SL Uradni list Evropske unije L 144/169

Javna različica (1)

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 291/12/COL

z dne 11. julija 2012

o pomoči za prestrukturiranje banki Arion Bank (Islandija)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 61(3)(b) Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 1(3) dela I ter člena 7(3) in člena 13 dela II,

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

1. POSTOPEK

(1) Po nezavezujočem dopisovanju v oktobru 2008 in po tem, ko je 6. oktobra islandski parlament sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je država dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, je 10. oktobra 2008 predsednik Nadzornega organa pisal islandskim organom in zahteval, da se ukrepe državne pomoči, sprejete na podlagi zakona o izrednih razmerah, priglasi organu. Sledili so redni nadaljnji stiki in dopisovanje, predvsem pismo, ki ga je Nadzorni organ 18. junija 2009 poslal islandskim organom in jih opomnil, da je treba vse ukrepe državne pomoči priglasiti ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Po nadaljnjem dopisovanju in srečanjih so islandski organi 20. septembra 2010 naknadno priglasili državno pomoč, namenjeno ponovni vzpostavitvi nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter ustanovitvi in kapitalizaciji banke New Kaupthing Bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank).

(2) Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v pismu z dne 15. decembra 2010 (2) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je islandska država sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter za ustanovitev in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf, zdaj preimenovana v Arion Bank (sklep o začetku postopka) (3). Nadzorni organ je tudi zahteval, da se v šestih mesecih predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Arion Bank.

(3) S pismom z dne 24. marca 2011 (4) je Nadzorni organ prejel eno pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi na to pripombo niso odgovorili.

(4) Islandski organi so s pismom z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Arion Bank. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil poslan po elektronski pošti 30. aprila 2012.

(5) Nadzorni organ je zahteval informacije o načrtu prestrukturiranja 11. julija 2011 in 13. februarja 2012. Islandski organi so na zahteve po informacijah odgovorili 26. oktobra 2011, 16. aprila 2012, 30. aprila 2012, 21. maja 2012 in 6. julija 2012. Končne različice zavez islandskih organov in banke Arion Bank so bile predložene 3. julija 2012 (5).

(6) Poleg tega so se predstavniki Nadzornega organa sestali z islandskimi organi in predstavniki banke Arion Bank 7. junija 2011 ter 27. in 28. februarja 2012.

2. OZADJE

(7) V tem oddelku bo Nadzorni organ opisal dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj dogodkov, ki se nanašajo na zlom in obnovo islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do danes, da se določijo okoliščine, v katerih poteka ocenjevanje obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem bo opisana kronologija zloma banke Kaupthing Bank.

2.1 Zlom banke Kaupthing Bank

(8) V septembru 2008 se je več velikih svetovnih finančnih ustanov znašlo v hudih težavah. Sredi pretresov na svetovnih finančnih trgih so tri največje komercialne islandske banke, ki so v predhodnih letih zabeležile izjemno rast, imele težave pri refinanciranju svojih kratkoročnih dolgov, prav tako pa so zabeležile tudi dvigovanje vlog. Banka Lehman Brothers je 15. septembra prijavila stečajno zaščito in istega dne je bilo objavljeno, da bo Bank of America prevzela Merrill Lynch. HBOS, eno od največjih bank v Združenem kraljestvu, je morala prevzeti banka Lloyds TSB.

(9) Težave islandskega finančnega sektorja so se bolj jasno razkrile 29. septembra 2008, ko je islandska vlada objavila, da je z banko Glitnir Bank dosegla sporazum, da bo v zameno za 75 % delež banke v banko vložila kapital v višini 600 milijonov EUR. Vendar vladin načrtovani prevzem banke Glitnir Bank ni prepričal trgov in zato je bil pozneje opuščen. Cene delnic vseh treh komercialnih bank so strmo padle in bonitetne stopnje so se znižale.

