(1)

Take obveznosti in zajamčeno obratovanje se običajno navajajo kot ‚nasedli stroški’. V praksi se lahko pojavljajo v različnih oblikah: dolgoročne kupoprodajne pogodbe, naložbe, izvedene pod implicitnim ali eksplicitnim jamstvom prodaje, naložbe zunaj področja običajne dejavnosti, itd. Da bi lahko take obveznosti ali jamstva uvrstili med upravičene nasedle stroške, ki jih odobri organ, morajo izpolnjevati naslednja merila: (a) ‚Obveznosti in zajamčeno obratovanje’, ki bi lahko privedli do nasedlih stroškov, morajo datirati pred 27. novembrom 1999, datumom začetka veljavnosti Sklepa št. 168/1999. (b) Obstoj in veljavnost takih obveznosti ali jamstev se utemelji ob upoštevanju osnovnih pravnih in pogodbenih določb in zakonodajnega okvira, v katerem so bili sestavljeni. (c) Obstaja tveganje, da obveznosti ali jamstva ne bodo izpolnjena zaradi določb Direktive 96/92/ES. Da bi veljali kot nasedli stroški, morajo obveznosti ali jamstva zato zaradi učinkov Direktive postati negospodarni in morajo znatno ovirati konkurenčnost zadevnega podjetja. To mora biti razvidno med drugim iz načina knjiženja zadevnega podjetja (npr. rezervacij), ki morajo odražati predvidljive vplive obveznosti in jamstev. Zlasti kjer je kot posledica zadevnih obveznosti ali jamstev v odsotnosti pomoči ali kakršnih koli prehodnih ukrepov ogrožena sposobnost preživetja podjetij, velja, da morajo obveznosti ali jamstva izpolnjevati zahteve, določene v prejšnjem odstavku. Vpliv takih obveznosti ali jamstev na konkurenčnost ali sposobnost preživetja zadevnih podjetij se bo ocenil na konsolidirani ravni. Da bi obveznosti in jamstva pomenili nasedle stroške, mora biti mogoče vzpostaviti odnos med vzroki in posledicami med začetkom veljavnosti Sklepa 168/1999 in težavami, ki jih zadevna podjetja imajo pri izpolnjevanju ali zagotavljanju združljivosti s takimi obveznostmi ali jamstvi. Da bi vzpostavil tak odnos med vzroki in posledicami, bo organ upošteval vsak padec cene električne energije ali izgube tržnega deleža, ki jo je utrpelo zadevno podjetje. Obveznosti in jamstva, ki jih ni bilo mogoče izpolniti ne glede na začetek veljavnosti Sklepa 168/1999, ne pomenijo nasedlih stroškov. (d) Take obveznosti ali jamstva morajo biti nepreklicni. V kolikor bi podjetje imelo možnost preklica proti plačilu ali spreminjanja, je treba pri takih obveznostih ali jamstvih to dejstvo upoštevati pri izračunavanju upravičenih nasedlih stroškov. (e) Obveznosti ali jamstva, vezana na podjetja, ki so last iste skupine, praviloma ne morejo veljati kot nasedli stroški. (f) Nasedli stroški so gospodarski stroški, ki morajo ustrezati dejanskim naloženim zneskom, ki so bili plačani ali se lahko plačajo za obveznosti ali jamstva, iz katerih izhajajo: pavšalnih izračunov zato ni mogoče sprejeti, razen če je mogoče dokazati, da odražajo gospodarsko stanje. (g) Nasedli stroški ne smejo vključevati dohodkov, dobičkov ali dodane vrednosti, v povezavi z obveznostmi ali jamstvi, iz katerih izhajajo. (h) Nasedli stroški morajo biti vrednoteni brez kakršnih koli plačanih ali plačljivih pomoči glede na sredstva, na katera so vezani. Zlasti kjer obveznost ali zajamčeno obratovanje ustreza naložbi, ki je predmet državne pomoči, je treba vrednost pomoči odšteti od vseh nasedlih stroškov, ki izhajajo iz obveznosti ali jamstva. (i) Kadar koli nasedli stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki jih je težko izpolniti zaradi Sklepa 168/1999, se pri izračunu upravičenih nasedlih stroškov upošteva dejanska sprememba v ekonomskih in konkurenčnih razmerah, ki prevladujejo na nacionalnih in skupnih trgih električne energije. Zlasti kjer lahko obveznosti in jamstva pomenijo nasedle stroške zaradi predvidljivega padca cen električne energije, mora izračun nasedlih stroškov upoštevati dejanska gibanja cen električne energije. (j) Stroški, amortizirani pred prenosom Sklepa 168/1999 v nacionalno zakonodajo, niso nasedli stroški. Vendar rezervacije ali amortizacija sredstev, vključeni v bilanco stanja zadevnega podjetja z izrecnim ciljem upoštevanja predvidljivih učinkov Sklepa, lahko ustrezajo nasedlim stroškom. (k) Upravičeni nasedli stroški ne morejo preseči najnižje ravni, ki zadevnim podjetjem dovoljuje, da nadaljujejo z izvajanjem ali zagotavljanjem združljivosti z obveznostmi ali jamstvi, ki jih pod vprašaj postavlja Sklep168/1999 (4). Posledično jih je treba izračunati ob upoštevanju najbolj gospodarne rešitve (ker ni nobene pomoči) z vidika zadevnega podjetja. To med drugim lahko pomeni prenehanje obveznosti ali jamstev, ki povzročajo nasedle stroške, ali odprodajo vseh ali nekaterih sredstev, ki povzročajo nasedle stroške (kjer to ni v nasprotju z načeli samih obveznosti ali jamstev). (l) Stroški, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive (26. november 2006) praviloma ne pomenijo upravičenih nasedlih stroškov v smislu te metodologije (5). Vendar, če je potrebno, lahko organ pravočasno upošteva take obveznosti in jamstva ter jih, kadar je to ustrezno, upošteva kot upravičene nasedle stroške na naslednji stopnji odpiranja skupnega trga električne energije. (m) Za države Efte, ki svoje trge odprejo hitreje, kot to zahteva Sklep skupnega odbora EGP št. 168/1999, lahko organ upošteva kot upravičene nasedle stroške v skladu s to metodologijo tiste stroške, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive, če taki stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki izpolnjujejo merila iz točk (a) do (l) oddelka 21.3 zgoraj, in če so omejeni na obdobje, ki se zaključi najkasneje 31. decembra 2010.