SL Uradni list Evropske unije L 107/69

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 303/13/COL

z dne 10. julija 2013

o shemi sklada za čarterske lete za severno Norveško (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3),zlasti člena 1(2) dela I ter člena 6 in člena 7(4) dela II,

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

1. Postopek

(1) Po razgovorih z Nadzornim organom pred priglasitvijo so norveški organi v dopisu z dne 2. maja 2012 priglasili shemo sklada za čarterske lete za severno Norveško v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 (1).

(2) Nadzorni organ je z dopisom z dne 27. junija 2012 (2) obvestil norveške organe, da bo začel formalni postopek preiskave iz člena 1(2) dela I in člena 6(1) dela II Protokola 3 v zvezi z načrtom za dodelitev pomoči na podlagi sheme sklada za čarterske lete za severno Norveško.

(3) Odločba Nadzornega organa (št. 246/12/COL) o začetku formalnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (3).

(4) Norveški organi so z dopisom z dne 27. avgusta 2012 predložili svoje pripombe glede Odločbe št. 246/12/COL (4).

(5) Nadzornemu organu je pripombe glede Odločbe št. 246/12/COL predložilo osem zainteresiranih tretjih oseb (5).

(6) Norveški organi so z dopisoma z dne 15. novembra 2012 (6) in 23. aprila 2013 (7) predložili svoja stališča o pripombah tretjih oseb.

2. Opis predlaganega ukrepa

2.1 Shema sklada za čarterske lete

(7) Ukrep zajema vzpostavitev sheme sklada za čarterske lete (v nadaljnjem besedilu: sklad za čarterske lete ali shema) za dodeljevanje pomoči organizatorjem potovanj, ki nudijo čarterske lete (8) v tri okrožja na severu Norveške: Nordland, Troms in Finnmark (v nadaljnjem besedilu: okrožja). Sklad za čarterske lete bo neprofitno podjetje, ki bo delovalo kot orodje za dodeljevanje pomoči. Kapitalizacija sklada za čarterske lete bo izvedena s sredstvi treh okrožij.

(8) Shema bo zajela čarterske lete do vseh letališč na severu Norveške. Norveški organi predvidevajo, da bodo v poštev prišla samo velika letala (9), saj so običajno le takšna letala primerna za čarterske lete (10). Vsa letališča na severu Norveške imajo presežne zmogljivosti.

(9) Pomoč bo izvedena v obliki plačila v višini največ 25 % skupnih stroškov čarterskih letov organizatorja potovanj za upravičene lete in bo omejena zgolj na takšne stroške (11).

(10) Norveški organi pričakujejo, da bo sklad za čarterske lete zagotovil16 serij čarterskih letov (12), pri čemer bo v prvem letu vsaka serija vključevala sedem povratnih letov, torej bo skupaj izvedenih 112 povratnih letov. Zasedenost sedežev (13) v višini 60 % je najslabši možni scenarij, v skladu s katerim bi bila intenzivnost pomoči največja (14). Ob predpostavki, da bo povprečna zasedenost sedežev 60-odstotna, je celotni letni znesek pomoči iz sklada za čarterske lete ocenjen na približno 8 400 000 NOK (15).

(11) Shema je del skladne strategije regionalnega razvoja norveških organov. Eden od ključnih ciljev norveške „politike za skrajni sever“ je „okrepiti temelje za zaposlovanje, ustvarjanje vrednosti in blaginjo po vsej državi z regionalnimi in nacionalnimi prizadevanji v sodelovanju s partnerji iz drugih držav in ustreznimi avtohtonimi skupinami“ (16). Politika za severno Norveško je osredotočena predvsem na turizem, njen cilj pa je preprečevanje upada prebivalstva z ustvarjanjem delovnih mest v turistični industriji. Strategija za turizem norveške vlade se sklicuje tudi na sklad za čarterske lete (17). Osredotočenost na turizem za preprečevanje upada prebivalstva je pomembna politika regionalnih organov v okrožjih Nordland, Troms in Finnmark (18).

(12) Sklad za čarterske lete bo najverjetneje organiziran kot podjetje v lasti treh okrožij. Upravni odbor sklada za čarterske lete bo določil skupino za odobritev vlog za pomoč v okviru sheme na podlagi izpolnjevanja določenih meril.

2.2 Cilj in možni učinek ukrepa pomoči

(13) Cilj sklada za čarterske lete je povečati uporabo letališč na severu Norveške in s tem prispevati h gospodarskemu razvoju v regiji. Ukrep pomoči je namenjen zmanjšanju ekonomskega tveganja, povezanega z opravljanjem čarterskih (izrednih) letov na sever Norveške.

(14) Okrožja so redko poseljena območja s povprečno gostoto prebivalstva 4,2 prebivalca na kvadratni kilometer, zato jih je mogoče opredeliti kot „regije z najmanjšim številom prebivalcev“, kot so opredeljene v smernicah Nadzornega organa o regionalni pomoči (19). Poleg tega se okrožja soočajo z upadom prebivalstva.

(15) V preteklosti je delovalo omejeno število čarterskih linij na sever Norveške, ki pa niso bile uspešne (20). Razlog za to bi lahko bila pravila o odpovedi, ki veljajo za čarterske lete. Odpoved leta v poznejši fazi je zelo draga. Odločitev o tem, ali naj se čarterski let odpove ali ne, je treba sporočiti nekaj mesecev pred izvedbo serije čarterskih letov. Če je prodaja vozovnic na navedeni datum omejena, je treba serijo čarterskih letov pogosto odpovedati. V nasprotnem primeru bi organizator potovanja tvegal, da bo moral plačati pristojbine za odpoved ali nositi izgubo zaradi praznih sedežev. Turistična industrija verjame, da bo mogoče nadaljevati z izvajanjem veliko letov, če se navedeno tveganje zmanjša. Takšni leti bi lahko bili celo dobičkonosni. Vendar pa se zdi, da organizatorji potovanj raje odpovejo lete zaradi tveganja praznih sedežev, kot pa da bi čakali in upali, da bo let s pozno prodajo vozovnic postal dobičkonosen.

(16) Gospodarski učinek turizma v treh okrožjih je v letu 2010 znašal približno 14 milijard NOK. To vključuje tako neposredne kot tudi posredne učinke turizma (21). V spodnji preglednici je prikazanih nekaj primerov porabe turistov, razdeljene po različnih industrijah v treh okrožjih (22). Okrožje/industrija Hrana/pijača Potniški promet Dejavnosti Hrana/pijača Oblačila in obutev Spominki, zemljevidi itd. Finnmark 311,7 mio 470,8 mio 51,1 mio 192,9 mio 45,8 mio 23,2 mio Troms 453,9 mio 1457,8 mio 80,0 mio 250,8 mio 59,6 mio 31,6 mio Nordland 664,0 mio 2654,6 mio 110,3 mio 428,7 mio 101,9 mio 46,6 mio

(17) Hotelska industrija na severu Norveške trpi zaradi presežnih zmogljivosti in nizkih stopenj dobička. Poleg tega se izkoriščenost zmogljivosti med letom močno spreminja. Številna sezonska delovna mesta so izziv za turistično industrijo. Norveški organi predvidevajo, da bo shema prispevala k povečanju turizma v nizki sezoni in zlasti pozitivno vplivala na zaposlovanje v turistični industriji. V letu 2012 je bilo ocenjeno, da bodo turisti, ki potujejo na sever Norveške, v regiji zapravili 9 000 NOK (na osebo) (23). Norveški organi domnevajo, da bo nizka raven pomoči iz sklada za čarterske lete sprožila veliko porabo turistov na ciljnem območju sheme. To je mogoče ponazoriti z naslednjo tabelo (24). Povprečna zasedenost sedežev Število turistov v prvem letu Pomoč iz sklada za čarterske lete Poraba turistov Stroški sklada za čarterske lete/poraba turistov 60 % 10 714 8 400 000 96 422 400 8,7 % 61 % 10 892 7 980 000 98 029 440 8,1 % 62 % 11 071 7 560 000 99 636 480 7,6 % 63 % 11 249 7 140 000 101 243 520 7,1 % 64 % 11 428 6 720 000 102 850 560 6,5 % 65 % 11 606 6 300 000 104 457 600 6,0 % 66 % 11 785 5 880 000 106 064 640 5,5 % 67 % 11 964 5 460 000 107 671 680 5,1 % 68 % 12 142 5 040 000 109 278 720 4,6 % 69 % 12 321 4 620 000 110 885 760 4,2 % 70 % 12 499 4 200 000 112 492 800 3,7 % 71 % 12 678 3 780 000 114 099 840 3,3 % 72 % 12 856 3 360 000 115 706 880 2,9 % 73 % 13 035 2 940 000 117 313 920 2,5 % 74 % 13 213 2 520 000 118 920 960 2,1 % 75 % 13 392 2 100 000 120 528 000 1,7 % 76 % 13 571 1 680 000 122 135 040 1,4 % 77 % 13 749 1 260 000 123 742 080 1,0 % 78 % 13 928 840 000 125 349 120 0,7 % 79 % 14 106 420 000 126 956 160 0,3 % 80 % 14 285 0 128 563 200 0,0 %

2.3 Nacionalna pravna podlaga za ukrep pomoči

(18) Kapitalski vložki okrožij v sklad za čarterske lete bodo izvedeni iz njihovih proračunov. Pravna podlaga za dodeljeno pomoč bodo proračunske odločitve okrožij (25).