(10) Dvigovanje vlog iz nedomačih poslovalnic bank Landsbanki in Kaupthing se je močno povečalo in tudi v domačih poslovalnicah je prišlo do velikega dvigovanja gotovine. Prvi konec tedna v oktobru je postalo jasno, da je v velikih težavah še ena od treh velikih bank in sicer banka Landsbanki. Banki Glitnir Bank in Landsbanki je 7. oktobra 2008 prevzel FME. Nekaj časa se je zdelo, da se bo banki Kaupthing Bank uspelo izogniti enaki usodi in 6. oktobra 2008 je CBI banki Kaupthing odobrila posojilo v višini 500 milijonov EUR z zavarovanjem s premoženjem v danski podružnici Kaupthing FIH Erhvervsbanken. Vendar so posojilne pogodbe in dolžniški vrednostni papirji banke Kaupthing Bank na splošno vsebovali klavzulo, ki navaja, da v primeru, ko ena od velikih podružnic banke ne izpolnjuje svojih obveznosti, to pomeni, da svojih obveznosti ne izpolnjuje banka Kaupthing Bank, kar bi lahko povzročilo, da bi posojila banke zapadla. 8. oktobra 2008 so organi Združenega kraljestva ustavili plačila podružnice banke Kaupthing v Združenem kraljestvu Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Naslednji dan je FME na podlagi pooblastil, ki so mu bila dodeljena z zakonom o izrednih razmerah, prevzel nadzor nad banko.

2.2 Finančna kriza in glavni vzroki za propad islandskih bank

(11) Islandski organi so v priglasitvi pomoči, dodeljene banki Arion Bank, pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in potreba po njihovem posredovanju zelo podrobno navedeni v poročilu, ki ga je pripravila posebna komisija za preiskave, ki jo je ustanovil islandski parlament (6), da bi preiskala in analizirala procese, ki so pripeljali k zlomu treh največjih bank. V nadaljevanju Nadzorni organ povzema sklepne ugotovitve komisije o vzrokih za propad, ki so najbolj pomembni za prenehanje banke Kaupthing Bank. Informacije izhajajo iz poglavja 2 (Povzetek) in poglavja 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne komisije za preiskave.

(12) Globalno zmanjšanje likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma povzročilo zlom treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so bile vse bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Razlogi za prenehanje islandskih bank pa so bili zapleteni in številni. Posebna komisija za preiskave je preiskala vzroke, ki so povzročili zlom glavnih bank in poudariti je treba, da večina sklepnih ugotovitev velja za vse tri banke in da so številni vzroki medsebojno povezani. V nadaljevanju so na kratko povzeti vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank.

Prekomerna in nevzdržna širitev

(13) Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da so v letih pred zlomom banke svoje bilance in posojilne portfelje razširile prek svojih operativnih in upravljavskih zmogljivosti. Skupna sredstva vseh treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 bilijona ISK (7) v letu 2003 na 14,4 bilijona ISK ob koncu drugega četrtletja leta 2008. Velik delež rasti vseh treh bank je bilo posojanje tujim subjektom, ki se je v letu 2007 (8) znatno povečalo, zlasti po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna komisija za preiskave je zato ugotovila, da je do tega povečanja posojanja prišlo predvsem zaradi posojil podjetjem, ki drugje niso mogla dobiti kreditov. Poročilo tudi ugotavlja, da je bilo za dejavnosti bank značilno vse bolj tvegano investicijsko bančništvo in rast je pripomogla k težavam.

Zmanjšanje sredstev, ki so na voljo na mednarodnih trgih

(14) Večino rasti bank je omogočil dostop do mednarodnih finančnih trgov, prednosti zaradi dobrih bonitetnih stopenj in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP. Islandske banke so si v letu 2005 pod relativno ugodnimi pogoji na tujih trgih dolžniških vrednostnih papirjev izposodile 14 milijard EUR. Ko je dostop do evropskih trgov dolžniških vrednostnih papirjev postal bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA z islandskimi dolžniškimi vrednostnimi papirji v obliki finančnih instrumentov, zavarovanih z dolžniškimi instrumenti. V obdobju pred zlomom so bile banke vse bolj odvisne od kratkoročnih posojil, kar je povzročilo velika, in po mnenju posebne komisije za preiskave, predvidljiva tveganja refinanciranja.

