neupravičenemu izkrivljanju konkurence.

Nadzorni organ bo v svoji analizi poleg kazalnikov, navedenih v oddelku 6, upošteval naslednje elemente:

— opredelitev načrtovane spremembe: Načrtovana sprememba ravnanja, ki je cilj državne pomoči v priglašenem primeru, mora biti dobro opredeljena (nov projekt, ki ga je sprožila, povečana velikost, obseg ali hitrost projekta),

— analizo nasprotnih dejstev: Sprememba ravnanja mora biti opredeljena z analizo nasprotnih dejstev: kakšna bi bila raven načrtovane dejavnosti s pomočjo in brez nje? Razlika med obema primeroma se obravnava kot učinek ukrepa pomoči in opisuje spodbujevalni učinek,

— raven donosnosti: Če projekt sam po sebi ne bi bil tako donosen, da bi ga zasebno podjetje izvedlo, vendar bi prinesel pomembne koristi za družbo, je bolj verjetno, da ima pomoč spodbujevalni učinek. Za oceno splošne donosnosti (ali njenega pomanjkanja) projekta se lahko uporabijo metodologije ocenjevanja, ki so običajna praksa v določeni zadevni industriji (44),

— znesek naložbe in časovni potek denarnih tokov: Visoka zagonska naložba, nizka stopnja denarnih tokov, ki jih je mogoče pridobiti, in znaten del denarnih tokov, ki bodo na voljo v zelo daljni prihodnosti, se bodo šteli za pozitivne elemente pri oceni spodbujevalnega učinka,

— raven tveganja, prisotnega v raziskovalnem projektu: Na podlagi npr. študij izvedljivosti, ocen tveganja in izvedenskih mnenj se bodo pri oceni tveganja zlasti upoštevali nepovrnljivost naložbe, verjetnost poslovnega neuspeha, tveganje, da bo projekt manj produktiven, kot se pričakuje, tveganje, da bo izvajanje projekta ogrozilo druge dejavnosti, in tveganje, da bodo stroški projekta ogrozili finančno sposobnost preživetja podjetja. Za državno pomoč, usmerjeno v projekte ali dejavnosti R&R&I, ki se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, bo Nadzorni organ upošteval slabosti, ki so posledica obrobnosti in drugih regionalnih posebnosti in negativno vplivajo na raven tveganja v raziskovalnem projektu,

— stalno ocenjevanje: Ukrepi, za katere so predvideni pilotni projekti (v majhnem obsegu) ali ki določajo dobro opredeljene mejnike, katerih posledica je prekinitev projekta v primeru neuspeha, in za katere je predvideno javno dostopno naknadno spremljanje, se bodo obravnavali ugodneje, kar zadeva oceno spodbujevalnega učinka.

7.3.4 Sorazmernost pomoči

Ne glede na merila, navedena v oddelku 5, mora zadevna država Efte posredovati tudi naslednje informacije:

— odprt izbirni postopek: Kadar je v državi Efte več (morebitnih) kandidatov za izvajanje projekta R&R&I, je bolj verjetno, da bo izpolnjena zahteva po sorazmernosti, če je bil projekt dodeljen na podlagi preglednih, objektivnih in nediskriminacijskih meril,

— najnižjo potrebno pomoč: Države Efte morajo pojasniti, kako je bil dodeljeni znesek izračunan, s čimer se zagotovi, da je omejen na najnižji potrebni znesek.

7.4 Analiza izkrivljanja konkurence in trgovine

Državna pomoč za R&R&I lahko vpliva na konkurenco na dveh ravneh: (i) konkurenca v inovacijskem procesu, tj. konkurenca v smislu R&R&I, ki se izvaja na stopnjah, predhodnih proizvodnim trgom, in (ii) konkurenca na proizvodnih trgih, na katerih se izkoriščajo rezultati dejavnosti R&R&I.

Nadzorni organ bo pri ocenjevanju negativnih učinkov ukrepov pomoči svojo analizo izkrivljanja konkurence osredotočil na predvidljiv učinek pomoči R&R&I na konkurenco med podjetji na zadevnih proizvodnih trgih. Nadzorni organ bo dal večjo težo tveganjem za konkurenco in trgovino, ki bodo nastala v predvidljivi prihodnosti in so še posebej verjetna.