(19) Sklad za čarterske lete bo imel pravico, da dodeli pomoč na podlagi svojega statuta (pravilnika); sklad bo sklepal standardne pogodbe z upravičenci do pomoči.

2.4 Upravičenci

(20) Vlagatelji za pomoč iz sklada za čarterske lete bodo organizatorji potovanj, tj. čarterski prevozniki. Vse zahtevke za pomoč iz sklada za čarterske lete morajo podpreti tri strani: — organizator potovanj, ki je neposredni prejemnik pomoči, — ponudnik destinacije, ki je lahko družba za upravljanje destinacije, hotel, turistična agencija ali kateri koli drugi komercialni ponudnik turističnih storitev. Pomoč iz sklada za čarterske polete ne bo dodeljena paketom, ki vključujejo samo letalske vozovnice. Dokazati je treba, da potovalni paket vključuje tudi aranžmaje „na tleh“ na ciljnem območju sheme v vrednosti vsaj 800 NOK na turista, — letalska družba, ki mora določiti vse stroške, roke, kazni, obveznosti in odgovornosti, ki veljajo za serije čarterskih letov.

(21) Skupina za odobritev pomoči iz sklada za čarterske lete lahko vlogo zavrne, če: — če so bile dosežene omejitve sklada, ki jih je določil upravni odbor sklada za čarterske lete za zadevno obdobje, — se za katerega koli od podpornih partnerjev upravičenca verjame, da ne more doseči pričakovane poslovne uspešnosti, opisane v vlogi, — je vloga nepopolna ali ni v skladu z objavljenimi smernicami sklada za čarterske lete.

(22) Sklad za čarterske lete bo dodeljeval pomoč organizatorjem potovanj, ki upravljajo čarterske lete na sever Norveške. Takšni organizatorji se lahko nahajajo na severu Norveške ali drugje ali v Evropskem gospodarskem prostoru ali zunaj njega.

2.5 Intenzivnost pomoči, upravičeni stroški, prekrivanje z drugimi shemami

(23) Pomoč bo izvedena v obliki največjega plačila do 25 % skupnih stroškov čarterskih letov in bo omejena zgolj na takšne stroške (tj. na finančne obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe med organizatorjem potovanj in letalsko družbo). Drugi stroški, ki jih imajo organizatorji potovanj, niso upravičeni stroški v okviru sheme.

(24) Pomoč se izračuna na podlagi povprečne zasedenosti sedežev na letih, opravljenih v okviru serije čarterskih letov, z izjemo praznih letov (26). Zasedenost sedežev se določi tako, da se dejansko število odhajajočih potnikov deli z največjim številom sedežev na letalu. Podatki o potnikih bodo temeljili na uradnih številkah, ki jih beležijo norveški letališki organi. Prazni leti se bodo upoštevali pri izračunu skupnih upravičenih stroškov serije čarterskih letov, ne pa pri izračunu povprečne zasedenosti sedežev.

(25) Organizatorji potovanj bodo morali prag dobička določiti v višini 80 % zasedenosti sedežev (27). Če prodaja doseže le 60-odstotno ali nižjo zasedenost sedežev, bo sklad za čarterske lete organizatorju potovanja povrnil 25 % stroškov čarterskih letov, kar je največja intenzivnost pomoči. Najvišja podpora (25 %) bo torej namenjena letom, pri katerih je zasedenost sedežev 60 % ali manj. Pomoč se bo zmanjšala na nič, ko zasedenost sedežev doseže 80 %. To je prikazano v spodnji preglednici (28). Zasedenost sedežev Prihodki od prodaje (v NOK) Pomoč iz sklada za čarterske lete (v NOK) 50 % 187 500 75 000 55 % 206 250 75 000 60 % 225 000 75 000 65 % 243 750 56 250 70 % 262 500 37 500 75 % 281 250 18 750 80 % 300 000 0

(26) Če let, opravljen kot del serije čarterskih letov, doseže zasedenost sedežev med 60 % in 80 %, bo prispevek iz sklada za čarterske lete pokril izgube organizatorja potovanj, ustvarjene pri povezovanju s serijo čarterskih letov. Spodnja slika prikazuje, kako bo deloval sklad za čarterske lete (29).

(27) Kot je prikazano na zgornji sliki, organizator potovanj izgubi denar, če so leti opravljeni z manj kot 60-odstotno zasedenostjo sedežev, saj s kombinacijo prihodkov od prodaje in 25-odstotne intenzivnosti pomoči ni mogoče doseči praga dobička. Finančna pomoč, dodeljena iz sklada za čarterske lete, bo pokrila izgube organizatorja potovanj le v primeru, da je zasedenost sedežev med 60 % in 80 %.

(28) Pomoč bo organizatorjem potovanj izplačana iz sklada za čarterske lete po zaključku serije čarterskih letov na sever Norveške in po tem, ko skupina za odobritev pomoči iz sklada izdela oceno in potrdi, da so izpolnjena vsa merila za dodelitev.

(29) Pomoč iz sklada za čarterske lete se lahko kumulira z drugimi oblikami pomoči. Financiranje istih upravičenih stroškov v okviru drugih shem bo usklajeval sklad za čarterske lete, zgornje meje pomoči iz veljavnih smernic pa ne bodo presežene. Pomoč za tekoče poslovanje iz sklada za čarterske lete se ne more kumulirati s podporo de minimis za iste upravičene odhodke, da bi se tako izognili najvišjim intenzivnostim pomoči, določenim v smernicah o regionalni pomoči.

2.6 Spremljanje in oglaševanje

(30) Podatki o skladu za čarterske lete bodo objavljeni na novi podstrani spletne strani družbe Avinor AS (30) in na www.visitnorthnorway.com.

(31) Sklad za čarterske lete bo poskrbel, da se vsako leto objavi seznam organizatorjev potovanj, ki prejemajo pomoč, skupaj z virom javnega financiranja, upravičeno družbo, izplačanim zneskom pomoči in številom zadevnih potnikov.

(32) Če organizator potovanj ne izpolni meril, ki jih določi sklad za čarterske lete, ko je dodeljena pomoč, se uporabijo mehanizmi sankcioniranja.

2.7 Proračun in trajanje

(33) Proračun sklada za čarterske lete za prva tri leta delovanja bo znašal 30 milijonov NOK. Po tem bodo nadaljnja sredstva vložena le po potrebi. Največja kapitalska osnova ne bo presegla 30 milijonov NOK. Največji možni znesek dodeljene pomoči iz sklada za čarterske lete bo 15 milijonov NOK na leto (absolutna zgornja meja pomoči). Vendar se ocenjuje, da bo znesek dodeljene pomoči iz sklada za čarterske lete občutno nižji od 10 milijonov NOK na leto.

(34) Norveški organi so navedli, da bo sklad za čarterske lete deloval 10 let.

2.8 Opis razlogov za začetek formalnega postopka preiskave

(35) Na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, Nadzorni organ meni, da so pogoji iz člena 61(1) Sporazuma EGP izpolnjeni in da priglašena shema pomeni državno pomoč. Nadzorni organ je v svoji Odločbi (št. 246/12/COL) izrazil dvome o tem, ali je shema skladna s členom 61(3) Sporazuma EGP v povezavi z zahtevami iz smernic Nadzornega organa o regionalni pomoči. Dvomi so bili povezani zlasti z vprašanjem, ali se lahko pomoč za tekoče poslovanje dodeli neposrednim prejemnikom, ki se nahajajo zunaj severne Norveške.

3. Pripombe tretjih oseb

(36) Nadzorni organ je prejel pripombe od osmih zainteresiranih tretjih oseb, od katerih jih je sedem podprlo ustanovitev sklada za čarterske lete, in sicer Innovative Experiences (31), NHO Reiseliv (32), Avinor, VinterTroms AS (33), Northern Norway Tourist Board Ltd, hotelski verigi Rica Hotels in Thon Hotels ter Voigt Travel b.v., ena tretja oseba, tj. NHO Luftfart (34), pa je ustanovitvi sklada nasprotovala.