Finančni vzvodi lastnikov bank

(15) V vseh velikih islandskih bankah so bili med največjimi dolžniki glavni lastniki (9). Posebna komisija za preiskave je menila, da so nekateri delničarji kot lastniki imeli prelahek dostop do sposojanja od bank. Največji delničar v banki Kaupthing Bank je bila Exista hf z nekaj več kot 20-odstotnim deležem v banki. Exista je bila tudi ena od največjih dolžnikov banke. V obdobju od leta 2005 do leta 2008 so se posojila banke Kaupthing Existi in povezanim strankam (10) postopoma povečala od 400 do 500 milijonov EUR na 1 400 do 1 700 milijonov EUR in v letih 2007 in 2008 je bila višina takih posojil skoraj enaka kapitalski osnovi banke. Posojanje velikim delničarjem se je povečalo kljub dejstvu, da so je v banki Kaupthing začele likvidnostne težave in težave glede refinanciranja. Posojila povezanim strankam so bila pogosto odobrena brez kakršnega koli posebnega zavarovanja s premoženjem (11). Sklad denarnega trga banke Kaupthing je bil največji sklad družbe za upravljanje s premoženjem banke Kaupthing Bank in v letu 2007 je sklad veliko vlagal v obveznice, ki jih je izdala Exista. Konec leta je imel v lasti vrednostne papirje v vrednosti približno 14 milijard ISK. To je takrat predstavljajo približno 20 % vseh sredstev sklada. Robert Tchenguiz je imel v lasti deleže v banki Kaupthing Bank in v Existi in je bil tudi član odbora Existe. Prejel je tudi velika posojila od banke Kaupthing Bank na Islandiji, banke Kaupthing Bank Luksemburg in banke Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Ob zlomu banke so posojila, ki so jih Robert Tchenguiz in povezane stranke prejele od matične družbe banke Kaupthing Bank, znašala okrog 2 milijardi EUR (12).

Koncentracija tveganj

(16) V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo velikim delničarjem je posebna komisija za preiskave ugotovila, da portfelj sredstev bank ni bil dovolj razpršen. Posebna komisija za preiskave je menila, da so bila evropska pravila o veliki izpostavljenosti tolmačena ozko, zlasti za delničarje in da so se banke poskušale izogniti tem pravilom.

Šibek lastniški kapital

(17) Čeprav je bil količnik celotnega kapitala banke Kaupthing in drugih dveh velikih islandskih bank vedno sporočen kot nekoliko višji od zakonsko določenega, je posebna komisija za preiskave ugotovila, da količnik celotnega kapitala ni natančno odražal finančne moči bank. To je bilo zaradi izpostavljenost lastnih delnic bank tveganju prek osnovnih zavarovanj s premoženjem in terminskih pogodb o delnicah. Osnovni kapital, ki so ga financirale družbe same in ga posebna komisija za preiskave imenuje „šibek lastniški kapital“ (13), je predstavljal več kot 25 % kapitalske osnove bank (ali več kot 50 %, če se ocenjuje glede na temeljno sestavino kapitala, t.j. lastniški kapital delničarjev minus neopredmetena sredstva). Poleg tega je težave povzročalo še tveganje, ki so mu bile banke izpostavljene zato, ker so imele delnice ena druge. Do sredine leta 2008 je neposredno financiranje lastnih delnic bank ter navzkrižno financiranje delnic drugih dveh bank znašalo približno 400 milijard ISK, kar je okrog 70 % temeljne sestavine kapitala. Posebna komisija za preiskave je menila, da je obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema samega ogrožal stabilnost sistema. Velik del lastnih delnic bank je bil uporabljen kot zavarovanje za posojila in ko so cene delnic padle, se je kakovost njihovih portfeljev posojil znižala. To je vplivalo na uspešnost delovanja bank in še dodatno nižalo cene delnic in zato so banke (predpostavlja posebna komisija za preiskave na podlagi informacij, ki jih ima) poskušale umetno ustvariti neobičajno povpraševanje po njihovih delnicah.