Učinek na konkurenco v inovacijskem procesu bo pomemben, če ima predvidljiv učinek na izid prihodnje konkurence na proizvodnem trgu. V nekaterih primerih se s samimi rezultati R&R&I, na primer v obliki pravic intelektualne lastnine, trguje na tako imenovanih tehnoloških trgih, npr. z izdajanjem licenc za patente. V teh primerih lahko Nadzorni organ upošteva tudi učinek pomoči na konkurenco na tehnoloških trgih.

Učinek R&R&I na proizvodne trge je večinoma dinamičen in zato bo analiza usmerjena v prihodnost. Pogosto bo ista inovativna dejavnost povezana z več prihodnjimi proizvodnimi trgi. V tem primeru se bo upošteval učinek državne pomoči na vse zadevne trge.

Obstajajo trije različni načini, na katere lahko pomoč R&R&I izkrivlja konkurenco na proizvodnih trgih:

1. pomoč R&R&I lahko izkrivlja dinamične spodbude akterjev na trgu za naložbe (učinek izrinjanja);

2. pomoč R&R&I lahko ustvari ali ohrani položaj tržne moči;

3. pomoč R&R&I lahko ohrani neučinkovito strukturo trga.

Državna pomoč ima lahko tudi negativen učinek na trgovino na trgu, ki ga pokriva Sporazum EGP. Zlasti kadar pomoč R&R&I pripelje do izrinjanja konkurentov, lahko ukrepi pomoči sčasoma povzročijo premik trgovinskih tokov in lokacije gospodarske dejavnosti.

7.4.1 Izkrivljanje dinamičnih spodbud

Glavni pomislek pri pomoči R&R&I za podjetja je, da se izkrivljajo dinamične spodbude konkurentov za naložbe. Ko podjetje prejme pomoč, to na splošno poveča verjetnost uspešnih R&R&I tega podjetja, kar pripelje do povečane prisotnosti na proizvodnem(-ih) trgu(-ih) v prihodnosti. Ta povečana prisotnost lahko konkurente spodbudi k zmanjšanju obsega njihovih prvotnih naložbenih načrtov (učinek izrinjanja).

Nadzorni organ bo v svoji analizi upošteval naslednje elemente:

— znesek pomoči: Ukrepi pomoči, ki vključujejo visoke zneske pomoči, bolj verjetno povzročijo znatne učinke izrinjanja. Pomen zneska pomoči se bo meril glede na skupne zasebne izdatke za raziskave in razvoj v sektorju in znesek, ki so ga porabili glavni akterji,

— bližino trga/kategorijo pomoči: Bolj ko je ukrep pomoči usmerjen v dejavnost R&R&I, ki je blizu trgu, bolj je verjetno, da bo povzročil znatne učinke izrinjanja,

— odprt izbirni postopek: Kadar bo pomoč dodeljena na podlagi objektivnih in nediskriminacijskih meril, bo Nadzorni organ bolj pozitivno naravnan,

— izstopne ovire: Konkurenti bolj verjetno ohranijo (ali celo povečajo) svoje naložbene načrte, če so izstopne ovire za inovacijski proces visoke. To se lahko zgodi, če je veliko preteklih naložb konkurentov vezanih na določen potek R&R&I,

— spodbude za konkuriranje za prihodnji trg: Pomoč R&R&I lahko pripelje do položaja, ko konkurenti upravičencu pomoči naznanijo, da se odrekajo konkuriranju za prihodnji trg, ker prednost, ki jo prinaša pomoč (v smislu stopnje tehnološkega napredka ali v časovnem smislu), zmanjšuje njihove možnosti za donosen vstop na ta prihodnji trg,

— razlikovanje med proizvodi in intenzivnost konkurence: Kadar so inovacije proizvodov bolj usmerjene v razvoj različnih proizvodov (povezanih npr. z različnimi znamkami, standardi, tehnologijami, skupinami potrošnikov), je manj verjetno, da bodo konkurenti prizadeti. Enako velja, če je na trgu veliko učinkovitih konkurentov.