(37) Vse tretje osebe, ki so izrazile naklonjenost skladu za čarterske lete, so močno podprle ustanovitev sklada in navedle, da je slednji zelo pomemben za regionalni razvoj severne Norveške in za severno Norveško kot turistično destinacijo. Spodaj je navedenih nekaj pripomb, ki so bile predložene Nadzornemu organu: — Dostop do pomembnih mednarodnih ciljnih skupin je bistvenega pomena za razvoj doživljajskega turizma na severu Norveške, ki je dobičkonosen celo leto. Povečanje števila gostov, ki prihajajo v zimskem času, je zelo pomembno, večje število direktnih čarterskih letov pa bo podprlo ta razvoj. Vožnja do severa Norveške ali uporaba avtobusov ali vlakov ne pride v poštev za ciljne skupine za kratke oddihe ali obiske. Severna Norveška potrebuje več celoletnih dejavnosti, da se zagotovi usposobljeno osebje za turistično industrijo ter da se v prihodnjih letih ohranita vitalnost in privlačnost regije. Obstaja močna povezava med regijo kot poseljeno regijo, ki je privlačna za bivanje, in severno Norveško kot regijo s trajnostnim, pristnim turizmom, ki je na voljo celo leto. — Severno Norveško ogroža upadanje prebivalstva. Z izjemo letališča v mestu Tromsø imajo vsa letališča v regiji dovolj prostih zmogljivosti terminalov, ki jih je mogoče uporabiti za mednarodne lete in v korist regije. Priglašeni ukrep bo spremenil letališča družbe Avinor na severu Norveške v lokalne vstopne točke za okrepitev turizma. To bo prispevalo k povečanju števila delovnih mest na tem območju, tako pa bo imel razvoj turizma znatne pozitivne regionalne učinke. — Poseben izziv za turistično industrijo na severu Norveške je, kako delovati celo leto in zagotoviti, da je v zimskih mesecih dovolj strank za trajnost in dobičkonosnost. — Čarterski leti so bistvenega pomena za razvoj zimskega turizma na severu Norveške. Sklad za čarterske lete bo ključnega pomena za razvoj dobičkonosnega zimskega prometa in za celoletna delovna mesta v turistični industriji v tej regiji. — Northern Norway Tourist Board Ltd namerava povečati število obiskovalcev severne Norveške za skoraj 100 % do leta 2018, in sicer z 2,9 milijona na 5 milijonov. Čarterski leti so zelo pomembni za uresničitev tega cilja in so po navedbah organizatorjev potovanj edini način za zagotovitev dostopnosti destinacij. — Izziv za organizatorje potovanj je tveganje za neuspeh, saj je severna Norveška nova destinacija, veliko pa jih že prodaja podobne izdelke na konkurenčnih trgih. Zato je težko napolniti čarterske lete in zagotoviti dobičkonosnost delovanja po pravi ceni. — Dejstvo, da se število čarterskih avtobusnih prevozov iz Evrope na sever Norveške v zadnjih nekaj letih zmanjšuje, pomeni, da obstaja potreba po nadomestitvi tega prometa z novim, na primer s čarterskimi leti. — Čarterski leti letijo z letališča, ki je primerno za stranko na enem koncu, neposredno na izbrano destinacijo in tako preprečujejo nepotrebno porabo časa, zamude, stroške in porabo energije, do katerih pride zaradi prestopanja med različnimi rednimi leti. — Poslovanje s čarterskimi leti vključuje visoka tveganja, saj se pogoji za odpoved letalske družbe ne skladajo z ravnanjem strank v zvezi z rezervacijo. Pobuda, ki bo zmanjšala tveganja, lahko spodbudi promet na relativno novo (zimsko) destinacijo (severno Norveško). — Priprava in prodaja organiziranih potovanj na sever Norveške z uporabo tradicionalnih rednih linij na Norveškem sploh ne prideta v poštev. Paketi, ki vključujejo prevoz z rednimi leti, so povsem drugačni izdelki in bi vključevali vstop v precej drugačen tržni segment.

(38) Povzetek glavnih pripomb tretjih oseb, ki so izrazile nasprotovanje v zvezi s skladom za čarterske lete, je podan spodaj (35). — Ne drži, da je v zadnjih letih delovalo le nekaj neuspešnih linij. Družba SAS na primer že več let upravlja linije čarterskih letov iz mest Tromsø, Evenes in Bodø na več destinacij v Evropi ter je v zadnjih nekaj letih zabeležil redno letno povečanje. Takšne komercialne linije je torej mogoče upravljati. — Trditev, da organizatorji potovanj nosijo najvišja tveganja v zvezi s čarterskimi leti, je zavajajoča. Družba SAS na primer ponuja standardno pogodbo, ki dopušča odpoved brez dodatnih stroškov do 60 dni pred letom. Za poznejšo odpoved je treba plačati pristojbino. — Norveški sistem letalskih linij je zgrajen po načelu „sistema vozlišč in manjših letališč“. Letališče Oslo Lufthavn Gardermoen je naravna točka za ves promet na Norveško in je služilo kot podlaga za razvoj močnega domačega sistema zračnega prometa. Zato obstaja neposredna konkurenčna medsebojna povezava med današnjimi letalskimi linijami na sever/s severa Norveške in morebitnimi novimi čarterskimi linijami, ki bi bile subvencionirane iz sklada za čarterske lete. Redne letalske linije na sever Norveške uporablja znatno število mednarodnih potnikov. — Shema bo imela neposredne gospodarske posledice za družbe, ki opravljajo navadne redne lete. — Shema bo takšnim čarterskim letom, ki so upravičeni do pomoči, dajala prednost pred morebitnimi novimi navadnimi letalskimi linijami iz tujine neposredno na sever Norveške. Državna pomoč za čarterske lete bo ovirala zagon novih rednih linij in kršila temeljno načelo enakih konkurenčnih pogojev. — Medcelinski leti običajno zahtevajo zasedenost sedežev nad 80 %, da so dobičkonosni. Postavitev letalskih baz je odločilna za zagotavljanje dobre ponudbe dohodnega letalskega prevoza z evropskih destinacij na Norveško. Baza v Združenem kraljestvu bo na primer zagotavljala pomembno konkurenčno prednost pri privabljanju britanskih turistov neposredno na manjše destinacije na severu Norveške. Zato bo shema v praksi dajala prednost tujim letalskim prevoznikom. — Norveški organi lahko brez težav kupijo letalske linije v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 (36).

4. Pripombe norveških organov

(39) Norveški organi so z dopisom z dne 27. avgusta 2012 (37) predložili svoje pripombe o Odločbi št. 246/12/COL, z dopisoma z dne 15. novembra 2012 in 23. aprila 2013 (38) pa svoja mnenja o pripombah tretjih oseb.

(40) Večina arktičnih območij, vključno s severnimi deli Norveške, se sooča s težavami v zvezi z nizko stopnjo diverzifikacije lokalne industrije in težavami zaradi odročnosti, velikih notranjih in zunanjih razdalj ter težkih vremenskih razmer. Sklad za čarterske lete naj bi prispeval k diverzifikaciji industrije na območju, saj bo ustvaril delovna mesta v turističnem in drugih sektorjih. Okrožja menijo, da bo sklad za čarterske lete pomembno orodje za upočasnitev upadanja prebivalstva tega območja.

(41) Dodelitev pomoči podjetju, ki se nahaja zunaj zadevnega območja, je povsem v skladu s smernicami o regionalni pomoči, če do nameravanih učinkov pomoči pride v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči. Učinki sklada za čarterske lete naj bi bili omejeni na tri okrožja na severu Norveške.

(42) Smernice o regionalni pomoči in smernice o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč ne vsebujejo nobene omejitve glede dodelitve pomoči za tekoče poslovanje na podlagi lokacije upravičenca pod pogojem, da do nameravanega učinka pride v zadevni regiji. Poleg tega glede na prakso Evropske komisije na podlagi člena 107(3)(c) PDEU in prakso Nadzornega organa na podlagi člena 61(3)(c) EGP v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje in zagonsko pomočjo za regionalna letališča velja, da je pomoč za tekoče poslovanje dovoljena brez omejitev glede lokacije upravičenca.

(43) Povezava med pomočjo in ciljnim območjem je jasna. Spodnja slika prikazuje, kako naj bi sklad za čarterske lete zagotovil pozitivne učinke za severno Norveško (39).

(44) Ustvarjena gospodarska dejavnost bo imela več učinkov. Letalska družba bo prejemala dohodke od čarterskega prevoznika za zakup letala. Organizator potovanj bo prejemal dohodke od čarterskih letov. Glavni učinek je vpliv na gospodarstvo severne Norveške, kot prikazujejo puščice v spodnjem desnem kotu zgornje slike. Sklad za čarterske lete ne vključuje nobenih omejitev glede lokacije organizatorja potovanj, ki zakupi letalo, vendar pa bo organizator potovanj prejel pomoč samo v primeru, da opravlja serijo čarterskih letov na regionalno letališče na severu Norveške.