Velikost bank

(18) V letu 2001 so bilance stanja treh glavnih bank (skupaj) znašale nekaj več kot enoletni bruto domači proizvod Islandije (BDP). Do konca leta 2007 so banke postale mednarodne in njihova sredstva so bila vredna devetkrat toliko kot bruto domači proizvod Islandije. Poročilo posebne komisije za preiskave ugotavlja, da so do leta 2006 opazovalci menili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost CBI in izrazili dvom, da bo lahko izpolnil vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Do konca leta 2007 je bil kratkoročni dolg Islandije (ki je nastal pretežno zaradi financiranja bank) petnajstkrat večji od deviznih rezerv in tuje vloge v vseh treh bankah so bile osemkrat višje od deviznih rezerv. Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev je imel zelo malo sredstev v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi jamčil. Posebna komisija za preiskave ugotavlja, da je zaradi teh dejavnikov Islandija postala dovzetna za množično dvigovanje vlog.

Nenadna rast bank v primerjavi z Nadzorno in finančno infrastrukturo

(19) Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da Nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker ni bilo posojilodajalca v skrajni sili z zadostnimi sredstvi. Poročilo ugotavlja, da FME in CBI nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, vendar bi lahko ukrepala, da bi se zmanjšala raven tveganja, ki so ga povzročale banke. Na primer FME ni rasel v enakem razmerju kot banke in zakonodajalčeve prakse niso sledile hitremu razvoju dogodkov v dejavnostih bank. Poročilo je kritično tudi do vlade in ugotavlja, da bi organi morali ukrepati z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, da se sedež ene ali več bank preseli v tujino in s tem zmanjšali možen vpliv bank na gospodarstvo (14).

Neuravnoteženost in prevelik razmah islandskega gospodarstva kot celote

(20) Poročilo posebne komisije za preiskave navaja dogodke, ki zadevajo širše gospodarstvo in ki so tudi vplivali na hitro rast bank in prispevali k neuravnoteženi velikosti in vpliv med sektorjem finančnih storitev in preostalim gospodarstvom. Poročilo ugotavlja, da so vladne politike (zlasti fiskalna politika) najverjetneje prispevale k prevelikemu razmahu in neuravnoteženosti in da denarna politika CBI ni bila dovolj omejevalna. Poročilo tudi navaja, da je bila ublažitev pravil islandskega Stanovanjskega sklada glede posojanja „ena največjih napak denarnega in fiskalnega upravljanja, narejenih v obdobju pred zlomom bank“ (15). Poročilo navaja tudi, da so se banke preveč z lahkoto lahko zadolževale pri CBI in da so kratkoročna zavarovana posojila CBI jeseni leta 2005 znašala 30 milijard ISK, do začetka oktobra 2008 pa so se zvišala na 500 milijard ISK.

Islandska króna, zunanja neravnovesja in razmiki kreditne zamenjave

(21) Poročilo ugotavlja, da je bila v letu 2006 vrednost islandske króne nevzdržno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je presegal 16 % BDP-ja, obveznosti v tujih valutah minus sredstva pa so se približale skupnemu letnemu BDP-ju. Vzpostavljeni so bili predpogoji za finančno krizo. Do konca leta 2007 se je vrednost króne zmanjšala in razmiki kreditne zamenjave Islandije in bank so se eksponentno povečali.

2.3 Ukrepi, sprejeti za obnovo bančnega sektorja

(22) Po zlomu treh največjih komercialnih bank v oktobru 2008 (vključno z banko Kaupthing) so se islandski organi soočili z izzivom brez primere – kako ohraniti nadaljevanje bančnih dejavnosti na Islandiji (16). Politika, ki ji je sledila islandska vlada, je primarno določena v zakonu o izrednih razmerah (17), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Zakon daje FME izredna pooblastila, da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji in po potrebi odtuji njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil pooblaščen, da v imenu državne blagajne izplača sredstva z namenom ustanovitve novih finančnih podjetij. Poleg tega bi v stečajnih postopkih finančnih podjetij vloge imele prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti zaščitene.