7.4.2 Ustvarjanje tržne moči

Pomoč za podporo R&R&I ima lahko izkrivljajoče učinke v smislu povečanja ali ohranjanja stopnje tržne moči na proizvodnih trgih. Tržna moč je moč vplivanja na tržne cene, proizvodnjo, raznolikost ali kakovost blaga in storitev ali na druge parametre konkurence na trgu v daljšem časovnem obdobju na račun potrošnikov. Nadzorni organ bo pred dodelitvijo pomoči ocenil tržno moč in spremembe tržne moči, ki jih je mogoče pričakovati kot posledico pomoči.

Nadzorni organ je zlasti zaskrbljen zaradi tistih ukrepov R&R&I, ki upravičencu do pomoči omogočajo, da prenese ali utrdi tržno moč, ki jo ima na obstoječih proizvodnih trgih, na prihodnje proizvodne trge. Nadzorni organ zato verjetno ne bo opredelil pomislekov glede konkurence v povezavi s tržno močjo na trgih, na katerih ima vsak upravičenec do pomoči tržni delež pod 25 %, in na trgih, ki imajo tržno koncentracijo z indeksom Herfindahl-Hirschman (HHI) pod 2000.

Nadzorni organ bo v svoji analizi upošteval naslednje elemente:

— tržno moč upravičenca do pomoči in strukturo trga: Kadar prejemnik že prevladuje na proizvodnem trgu, lahko ukrep pomoči utrdi to prevlado z dodatnim zmanjšanjem konkurenčne omejitve, ki jo lahko konkurenti uveljavijo pri podjetju prejemnika. Podobno lahko ukrepi državne pomoči znatno vplivajo na oligopolne trge, na katerih je dejavnih le nekaj akterjev,

— stopnjo vstopnih ovir: Na področju R&R&I lahko za nove udeležence obstajajo precejšnje vstopne ovire. Te ovire vključujejo pravne vstopne ovire (zlasti pravice intelektualne lastnine), ekonomije obsega in dosega, ovire dostopa do mrež in infrastrukture ter druge strateške ovire za vstop ali razširitev,

— kupno moč: Tržna moč podjetja je lahko omejena tudi s tržnim položajem kupcev. Če je verjetno, da si bodo kupci prizadevali za ohranitev zadostne konkurence na trgu, lahko prisotnost močnih kupcev služi za preprečevanje močnega tržnega položaja,

— izbirni postopek: Ukrepi pomoči, ki podjetjem z močnim tržnim položajem omogočajo, da vplivajo na izbirni postopek, npr. s tem, da imajo pravico priporočiti podjetja v izbirnem postopku ali da vplivajo na raziskovalno pot na način, ki neutemeljeno odklanja alternativne poti, bodo pri Nadzornem organu verjetno vzbudili pomisleke.

7.4.3 Ohranjevanje neučinkovitih tržnih struktur

Če pomoč R&R&I ni pravilno usmerjena, lahko podpira neučinkovita podjetja in tako pripelje do tržnih struktur, v okviru katerih mnogi akterji na trgu delujejo znatno pod ravnjo učinkovitosti. Nadzorni organ bo v svoji analizi upošteval, ali je pomoč dodeljena na trgih s presežno zmogljivostjo, v nazadujočih industrijah ali v občutljivih sektorjih. Pomisleki so manj verjetni v primerih, ko je pomoč R&R&I usmerjena v spreminjanje dinamike rasti sektorja, zlasti z uvajanjem novih tehnologij.

7.5 Tehtanje in odločitev

Ob upoštevanju teh pozitivnih in negativnih elementov Nadzorni organ pretehta učinke ukrepa in ugotovi, ali izhajajoče izkrivljanje negativno vpliva na pogoje trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Analiza bo v vsakem posameznem primeru temeljila na skupni oceni predvidljivih pozitivnih in negativnih učinkov državne pomoči. Nadzorni organ v ta namen ne bo samodejno uporabil meril iz oddelkov 7.3 in 7.4, ampak bo izvedel skupno oceno na podlagi načela sorazmernosti.