(45) Shema je potrebna in primerna (40).

(46) Okrožja menijo, da je sklad za čarterske lete združljiv s smernicami o regionalni pomoči. Če se Nadzorni organ ne strinja, okrožja trdijo, da je shema kljub temu združljiva s Sporazumom EGP, in sicer na podlagi smernic o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč ali neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

(47) Norveški organi so v zvezi s pripombami tretjih oseb podali mnenje predvsem o pripombah družbe NHO Luftfart (41). Menijo, da se nekatere od teh pripomb očitno opirajo na nekaj različnih pogledov na dejstva. — Okrožja niso nikoli izpodbijala obstoja čarterskih letov s severa Norveške na počitniške destinacije v južni Evropi. Toda to je trg, ki je drugačen od zadevnega. Zadevni trg v tem primeru je ponudba čarterskih letov na sever Norveške in povpraševanje po njih. — Okrožja niso seznanjena s pogodbami, ki bi ponujale ugodnejše pogoje za odpoved in jih je omenila družba NHO Luftfart. Drugi prevozniki in zastopniki v industriji so navedli, da je standardni pogoj v pogodbah o čarterskih letih nevračljivo predplačilo v višini 5–10 % ali pristojbina za odpoved v višini 5–10 %. V vsakem primeru so organizatorji potovanj zaradi 60-dnevnega roka za brezplačno odpoved izpostavljeni znatnemu tveganju, saj obstaja splošna težnja k poznim rezervacijam. — Okrožja so negotova glede relevantnosti trditve družbe NHO Luftfart, da je sistem letalskih linij na Norveškem zgrajen kot „sistem vozlišč in manjših letališč“. Namen sklada za čarterske lete je spodbuditi nov promet, ne pa omejiti obstoječi promet. Nov mednarodni promet bo podprl nadaljnji razvoj turizma, novo infrastrukturo ter trajnostno turistično industrijo in zaposlovanje. Okrožja menijo, da bo to povečalo povpraševanje po rednih letih iz Osla na sever Norveške. Mednarodni čarterski leti in domači leti iz Osla se dopolnjujejo. Povečanje števila čarterskih letov iz tujine ne bo ogrozilo norveškega vzorca letenja. Poleg tega poslovna potovanja pomenijo velik delež potovanj na sever Norveške in so segment, na katerega shema v nobenem primeru ne bo vplivala. — Zdi se, da je družba NHO Luftfart pretiravala glede učinkov na konkurenco za redne lete. Pri različnih linijah gre za različne trge. Poleg tega izredni leti in redni leti prav tako pomenijo različne trge. — Težko je razumeti, kako bi lahko bil priglašeni ukrep diskriminatoren. Nove redne linije so že večkrat prejele podporo, obseg takšne podpore pa je precej večji od obsega podpore, ki bo razdeljena iz sklada za čarterske lete. — V okviru sklada za čarterske lete ni mehanizma, ki bi diskriminiral norveške prevoznike. Ne drži, da imajo Norveški redni letalski prevozniki baze samo na Norveškem, kot je trdila družba NHO Luftfart. — V zvezi z možnostjo nakupa storitev zračnega prometa na nedobičkonosnih linijah v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 okrožja menijo, da pripomba ni relevantna.

II. OCENA

1. Prisotnost državne pomoči

1.1 Državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

(48) Člen 61(1) Sporazuma EGP določa: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

1.2 Prisotnost državnih sredstev

(49) Ukrep pomoči mora dodeliti država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev.

(50) Norveški organi so sporočili, da se bo sklad za čarterske lete verjetno financiral neposredno iz proračunov treh okrožij (ni pa mogoče izključiti, da bo sredstva prejel tudi neposredno od norveške države).

(51) Glede na to Nadzorni organ meni, da je ta pogoj izpolnjen, saj bo shema financirana iz proračunov okrožij ali z državnimi sredstvi (42).

1.3 Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

(52) Prvič, ukrep pomoči mora upravičencem zagotoviti ugodnosti, na podlagi katerih so oproščeni dajatev, ki običajno bremenijo njihove proračune.

(53) Organizatorji potovanj, ki bodo koristili shemo, bodo prejeli neposredno subvencijo, ki bo znižala stroške leta v določeni seriji čarterskih letov. Ponudniki storitev v treh okrožjih bodo imeli posredno korist od sheme, saj se bo povečalo število turistov v tej regiji.

(54) Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga.

(55) Samo organizatorji potovanj, ki opravljajo čarterske lete na sever Norveške, bodo imeli neposredne koristi od sheme. Podobno bodo imeli posredne koristi od sheme samo ponudniki storitev, ki se nahajajo v treh okrožjih.

(56) Nadzorni organ zato meni, da je ukrep selektiven.

1.4 Izkrivljanje konkurence

(57) Državna pomoč je zajeta v členu 61(1) Sporazuma EGP, če izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco ter škodi trgovini med pogodbenicami Sporazuma EGP. Za uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP zadostuje možnost, da pomoč lahko izkrivlja konkurenco z dajanjem selektivne prednosti. Za pomoč velja, da izkrivlja konkurenco, če je dodeljena podjetju, ki opravlja dejavnosti v konkurenci z drugimi podjetji.

(58) Neposredni upravičenci do pomoči v okviru sheme so organizatorji potovanj, ki opravljajo čarterske lete na sever Norveške (izredne lete). Organizatorji potovanj delujejo v več državah in v sektorju, za katerega je značilna močna konkurenca. Posredni upravičenci v okviru sheme so ponudniki storitev v turistični industriji na severu Norveške, ki bodo imeli koristi od pomoči v obliki povečanja povpraševanja tujih turistov. Pomoč bi lahko spodbudila turiste k odločitvi, da potujejo na sever Norveške namesto na počitniške destinacije v drugih državah. Izkrivljanje konkurence se ne pojavlja samo na ravni organizatorjev potovanj, ampak morda tudi na ravni ponudnikov turističnih storitev. Poleg tega letališča tekmujejo na mednarodni ravni, da bi pridobila nove lete in nove linije. Zato bi lahko pomoč morda povzročila tudi izkrivljanje konkurence med letališči.

(59) Nadzorni organ meni, da bi lahko shema okrepila položaj ponudnikov, ki bodo imeli neposredne ali posredne koristi od sheme, v primerjavi s tekmeci, ki ne bodo imeli podobnih koristi. Zato bi se lahko za vsako pomoč, dodeljeno v okviru sheme, štelo, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.

1.5 Vpliv na trgovino med pogodbenicami

(60) Za državno pomoč določenim podjetjem velja, da vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP, če prejemnik opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med pogodbenicami. Pomoč bo dodeljena organizatorjem potovanj, ki ponujajo počitniške pakete, ki pripeljejo turiste iz tujine na Norveško. To je po definiciji čezmejna dejavnost. Poleg tega turistična industrija na severu Norveške, ki bo imela posredne koristi od sheme, tekmuje s turističnimi industrijami v drugih državah EGP.

(61) Zato bo državno financiranje v okviru priglašenega ukrepa vplivalo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

1.6 Sklepna ugotovitev

(62) Nadzorni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 61(1) Sporazuma EGP in da priglašena shema zato pomeni državno pomoč. Državna pomoč je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP le, če izpolnjuje pogoje za eno od odstopanj iz člena 61(3) Sporazuma EGP.

2. Postopkovne zahteve

(63) Ukrep pomoči, predviden v okviru sheme, se šteje kot pomoč za tekoče poslovanje. Smernice o regionalni pomoči določajo, da „[s]heme pomoči za tekoče poslovanje niso zajete v kartah regionalnih pomoči in so ocenjene za vsak primer posebej na osnovi priglasitve zadevne države Efte v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču“ (43).

(64) V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 se „Nadzorni organ Efte pravočasno obvesti, kar mu omogoča, da lahko predloži pripombe na kakršne koli načrte izvedbe ali spremembe[…]. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“

(65) Norveški organi so priglasitev v zvezi s skladom za čarterske lete predložili 2. maja 2012 (44) in tako izpolnili zahtevo po priglasitvi iz člena 1(3) dela I Protokola 3.

(66) Ker norveški organi niso izvajali priglašene sheme, so izpolnili obveznost mirovanja, ki je predvidena v členu 3 dela II Protokola 3.

(67) Kot zahteva formalni postopek, je Nadzorni organ proučil pripombe norveških organov in pripombe tretjih oseb.