(23) Na začetku so se prednostne naloge politike osredotočile na zagotavljanje osnovnega delovanja domačega bančnega in plačilnega sistema ter sistema poravnave. V prvih tednih po zlomu je islandska vlada v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS) tudi pripravila gospodarski program in 20. novembra 2008 je bila odobrena prošnja Islandije za dveletni stand-by aranžma Sklada, ki je vključeval posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD za krepitev deviznih rezerv Islandije. Zagotovljena so bila dodatna posojila v višini do treh milijard USD iz drugih nordijskih držav in nekaterih drugih trgovinskih partnerjev. 827 milijonov USD posojila MDS je bilo na voljo takoj, preostali znesek pa je bil izplačan v osmih enakih obrokih na podlagi četrtletnih pregledov programa.

(24) Program MDS je bil široko zasnovan program stabilizacije, osredotočen na tri ključne cilje. Prvi je bil stabilizirati in ponovno pridobiti zaupanje v króno, da bi omejili negativni vpliv krize na gospodarstvo. Cilj ukrepov, ki so vključevali uvedbo nadzora kapitalskih tokov, je bil zaustaviti beg kapitala. Drugič, program je vključeval celovito strategijo prestrukturiranja bank, katere končni cilj je bil ponovna vzpostavitev finančnega sistema na Islandiji, ki bo sposoben preživetja, ter varovanje mednarodnih finančnih odnosov države. Med pomožnimi cilji je bila tudi zagotovitev poštenega vrednotenja sredstev bank, čim bolj povečati izterjavo sredstev ter izboljšati nadzorne prakse. Tretjič, cilj programa je bil zagotoviti vzdržne javne finance z omejevanjem socializacije izgub v propadlih bankah ter izvajanje srednjeročnega programa javnofinančne konsolidacije.

(25) Islandski organi so poudarili, da so zaradi izjemnih okoliščin, povezanih s tem, da je bančni sistem zelo velik glede na finančno zmogljivost državne blagajne, možnosti politike, ki so na voljo organom, omejene. Rešitve, na katere so se opirale, so bile na številne načine drugačne od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, v katerih je bila ogrožena finančna stabilnost.

(26) Na podlagi zakona o izrednih razmerah so bile tri velike komercialne banke – Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank – razdeljene na „nekdanje“ in „nove“ banke. Minister za finance je ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank in imenoval njihove upravne odbore. FME je prevzel nadzor nad nekdanjimi bankami, dodelil svoja domača sredstva in obveznosti (vloge) novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji, nekdanje banke pa so začeli nadzorovati njihovi odbori za razpustitev (18). Tuja sredstva in obveznosti so bila večinoma dana v nekdanje banke, ki so bile pozneje predložene v likvidacijski postopek in nazadnje zaprtje vseh dejavnosti v tujini (19).

(27) V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da skupna sredstva bank skupaj znašajo 2886 milijard ISK in država naj bi zagotovila lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Skupni znesek obveznic, ki naj bi jih izdale nove banke v korist nekdanjih bank kot plačilo za vrednost sredstev, ki so bila prenesena in so bila višja od obveznosti, so bila ocenjena na 1 153 milijard ISK. FME je imenoval Deloitte LLP, da oceni vrednost prenesenih sredstev in obveznosti. V tem postopku se je izkazalo, da rezultat neodvisne ocene ne bo fiksna vrednost prenesenih čistih sredstev, ampak vrednotenja v določenih razponih. Obenem je bilo ugotovljeno, da se upniki niso strinjali s postopkom vrednotenja, ker so menili, da ni nepristranski in se pritožili, da niso mogli zavarovati svojih interesov. Zaradi teh zapletov je bila spremenjena politika za poravnavo računov med nekdanjimi in novimi bankami, kar je povzročilo, da se stranke glede vrednosti prenesenih čistih sredstev ne bi opirale na vrednotenja neodvisnega izvedenca, ampak bi sporazume poskušale doseči s pogajanji.

(28) Jasno je bilo, da se bodo stranke težko sporazumele o vrednotenjih, ker so bila očitno odvisna od številnih predpostavk in zelo verjetno je bilo, da se stranke s temi predpostavkami ne bodo strinjale. Država je želela pridobiti soglasja o osnovnih ovrednotenjih, ki bi bila trdna podlaga za zagonsko kapitalizacijo novih bank. Cene sredstev, ki bi presegale osnovna ovrednotenja, bi se lahko pripisale upnikom v obliki pogojnih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, ker se je med pogajanji izkazalo, da bi odbore za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večino njihovih upnikov lahko zanimalo pridobivanje deležev v novih bankah in s tem bi lahko imeli koristi od možnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev.