Nadzorni organ ne more vložiti ugovora glede priglašenega ukrepa pomoči, ne da bi sprožil formalni postopek preiskave, kot ne more na podlagi formalnega postopka preiskave, določenega v členu 6 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, zaključiti postopka z odločbo v skladu s členom 7 navedenega protokola. Če sprejme pogojno odločbo v smislu člena 7(4) dela II Protokola 3, lahko zlasti doda naslednje pogoje, ki morajo zmanjšati izhajajoče izkrivljanje konkurence ali učinke na trgovino in morajo biti sorazmerni:

— intenzivnosti pomoči, ki so nižje od največjih intenzivnosti, dovoljenih v oddelku 5, vključno z mehanizmi vračila neupravičene podpore in različnimi pogoji za odplačilo vračljivih predujmov,

— razširjanje rezultatov, sodelovanje in druge obveznosti glede ravnanja,

— ločevanje računov, da se prepreči navzkrižno subvencioniranje z enega trga na drugi trg, ko je upravičenec dejaven na več trgih,

— brez diskriminacije do drugih morebitnih upravičencev (zmanjšanje selektivnosti).

8. Kumulacija

Glede kumulacije veljajo zgornje meje pomoči, določene v tem poglavju, ne glede na to, ali se podpora za projekt, ki prejema pomoč, v celoti financira iz državnih virov ali pa jo delno financira Skupnost, razen v posebnem in omejenem okviru pogojev, določenih za financiranje iz sredstev Skupnosti na podlagi okvirnih programov RTR, sprejetih v skladu z naslovom XVIII Pogodbe ES ali naslovom II Pogodbe Euratom.

Kadar so izdatki, upravičeni do pomoči za R&R&I, v celoti ali delno upravičeni do pomoči za druge namene, bo za skupni del veljala najugodnejša zgornja meja iz veljavnih pravil. Ta omejitev se ne uporablja za pomoč, dodeljeno v skladu s poglavjem 10.B Smernic o državni pomoči, Državna pomoč za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednja podjetja (45).

Pomoč za R&R&I se ne kumulira s podporo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, da bi se izognili največjim intenzivnostim pomoči, določenim v tem poglavju.

9. Končne določbe

9.1 Poročanje in spremljanje

9.1.1 Letna poročila

Države Efte morajo v skladu z zahtevami iz člena 21(1) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter člena 5 Odločbe Nadzornega organa Efte št. 195/04/COL (46) Nadzornemu organu predložiti letna poročila.

Poleg zahtev, navedenih v teh določbah, letna poročila za ukrepe pomoči R&R&I vsebujejo za vsak ukrep, vključno z odobritvijo pomoči v okviru odobrene sheme, naslednje podatke:

— ime upravičenca,

— znesek pomoči na upravičenca,

— intenzivnost pomoči,

— sektorje dejavnosti, v katerih se izvajajo projekti, ki prejemajo pomoč.

Država Efte mora v primeru davčne pomoči zagotoviti samo seznam tistih upravičencev, ki so prejeli letno davčno olajšavo, višjo od 200 000 EUR.

Poročilo mora v primeru grozdov vključevati tudi kratek opis dejavnosti grozda in njegove učinkovitosti pri privabljanju k dejavnosti R&R&I. Nadzorni organ lahko zahteva dodatne informacije v zvezi z dodeljeno pomočjo, da preveri, ali so bili upoštevani pogoji iz odločbe Nadzornega organa o odobritvi ukrepa pomoči.

Letna poročila bodo objavljena na spletni strani Nadzornega organa.

Države Efte morajo za vso pomoč, ki je v okviru odobrene sheme dodeljena velikim podjetjem, v letnem poročilu tudi pojasniti, kako je bil upoštevan spodbujevalni učinek za pomoč, dodeljeno takim podjetjem, zlasti z uporabo kazalnikov in meril, navedenih v zgornjem oddelku 6.

9.1.2 Dostop do celotnega besedila shem

Nadzorni organ meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje preglednosti državne pomoči v Skupnosti. Zlasti se zdi nujno zagotoviti, da imajo države Efte, gospodarski subjekti, zainteresirane strani in Nadzorni organ sam preprost dostop do celotnega besedila vseh veljavnih shem pomoči R&R&I.