3. Združljivost pomoči

3.1 Ocena ukrepa pomoči na podlagi člena 61(3) Sporazuma EGP v povezavi s smernicami o regionalni pomoči

(68) Na podlagi odstopanj iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP je mogoče za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP šteti naslednjo pomoč: „pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.“

(69) Kot je bilo že omenjeno, se za namene ocene združljivosti pomoči šteje, da gre za pomoč za tekoče poslovanje. Pomoč za tekoče poslovanje podjetje oprosti stroškov, ki bi jih običajno moralo kriti pri vsakodnevnem upravljanju ali običajnih dejavnostih (45). Pomoč za tekoče poslovanje je praviloma prepovedana.

(70) Smernice o regionalni pomoči določajo: „Na podlagi člena 61(3)(a) in člena 61(3)(c) Sporazuma EGP se lahko državna pomoč, dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih območij v EGP, šteje kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Ta vrsta državne pomoči se imenuje državna regionalna pomoč. Državna regionalna pomoč pomeni pomoč za naložbe, dodeljena večjim družbam, ali, pod določenimi omejenimi pogoji, pomoč za tekoče poslovanje, ki sta obe namenjeni posebnim regijam, da bi se tako zmanjšale regionalne razlike“ (poudarek je dodan) (46).

(71) Smernice poleg tega določajo: „Z odstopanjem od prejšnjega odstavka se pomoč za tekoče poslovanje, ki se ne zmanjšuje postopoma in ni časovno omejena, lahko odobri samo v regijah z najmanjšim številom prebivalcev, pod pogojem, da je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju stalnega upadanja števila prebivalstva teh regij (47). Regije z najmanjšim številom prebivalcev pomenijo ali spadajo k regijam na ravni NUTS-II za Norveško ali NUTS-IV za Islandijo z gostoto prebivalstva 8 prebivalcev na kvadratni kilometer ali manj ter obsegajo sosednja ali mejna območja, ki izpolnjujejo isto merilo glede gostote prebivalstva“ (poudarek je dodan) (48).

3.2 Pomoč se lahko odobri samo v regijah z najmanjšim številom prebivalcev

3.2.1 Tri okrožja spadajo med regije z najmanjšim številom prebivalcev

(72) Kot je določeno v smernicah o regionalni pomoči, se pomoč za tekoče poslovanje, ki se ne zmanjšuje postopoma in ni časovno omejena, lahko odobri samo v regijah z najmanjšim številom prebivalcev, pod pogojem, da je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju stalnega upadanja števila prebivalstva v navedenih regijah. Regije z najmanjšim številom prebivalcev so regije z gostoto prebivalstva 8 prebivalcev na kvadratni kilometer ali manj (49).

(73) Tri okrožja imajo gostoto prebivalstva 4,2 prebivalca na kvadratni kilometer. Zato izpolnjujejo pogoje iz smernic o regionalni pomoči in se zanje lahko izvede bolj prilagodljiva ocena združljivosti ukrepa pomoči za tekoče poslovanje.

3.2.2 Neposredni upravičenci do pomoči iz sheme niso nujno v regijah z najmanjšim številom prebivalcev – povezava med ukrepom pomoči in regionalnim razvojem severne Norveške

(74) Pomoč kot taka bo izplačana organizatorjem potovanj, ki so lahko zunaj Norveške ali EGP. Neposredni upravičenci do pomoči torej ne bodo nujno v regijah z najmanjšim številom prebivalcev.

(75) Nadzorni organ je v svojem sklepu o začetku postopka podvomil, ali se shema, ki omogoča dodelitev pomoči za tekoče poslovanje upravičencem, ki so lahko zunaj regij z najmanjšim številom prebivalcev, lahko šteje za združljivo s smernicami o regionalni pomoči. Nadzorni organ je podvomil tudi, ali dejstvo, da je shema posredno ciljno usmerjena v podjetja v zadevni regiji, pomeni dovolj močno povezavo za regionalni razvoj področja.

(76) Norveški organi so trdili, da je povezava med pomočjo organizatorjem potovanj in regionalnim razvojem severne Norveške zadostna zaradi naslednjih razlogov: — shema se bo uporabljala izključno za čarterske lete na sever Norveške, — samo paketi, ki vključujejo aranžmaje „na tleh“, bodo upravičeni do pomoči v okviru sheme in — pomoč bo organizatorjem potovanj izplačana iz sklada za čarterske lete po zaključku letov na ciljno področje.

(77) Nadzorni organ ugotavlja, da bo organizator potovanj prejel pomoč le, če opravlja serijo čarterskih letov na regionalno letališče na severu Norveške. Pomoč ne bo odobrena za prevoz turistov s čarterskimi leti na letališča zunaj te regije. Jasno je, da je ciljno področje sheme severna Norveška, ki je eno izmed najmanj poseljenih področij na Norveškem. Nadzorni organ izpostavlja tudi zahtevo, da se shema uporablja le za pakete, ki vključujejo aranžmaje „na tleh“ v tej regiji. To pomeni, da bi shema s privabljanjem turistov, ki drugače ne bi prišli v regijo, lahko imela neposredne učinke v tej regiji. Aranžmaji „na tleh“ bi morali zagotoviti, da turisti ostanejo v regiji med njihovimi počitnicami na severu Norveške. Shema zahteva, da je vrednost aranžmajev „na tleh“ vsaj 800 NOK na turista. Pomoč iz sklada za čarterske lete bo dodeljena po zaključku serije čarterskih letov in po tem, ko se dokaže, da so izpolnjena merila za dodelitev. Eno izmed meril je, da mora zahtevek podpreti ponudnik turističnih storitev na destinaciji. Pomoč ne bo dodeljena paketom, ki vključujejo samo letalske vozovnice. Ponudniki storitev, ki se nahajajo v treh okrožjih, bodo imeli koristi od povečanja števila turistov in posledičnega povečanja povpraševanja po njihovih storitvah, kar pomeni, da bodo imeli posredne koristi od sheme. Iz preglednic v oddelku 2.2 dela I, ki zadevata porabo turistov v regiji, je razvidno, da bo imelo povečanje števila turistov neposreden gospodarski vpliv na turistični sektor v regiji. Nadzorni organ meni, da bodo glavni gospodarski učinki sheme verjetno usmerjeni na ciljno področje sheme.

(78) Nadzorni organ ugotavlja tudi, da je Evropska komisija dovolila dodeljevanje regionalne pomoči upravičencem, ki se nahajajo zunaj regij, upravičenih do regionalne pomoči. V sklepu v zvezi z Italijo (Sicilijo) je Komisija na primer sklenila, da so subvencije, ki krijejo stroške za spodbujanje prevoza turistov s čarterskimi leti, združljive s členom 107(3)(a) PDEU. Subvencije so bile na voljo organizatorjem potovanj, ki so najeli letalo za prevoz turistov na Sicilijo. Tudi za subvencije za kritje stroškov prevoza na Sicilijo, ki so bile dodeljene italijanskim in tujim potovalnim agencijam za zagotavljanje turističnih potovanj kot delov paketnih potovanj in za prevoz turistov z vlakom ali po morju, je bilo sklenjeno, da so združljive (50).

(79) Na podlagi tega je Nadzorni organ sklenil, da kljub temu, da je lahko neposredni upravičenec do pomoči zunaj severne Norveške, shema vsebuje zadostno povezavo z regijo, v kateri naj bi prišlo do nameravanih učinkov.

3.3 Pomoč mora biti potrebna in ustrezna za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnjega upada prebivalstva

(80) Naloga zadevne države Efte je, da dokaže, da je predlagana pomoč potrebna in ustrezna za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnjega upada prebivalstva (51).

(81) Da bi se priglašeni ukrep štel za potrebnega, morajo norveški organi dokazati, da obstaja potreba po državnem posredovanju z namenom, da se doseže cilj preprečevanja ali zmanjšanja nadaljnjega upada prebivalstva.

(82) Norveški organi so Nadzornemu organu sporočili, da je bila severna Norveška, ki je eno izmed najmanj poseljenih področij v Evropi, vedno zelo redko poseljena in da že več desetletij trpi zaradi upadanja prebivalstva. Norveški organi zato menijo, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za stabilizacijo naseljevanja v regiji in za preprečevanje nadaljnjega upadanja prebivalstva. Shema je eno od orodij, potrebnih za uresničitev navedenega cilja. Norveški organi priznavajo, da ustanovitev sklada za čarterske lete sama po sebi ne bo rešila problema upadanja prebivalstva, vendar menijo, da bo v okviru splošne politike povečala gospodarsko dejavnost v regiji ter ohranila obstoječa delovna mesta in ustvarila nova. Zaposlitvene možnosti in pričakovani prihodki so najbolj odločilni dejavniki, ki vplivajo na posameznikovo izbiro prebivališča.