(29) Celotna kapitalizacija treh novih bank in podlaga sporazumov z upniki nekdanjih bank je bila objavljena 20. julija 2009. Vlada, edini lastnik treh novih bank, je dosegla okvirne sporazume z odbori za razpustitev nekdanjih bank o tem, kako bo doseženo in plačano nadomestilo za prenos čistih sredstev v nove banke. Za dve novi banki in sicer za Íslandsbanki in Arion Bank je to vključevalo pogojne sporazume za nekdanje banke, da vpišejo večino lastniških deležev kapitala v novih bankah.

(30) Na podlagi zgornjih okvirnih sporazumov so se odbori za razpustitev nekdanjih bank oktobra 2009 (banka Glitnir) in decembra 2009 (banki Kaupthing Bank in Landsbanki Islands) odločili, da bodo uresničili možnosti, dogovorjene s pogajanji, in vpisali deleže v novih bankah. 18. decembra 2009 je vlada sporočila, da je obnova bank zaključena in da je bil dosežen sporazum med islandskimi organi in novimi bankami na eni strani ter odbori za razpustitev bank Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank v imenu upnikov na drugi strani o poravnavah glede sredstev, ki so bila prenesena iz nekdanjih v nove banke in da so bile nove banke potem v celoti financirane.

(31) Kot se je izkazalo, je bil prispevek državne blagajne v lastniški kapital novih bank bistveno zmanjšan in sicer od prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala in za banki Íslandsbanki in Arion Bank približno 55 milijard ISK kapitala razreda 2 v obliki podrejenih posojil, ali skupaj 190 milijard ISK. Poleg tega je državna blagajna bankama Íslandsbanki in Arion Bank zagotovila nekatera likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je skupaj znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. Tako so sporazumi pomenili, da država ne ohrani popolnega lastništva, ampak se državni delež v banki Íslandsbanki zniža na približno 5 %, v banki Arion Bank na 13 % in v banki Landsbankinn na 81 %.

(32) Čeprav je ta prevzem dveh od treh nekdanjih bank s strani upnikov rešil pomembna vprašanja pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sektorja in vzpostavil trdnejšo kapitalsko podlago za nove banke, pa je ostalo še veliko slabosti, ki jih je treba odpraviti. Od jeseni 2009 so banke svoja prizadevanja osredotočile večinoma na notranje zadeve, določanje splošne strategije svojih dejavnosti in zlasti prestrukturiranje svojih portfeljev posojil, ki predstavljajo največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je zapleten zaradi različnih dejavnikov, vključno z odločbo Vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK in indeksiranih s tujimi valutami. V kolikor so te zadeve pomembne za prestrukturiranje banke Arion Bank, so obravnavane v nadaljevanju.

2.4 Makroekonomsko okolje

(33) Zlomu bančnega sistema v oktobru 2008 je sledil velik gospodarski pretres. Težavam v islandskem finančnem sistemu je sledila še izguba zaupanja v valuto. V prvem četrtletju leta 2008 in nato spet v jeseni, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem, se je vrednost króne zelo zmanjšala. Kljub nadzoru kapitalskih tokov, ki je bil uveden jeseni leta 2008, se je v letu 2009 nadaljevala nestanovitnost valute (20). Ta pretres je povzročil hudo recesijo v gospodarstvu Islandije in v letu 2009 se je BDP zmanjšal za 6,8 %, v letu 2010 pa za 4 %.

(34) Med posledicami gospodarske krize so bili nenadno povečanje brezposelnosti od 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in padec realnih plač. Poleg tega se je zelo povečala zadolženost podjetij in gospodinjstev ter delež slabih posojil v portfeljih posojil bank in nove banke so prevzele tudi veliko podjetij v finančnih težavah. Hkrati so visoki fiskalni stroški prestrukturiranja bančnega sistema povzročili močno povečanje fiskalnega primanjkljaja in veliko zvišanje javnega dolga.