To je mogoče preprosto doseči z vzpostavitvijo povezanih spletnih strani. Zato bo Nadzorni organ pri proučevanju shem pomoči R&R&I od zadevnih držav Efte sistematično zahteval, da celotno besedilo vseh končnih shem pomoči objavijo na spletu in Nadzornemu organu sporočijo spletni naslov objave. Shema se ne sme izvajati pred objavo teh podatkov na spletu.

9.1.3 Informativni listi

Poleg tega morajo države Efte vedno, kadar se pomoč dodeli na podlagi shem pomoči, ne da bi zanjo veljala obveznost individualne priglasitve, in kadar pomoč presega 3 milijone EUR, v roku 20 delovnih dni od odobritve pomoči s strani pristojnega organa, Nadzornemu organu posredovati zahtevane podatke na standardnem obrazcu, določenem v prilogi k temu poglavju. Nadzorni organ bo povzetek podatkov objavil na svoji spletni strani (http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/).

Države Efte morajo zagotoviti vodenje podrobnih evidenc o dodeljevanju pomoči za vse ukrepe R&R&I. Te evidence, ki morajo vsebovati vse podatke, potrebne za ugotovitev, ali so bili upoštevani upravičeni stroški in največja dovoljena intenzivnost pomoči, je treba hraniti deset let od datuma dodelitve pomoči.

Nadzorni organ bo države Efte pozval, naj te podatke posredujejo za izvedbo ocene učinka tega poglavja tri leta po njegovem začetku veljavnosti (47).

9.2 Ustrezni ukrepi

Nadzorni organ državam Efte na podlagi člena 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču predlaga naslednje ustrezne ukrepe v zvezi z njihovimi obstoječimi shemami pomoči za raziskave in razvoj.

Za zagotovitev skladnosti z določbami tega poglavja morajo države Efte po potrebi spremeniti te sheme, da jih uskladijo s tem poglavjem v dvanajstih mesecih po začetku njegove veljavnosti, z naslednjimi izjemami:

— države Efte imajo na voljo štiriindvajset mesecev, da uvedejo spremembe v zvezi z določbami, ki jih zajema točka 3.1.1 tega poglavja,

— novi prag za velike individualne projekte se bo uporabljal od začetka veljavnosti tega poglavja,

— obveznost zagotovitve podrobnejših letnih poročil v skladu s točko 9.1.1 in obveznost predložitve informativnih listov v skladu s točko 9.1.3 se bo uporabljala za obstoječe sheme pomoči šest mesecev po začetku veljavnosti tega poglavja.

Države Efte so pozvane, da podajo svoje izrecno brezpogojno strinjanje s temi predlaganimi ustreznimi ukrepi, in sicer v dveh mesecih od datuma objave tega poglavja. Če Nadzorni organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.

9.3 Začetek veljavnosti, čas veljavnosti in revizija

To poglavje bo začelo veljati na dan sprejetja (48).

To poglavje se bo uporabljalo do 31. decembra 2013. Nadzorni organ ga lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni pred tem datumom, in sicer na podlagi pomembnih pomislekov v zvezi s konkurenčno ali raziskovalno politiko ali da se upoštevajo druge politike Skupnosti ali mednarodne obveznosti. Nadzorni organ namerava izvesti pregled tega poglavja tri leta po začetku njegove veljavnosti.

Nadzorni organ bo to poglavje uporabljal za vse priglašene projekte pomoči, v zvezi s katerimi bo moral odločiti po njegovem sprejetju, tudi če so bili projekti priglašeni pred sprejetjem tega poglavja. To vključuje individualno pomoč, dodeljeno v okviru odobrenih shem pomoči in priglašeno Nadzornemu organu v skladu z obveznostjo individualne priglasitve take pomoči.

V skladu z Obvestilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (49), bo Nadzorni organ v primeru nepriglašene pomoči uporabil

— to poglavje, če je bila pomoč dodeljena po začetku njegove veljavnosti,

— v vseh drugih primerih veljavno poglavje v času dodelitve pomoči.