(83) Da bi se shema štela za ustrezno, morajo norveški organi dokazati, da ni očitno, da bi bili drugi ukrepi bolj ustrezni za uresničitev cilja preprečevanja ali zmanjševanja upadanja prebivalstva na področjih z najmanjšim številom prebivalcev (52).

(84) Norveški organi trdijo, da je shema ustrezna, ker je najboljši razpoložljivi ukrep, ki lahko poveča turizem, ustvari delovna mesta v turistični industriji in tako prispeva k zmanjšanju upadanja prebivalstva v regiji. Po njihovem mnenju tradicionalna pomoč za naložbe sama po sebi ni vedno najbolj primerno sredstvo za reševanje posebnih problemov v tej regiji. Delovna mesta so ključnega pomena za ohranjanje števila prebivalcev. Turizem je rastoč sektor, ki je delovno intenziven in odvisen od lokalne delovne sile. Eden od izzivov pri razvoju turistične industrije na severu Norveške je dobičkonosnost in sezonski značaj turističnega sektorja. Namen sklada za čarterske lete je povečati turizem v nizki sezoni in tako prispevati k zagotovitvi celoletnih delovnih mest. Norveški organi trdijo, da instrument pomoči, ki lokalnim družbam v regiji nudi le omejeno pomoč, ne bi prinesel povečanja števila letov na zadevna letališča (in s tem povečanja turizma v regiji) ali preprečil upadanje prebivalstva. Po njihovem mnenju je sklad za čarterske lete instrument z največjo možnostjo za uspeh in najmanjšimi učinki izkrivljanja. Glede na to menijo, da je shema ustrezna.

(85) Nadzorni organ je v svojem sklepu o začetku postopka izrazil dvome v zvezi s priglašenim ukrepom in zlasti postavil vprašanje, ali bi bilo mogoče navedene cilje sheme doseči z drugimi sredstvi namesto z zagotavljanjem pomoči za tekoče poslovanje organizatorjem potovanj, ki organizirajo počitniške pakete z uporabo čarterskih (izrednih) letov (na primer prek paketov, ki vključujejo redne lete).

(86) Nadzorni organ meni, da so norveški organi odpravili nekatere njegove dvome v zvezi s tem in tako dokazali, da obstaja potreba po državnem posredovanju in da je shema potrebna kot orodje za preprečevanje upadanja prebivalstva na severu Norveške. Nadzorni organ meni tudi, da je mogoče sklad za čarterske lete obravnavati kot orodje za povečanje turizma v regiji in posledično povečanje zaposlovanja v eni od najmanj poseljenih regij na Norveškem. To ugotovitev podpirajo tretje osebe iz različnih podjetij v turističnem sektorju v tej regiji, ki so izrazile podporo shemi. Vendar pa je imel Nadzorni organ dvome v zvezi z ustreznostjo in učinki sheme za razvoj in preprečevanje upadanja prebivalstva regije. Ni očitno, da ciljev ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, na primer s sestavljanjem paketov z uporabo rednih letov.

(87) Nadzorni organ je v svoji oceni upošteval smernice o regionalni pomoči, ki določajo: „Kadar je izjemoma predvidena dodelitev posamične ad hoc pomoči enemu samemu podjetju ali je pomoč omejena na eno področje dejavnosti, mora država članica dokazati, da projekt prispeva h koherentni regionalni razvojni strategiji“ (poudarek je dodan) (53).

(88) Severna Norveška se obravnava kot prednostno področje v smislu regionalnega razvoja, cilj norveške vlade pa je preprečiti upadanje prebivalstva in spodbuditi naseljevanje v tej regiji. Podpora za turistično industrijo se šteje kot ključni dejavnik za razvoj regije in norveški organi trdijo, da je ustvarjanje zaposlitvenih možnosti še posebej pomembno za uresničitev cilja preprečevanja ali zmanjšanja upadanja prebivalstva v regiji.

(89) Inštitut za transportno ekonomijo je ocenil, da so turisti, ki so pripotovali z letalom, v letu 2007 zapravili 7 480 NOK za vnaprej plačane nakupe in 6 730 NOK za lokalne nakupe. Ocenjuje se, da bodo obiskovalci severne Norveške v letu 2012 zapravili 9 000 NOK na osebo (54).

(90) Glede na to Nadzorni organ ugotavlja, da bi turistična industrija lahko igrala pomembno vlogo pri razvoju regije. Gospodarski vpliv, ki bi ga lahko imela shema na severno Norveško, če bi povečala število turistov, ki prihajajo na to področje, in če bi severna Norveška postala bolj znana kot mednarodna turistična destinacija, bi lahko prispeval k stabilizaciji in morda k povečanju prebivalstva v regiji.

(91) Čeprav redni in izredni leti morda pomenijo dva ločena trga (55) in čeprav so neposredni redni leti na sever Norveške morda manj izvedljiva možnost za povečanje turizma v regiji (zlasti v nizki sezoni), Nadzorni organ kljub temu vztraja pri mnenju, da ni povsem jasno, zakaj rednih domačih letov ni mogoče uporabiti kot del paketnega potovanja, ko na primer organizatorji potovanj pripravljajo „pakete s povratnimi leti“. Nadzorni organ ugotavlja, da ima Norveška dobro razvit decentraliziran sistem letališč zaradi pomembne vloge zračnega prevoza, zlasti v regijah na obrobju EGP, kot je severna Norveška. Norveški organi so dejansko navedli več domačih linij zračnega prometa, ki so upravičene do nadomestila za javne storitve in v zvezi s katerimi država izbrani letalski družbi plačuje nadomestila za opravljanje letov na liniji, ki sicer ne bi bila komercialno uspešna. Po mnenju Nadzornega organa ni povsem jasno, zakaj navedenega cilja sheme, tj. prispevati k razvoju ene od najmanj poseljenih regij na Norveškem prek pomoči za čarterske lete iz tujine na Norveško z namenom povečanja števila turistov v nizki sezoni in s tem prispevanja k zagotovitvi celoletnih delovnih mest, ni mogoče vsaj delno doseči tudi prek uporabe rednih letov.

(92) Glede na to Nadzorni organ meni, da ostajajo določeni dvomi v zvezi z vprašanjem, ali je shema najboljši instrument za uresničitev navedenih ciljev s čim manjšimi učinki izkrivljanja. Nadzorni organ zlasti meni, da bi lahko imela shema morebitne učinke izkrivljanja na trgu v zvezi z zagotavljanjem rednih letov.

(93) Zato Nadzorni organ ugotavlja, da je primerno ustanoviti shemo samo za omejeno obdobje, da bi prispevala k vzpostavitvi uspešne turistične industrije na najmanj poseljenem področju na Norveškem. Desetletno trajanje sheme, ki so ga navedli norveški organi, se zdi pretirano za uresničitev tega cilja. Nadzorni organ meni, da bi morala biti shema omejena na triletno „začetno“ obdobje, ki bo omogočilo oceno ustreznosti sheme. Zato bi morali norveški organi po koncu tega obdobja oceniti učinke sheme, pri tem pa upoštevati tako pozitivne učinke sheme kot tudi morebitne negativne učinke na konkurenco.

3.4 Pomoč mora biti sorazmerna s ciljem sheme

(94) V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, „kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Da bi bila shema združljiva s skupnim trgom, mora biti sorazmerna s ciljem sheme.

(95) Norveški organi menijo, da je bila shema zasnovana tako, da bo odobrena samo potrebna raven pomoči. Največja podpora (25 %) iz sklada za čarterske lete bo odobrena, če bo zasedenost sedežev znašala 60 % ali manj. Intenzivnost pomoči se bo postopoma zmanjšala na nič, ko bo zasedenost sedežev dosegla povprečje 80 % (56).

(96) Norveški organi menijo, da bo zaradi sheme, ki naj bi zmanjšala tveganje za organizatorje potovanj, zasedenost sedežev verjetno presegala 60 % in da je zato malo verjetno, da bo intenzivnost pomoči ustrezala 25 % stroškov čarterskih letov.

(97) Nadzorni organ ugotavlja, da je glavna značilnost sheme vzpostavitev jamstva za organizatorje potovanj, da ne bodo odpovedali letov z majhno zasedenostjo sedežev. Največja podpora je 25 % stroškov čarterskih letov. Dodatni stroški, ustvarjeni s čarterskimi leti z zasedenostjo sedežev pod 60 %, ne bodo povrnjeni. Ocenjuje se, da bo celotni znesek dodeljene pomoči iz sklada za čarterske lete nižji od 10 milijonov NOK na leto. Nadzorni organ ugotavlja, da je ta relativno nizek znesek pomoči sorazmeren. Malo verjetno je, da bo takšen nizek znesek neupravičeno škodljivo vplival na trgovino.

(98) Shemo je zato mogoče ločiti od odločbe Komisije EU v zvezi s shemo premij za organizatorje potovanj v Grčiji (57). Navedena shema je določala, da bodo organizatorji potovanj prejeli 40 EUR na turista. Kot navedeno shemo razume Nadzorni organ, tani bila omejena na nadomestila za dodatne stroške prevoza turistov v Grčijo (58). To je v nasprotju s skladom za čarterske lete, katerega cilj je spodbuditi organizatorje potovanj, da sprejmejo pogodbene obveznosti pred prejetjem rezervacij turistov, in sicer z nadomestili v primeru, da jim niso povrnjeni stroški prevoza turistov na sever Norveške.

(99) Kot je bilo že opisano, Nadzorni organ ugotavlja tudi, da so upravičenci sheme lahko na Norveškem ali v tujini in da lahko sklenejo pogodbe o čarterskih letih z norveškimi ali drugimi letalskimi prevozniki. Enake situacije so v okviru sheme enako obravnavane. Zato Nadzorni organ meni, da shema ni diskriminatorna.

(100) Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da je pomoč sorazmerna s ciljem sheme.

4. Trajanje veljavnosti dovoljenja

(101) Nadzorni organ je v svoji Odločbi št. 246/12/COL z dne 27. junija 2012 izrazil dvome o tem, ali se lahko shema odobri za obdobje, ki traja dlje kot do 31. decembra 2013. Glede na prejete pripombe je potrebno daljše obdobje, da se doseže merljiv učinek na razvoj regije. Glede na dvome, ki jih je Nadzorni organ izrazil v svoji Odločbi 246/12/COL v zvezi z vplivom sheme na razvoj in preprečevanje upadanja prebivalstva v navedeni regiji, je bolj ustrezno obdobje treh (3) let. V vseh primerih je treba potrebo po pomoči za tekoče poslovanje in njeno stopnjo redno preverjati, da se zagotovi njena dolgoročna ustreznost za zadevno regijo (59). Takšno daljše obdobje bo olajšalo oceno trajnih učinkov sheme.

(102) Zato mora Norveška po treh (3) letih predložiti poročilo o oceni učinkov sheme na razvoj turizma in na preprečevanje upadanja prebivalstva v regiji ter njenih učinkov na konkurenco, da lahko Nadzorni organ oceni nujnost in ustreznost sheme.

5. Sklepna ugotovitev

(103) Nadzorni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 61(1) Sporazuma EGP in da shema sklada za čarterske lete zato pomeni državno pomoč.

(104) Na podlagi zgornje ocene Nadzorni organ meni, da je shema sklada za čarterske lete združljiva s Sporazumom EGP v skladu z odstopanjem iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

(105) Vendar pa je imel Nadzorni organ dvome v zvezi z ustreznostjo in učinki sheme na razvoj in preprečevanje upadanja prebivalstva regije. Zlasti je podvomil o tem, ali bi bilo mogoče cilje doseči z drugimi sredstvi. Zato je Nadzorni organ sklenil, da se shema lahko odobri za obdobje treh let od datuma te odločbe. Poleg tega se morajo norveški organi zavezati, da bodo pripravili in predložili oceno sheme, v kateri bodo navedli učinke sheme na razvoj turizma in preprečevanje upadanja prebivalstva v regiji ter njene učinke na konkurenco. Oceno mora izdelati neodvisni strokovnjak, nato pa jo je treba predložiti Nadzornemu organu.

(106) Norveške organe je treba opozoriti na obveznost iz člena 21 dela II Protokola 3 v povezavi s členoma 5 in 6 Odločbe o izvedbenih določbah (60), da morajo zagotoviti letna poročila o izvajanju sheme.

(107) Poleg tega je treba norveške organe opozoriti, da morajo vse načrte za spremembo te sheme priglasiti Nadzornemu organu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Shema sklada za čarterske lete za severno Norveško, ki so jo priglasili norveški organi, pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Shema pomoči je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma pod pogojem, da se bo izvajala tri (3) leta od datuma te odločbe. Ob koncu tega obdobja treh (3) let Norveška Nadzornemu organu predloži poročilo z oceno učinkov sheme na razvoj turizma in na preprečevanje upadanja prebivalstva v regiji ter njenih učinkov na konkurenco.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 4

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 10. julija 2013 Za Nadzorni organ Efte Oda Helen SLETNES Predsednica Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON Član kolegija

(1) Dogodek št. 632837 in 322824.

(2) Dogodek št. 638133.

(3) UL C 291, 27.9.2012, str. 2, in Dopolnilo EGP št. 53, 27.9.2012, str. 36.

(4) Dogodek št. 644991.

(5) Innovative Experiences (dogodek št. 650797), NHO Reiseliv (dogodek št. 650549), NHO Luftfart (dogodek št. 650733), Avinor (dogodek št. 650806), VinterTroms AS (dogodek št. 650827), Northern Norway Tourist Board Ltd (dogodek št. 650958), hotelski verigi Rica Hotels in Thon Hotels (dogodek št. 650880) ter Voigt Travel b.v. (dogodek št. 668161).

(6) Dogodka št. 653590 in 653595.

(7) Dogodek št. 669821.

(8) Čarterski let pomeni izredni let.

(9) Letala vrste Boeing 737 in večja letala.

(10) Naslednja letališča na severu Norveške lahko trenutno sprejemajo velika letala: Tromsø, Bodø, Harstad Narvik/Evenes, Alta, Kirkenes (Høybuktmoen), Bardufoss, Svalbard, Lakselv (Banak), Andøya (imenovana tudi „letališča severnega sija“). V zvezi z letališčem Svalbard glej Protokol 40 k Sporazumu EGP.

(11) Glej oddelek 2.5 za podrobnejši opis sheme.

(12) Pojem „serija čarterskih letov“ pomeni čarterske lete med dvema destinacijama, ki se ponavljajo v omejenem časovnem obdobju (npr. tedenski leti med mestom Bodø in Londonom med februarjem in aprilom).

(13) Zasedenost sedežev je odstotek prodanih sedežev za posamezen let. Zasedenost sedežev se določi tako, da se dejansko število odhajajočih potnikov deli z največjim številom sedežev na letalu.

(14) Serija čarterskih letov s povprečno zasedenostjo sedežev pod 60 % je upravičena do pomoči; vendar je najvišji znesek pomoči, ki se lahko dodeli, še vedno enak 25 % stroškov čarterskega leta z zasedenostjo sedežev 60 %. Če bo zasedenost sedežev manjša od 60 %, pomoč ne bo pokrila celotne izgube čarterskega prevoznika. To je prikazano na sliki v odstavku 26.

(15) To ustreza pomoči v višini 25 % skupnih stroškov čarterskih letov. Skupni stroški čarterskih letov so ocenjeni na 33 600 000 NOK (stroški v višini 300 000 NOK na povratni let, pomnoženi s 112).

(16) Glej belo knjigo norveške vlade „The High North. Vision and Policy Instruments“, (Meld. St. 7 (2011–2012), kratka različica, str. 25). Ena prednostna naloga je „ohraniti osredotočenost na potovalno in turistično industrijo na severu Norveške in na otočju Svalbard ter spodbujati nadaljnje sodelovanje in usklajevanje med udeleženci v potovalni in turistični industriji“ (str. 37). (http://www.regjeringen.no/upload/UD/Vedlegg/Nordområdene/UD_nordomrodene_EN_web.pdf). Politično izhodišče norveške vlade za obdobje 2009–2013 se nanaša na pomembnost turizma, zlasti za severno Norveško: „Severna Norveška je edinstvena turistična destinacija in ji je treba dati priložnost, da uresniči in razvije svoje možnosti“ (str. 22) (http://arbeiderpartiet.no/file/download/4861/58544/file/soriamoria2_english.pdf).

(17) Glej strategijo za turizem norveške vlade: „Avinor uveljavlja letališča severnega sija kot enotno blagovno znamko za največja letališča severne Norveške […] Avinor podpira sklad za čarterske lete za severno Norveško […] Takšen sklad za čarterske lete je namenjen spodbujanju čarterskih potovanj v regijo. Povratne informacije industrije kažejo, da bo to pomembna pobuda za povečanje novega prometa“ („Destination Norway – National strategy for the tourism industry“, str. 76). (http://www.regjeringen.no/pages/37646196/Lenke_til_strategien-engelsk.pdf).

(18) Okrožje Nordland je na primer pripravilo strategijo za turizem za obdobje 2011–2015 („Strategy for Tourism in Nordland for the period 2011 until 2015“; http://www.nfk.no/Filnedlasting.aspx?MId1=1266&FilId=11230).

(19) Smernice o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013, UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 32, str. 42, na voljo tudi na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Smernice so bile nazadnje spremenjene 6. 4. 2006 in objavljene v UL L 54, 28.2.2008, str. 1, skupaj z Dopolnilom EGP št. 11, 28.2.2008, str. 1. Smernice ustrezajo Smernicam o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013, ki jih je sprejela Evropska komisija in so bile objavljene v UL C 54, 4.3.2006, str. 13 (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči). Tri okrožja so regije na ravni NUTS II. Finnmark ima najmanjšo gostoto prebivalstva, in sicer 1,6 prebivalca na kvadratni kilometer.

(20) Nadzorni organ je leta 2009 odobril shemo pomoči za razvoj linij iz mesta Bodø, ki je drugo največje mesto na severu Norveške; glej Odločbo Nadzornega organa št. 179/09/COL (v nadaljnjem besedilu: sklad za razvoj linij iz mesta Bodø). V okviru sheme še ni bila dodeljena pomoč iz sklada za razvoj linij. Letalska družba Norwegian je tri leta upravljala linijo med mestom Tromsø in enim od največjih mest v Evropi. Čeprav je ta linija prejemala podporo od družbe Avinor, ni bila dobičkonosna. Linija je bila ukinjena marca 2011. Družba Air Baltic je upravljala sezonsko linijo med mestoma Tromsø in Riga, in sicer je lete izvajala dvakrat na teden med 1. aprilom in 30. septembrom. Ta linija je bila ukinjena v letu 2011. Družba SAS upravlja linijo med mestoma Tromsø in Stockholm z leti dvakrat na teden med 1. julijem in 15. avgustom. Poleg tega ruska letalska družba leti trikrat na teden iz mesta Tromsø v Murmansk v Rusiji. Glede na omejeno število mednarodnih linij se domneva, da linije med letališči na severu Norveške in evropskimi mesti niso v komercialnem interesu letalskih prevoznikov (dogodek št. 632837).

(21) Neposredni učinki se nanašajo na porabo, ki jo turisti plačajo s svojim denarjem. Posredni učinki se nanašajo na vrednost porabe turistov v širšem pogledu, npr. v smislu povpraševanja po blagu in storitvah v obliki sklepanja pogodb s podizvajalci.

(22) Vsi zneski so v NOK. Zneski temeljijo na številkah iz poročila „Travel Life's economic impact in Trøndelag and North Norway 2010“, ki sta ga pripravila Izvršni odbor severne Norveške (Landsdelsutvalget) in norveško združenje Norwegian Hospitality Association (NHO Reiseliv Nord-Norge).

(23) Priglasitev, str. 11 (dogodek št. 632837), ki se nanaša na poročilo Inštituta za transportno ekonomijo (Transportøkonomisk institutt, TØI) za leto 2007, št. 941/2008 (https://www.toi.no/getfile.php/Publikasjoner/T%C3%98I%20rapporter/2008/941-2008/941-hele%20%20rapporten%20elektronisk-ny.pdf).

(24) Norveški organi so navedli, da so številčni podatki le ocene, izdelane za pripravo proračuna sklada za čarterske lete. Zaradi zaokroževanja številk podatki v preglednici niso natančni.

(25) Možno je, da bo norveška država zagotovila nekaj sredstev iz državnega proračuna.

(26) „Prazni leti“ so leti, opravljeni zato, da se letalo prestavi na mesto, kjer se začne ali konča serija čarterskih letov. Povratni let po prvem odhodu in let, ki bo pobral zadnje potnike, sta prazna. Prazni leti pomenijo precejšnje stroške za serije čarterskih letov.

(27) 80-odstotna zasedenost sedežev se v industriji šteje za standard, ki pokrije stroške.

(28) Preglednico je pripravil sklad za čarterske lete in podaja primer, kako bodo leti iz Londona na sever Norveške z letalom Boeing 737-800 obravnavani v okviru sheme. Ocenjuje se, da bodo neto stroški, ki jih bo letalska družba zaračunala organizatorju potovanj, znašali 300 000 NOK na povratni let. Vozovnice mora kupiti 149 oseb, da se doseže prag dobička (80 % zmogljivosti letala, ki je 186 oseb).

(29) Sklad za čarterske lete je sliko pripravil za ponazoritev (dogodek št. 632837).

(30) Avinor AS je družba v državni lasti, ki upravlja večino civilnih letališč na Norveškem.

(31) Innovative Experiences je skupina 33 družb za doživljajski turizem na severu Norveške.

(32) NHO Reiseliv (združenje Norwegian Hospitality Association) zastopa več kot 2 500 družb, ki zaposlujejo približno 55 000 ljudi. Podružnica NHO Reiseliv na severu Norveške ima 400 članov.

(33) VinterTroms AS je v lasti šestih potovalnih agencij na severu Norveške.

(34) NHO Luftfart zastopa družbe v norveškem letalskem sektorju in druge zainteresirane družbe.

(35) NHO Luftfart (dogodek št. 650733) (neuradni prevod iz norveškega v angleški jezik).

(36) Uredba (ES) št. 1008/2008 z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3). Vključena v Sporazum EGP kot točka 64a Priloge XIII.

(37) Dogodek št. 644991.

(38) Dogodek št. 653590/653595 in dogodek št. 669821.

(39) Sklad za čarterske lete je sliko pripravil za ponazoritev (dogodek št. 644991).

(40) Glej oddelek 3.3 dela II spodaj.

(41) Dopis norveških organov z dne 15. novembra 2012 (dogodek št. 653590/653595).

(42) Norveški organi so omenili tudi, da bodo na neki stopnji v prihodnosti sklad za čarterske lete morda financirala zasebna podjetja. Nadzorni organ pri pripravi ocene ni proučil te možnosti, ker se zdi dokaj negotova.

(43) Odstavek 81 smernic o regionalni pomoči.

(44) Dogodek št. 632837 in 322824.

(45) Glej zadevo T-348/04, SIDE proti Komisiji, ZOdl., str. II-625, točka 99, in zadevo T-162/06, Kronoply GmbH proti Komisiji, ZOdl., str. II-1, točka 75.

(46) Odstavek 1 smernic o regionalni pomoči.

(47) Naloga države Efte je, da dokaže, da je predlagana pomoč potrebna in ustrezna za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnjega upada prebivalstva (glej opombo 65 smernic o regionalni pomoči).

(48) Odstavek 69 smernic o regionalni pomoči.

(49) Odstavek 22(a) smernic o regionalni pomoči.

(50) Sklep 1999/99/ES z dne 3. junija 1998 o zakonu št. 25/93 dežele Sicilije o ukrepih za spodbujanje zaposlovanja (UL L 32, 5.2.1999, str. 18).

(51) Glej opombo 65 v smernicah o regionalni pomoči.

(52) Glej npr. Odločbo Nadzornega organa št. 228/06/COL z dne 19. julija 2006 o priglašeni shemi prispevkov za socialno varnost, ki se razlikujejo po regijah: „Na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, Nadzorni organ ugotavlja, da ni očitno, da bi bili ukrepi, ki niso pomoč za tekoče poslovanje, bolj ustrezni za uresničitev cilja preprečevanja ali zmanjševanja upadanja prebivalstva na področjih z najmanjšim številom prebivalcev“ (str. 23).

(53) Odstavek 10 smernic o regionalni pomoči.

(54) Glej sklic na poročilo TØI št. 941/2008 v opombi 23 in priglasitev, str. 11 (dogodek št. 632837).

(55) Evropska komisija je v svojih odločbah o združitvi menila, da redni in izredni leti niso del istega trga. Glej na primer zadevo št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair, v kateri je Komisija prodajo letalskih sedežev organizatorjem potovanj (to je „veleprodajni trg“) štela kot trg, ki se razlikuje od trga za prodajo storitev rednega zračnega prevoza končnim uporabnikom. Komisija je opomnila, da „prodaja sedežev organizatorjem potovanj poteka pred prodajo sedežev posameznikom. Zato so konkurenčni pogoji na tem trgu očitno drugačni, saj imajo organizatorji potovanj drugačne zahteve kot posamezne stranke (na primer nakup večjih paketov sedežev, pogajanje o popustih, upoštevanje potreb strank v smislu časa leta itd.)“ (UL C 51, 4.3.2009, str. 4).

(56) Glej opis sheme v oddelku 2.5 dela I.

(57) Odločba 2003/262/ES z dne 27. novembra 2002 o shemi premij za organizatorje potovanj v Grčiji (UL L 103, 24.4.2003, str. 63).

(58) V navedenem primeru je Evropska komisija menila tudi, da ji grški organi niso predložili informacij, potrebnih za oceno ustreznosti pomoči v smislu njenega prispevka k regionalnemu razvoju (glej odstavek 22 odločbe).

(59) Odstavek 71 smernic o regionalni pomoči.

(60) Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.