(35) Po globoki recesiji začasni podatki Statističnega urada Islandije nakazujejo preobrat v drugi polovici leta 2011 in za celo leto rast BDP v višini 3,1 % v primerjavi s predhodnim letom.

(36) Gospodarska rast v letu 2011 je bila večinoma posledica povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega povečanja porabe zasebnih gospodinjstev. K temu je prispevalo zvišanje plač in socialnih prejemkov in tudi nekatere politične spodbude, sprejete za lajšanje bremena plačevanja dolgov gospodinjstev, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in predčasnim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Začasni podatki za leto 2011 kažejo tudi rahlo povečanje naložb, čeprav z zelo nizke ravni (21). Javna poraba je v zadnjih treh letih ostala zadržana.

(37) Splošni makroekonomski podatki prikrivajo bolj pomembne sektorske razlike. Poleg zloma finančnega sektorja je prišlo do velikega zmanjšanja v gradbeništvu in številnih drugih domačih proizvodnih in storitvenih dejavnostih. Rast pa je bila zabeležena v nekaterih izvoznih dejavnostih. Zaradi nizkega menjalnega tečaja króne in relativno stabilnih cen morskih proizvodov in izdelkov iz aluminija v tujih valutah so prihodki od izvoza naraščali od začetka gospodarske krize dalje, tudi na področju turizma in izvoza drugih storitev. Hkrati se je izredno zmanjšal uvoz in v letu 2010 je trgovinska bilanca (22) začasno imela presežek v višini približno 10 % BDP-ja. Z naraščanjem domačega povpraševanja v letu 2011 pa se je uvoz spet povečal in skupni trgovinski presežek se je znižal na 8,2 % BDP-ja.

(38) Napoved Statističnega urada Islandije za obdobje 2012-2017 predpostavlja, da se bo postopno okrevanje gospodarstva nadaljevalo in da bo rast v letu 2012 2,6-odstotna. Podobna stopnja rasti se pričakuje v celotnem obdobju napovedi. Vendar pa napoved vključuje nekatere negotovosti. Možno je, da bodo načrtovana velika vlaganja v industriji preložena. Na islandske pogoje menjave bi negativno vplivala dolgotrajna recesija v glavnih trgovinskih državah in pomenila nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek reševanja bremena dolgov gospodinjstev in gospodarskih družb od pričakovanega bi še bolj omejil domače povpraševanje in nadaljnje možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrožala tudi nadaljnja nestabilnost cen, povezana z nestanovitnostjo valute v okviru odprave nadzora kapitalskih tokov.

2.5 Finančni nadzor in izboljšave regulativnega okvira

(39) Po začetnem delu, ki je bilo povezano z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti čistih sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, je FME pomladi 2009 izvedel revizijo novih bank in njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v tako imenovanem potrditvenem projektu. To je bilo narejeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje glede upravljanja Oliver Wyman.

(40) Ko je FME zaključil zgornji postopek, je bankam pod različnimi pogoji izdal dovoljenja za poslovanje. Zaradi kakovosti portfeljev sredstev in pričakovane gospodarske negotovosti se je zdelo nujno, da se trem bankam postavijo kapitalske zahteve, višje od zakonsko določenih najnižjih zahtev. FME je zato za vse tri banke določil 16-odstotni najnižji količnik kapitalske ustreznosti, od tega najmanj 12 % za količnik celotnega kapitala za kapital razreda 1. Zahteve so se uporabljale najmanj tri leta, razen če jih ni FME spremenil. Določeni so bili tudi likvidnostni pogoji, ki so zahtevali, da morajo razpoložljiva likvidna sredstva v vsakem trenutku znašati najmanj 20 % vlog ter denar ali denarni ustrezniki morajo znašati vsaj 5 % vlog. Postavljene so bile tudi zahteve glede drugih zadev, kot je prestrukturiranje portfeljev posojil, ocena tveganj, upravljanje in lastništvo družb. FME je primerljive kapitalske zahteve uvedel tudi glede drugih finančnih podjetij.

(41) Program gospodarske stabilizacije, oblikovan po posvetu z MDS, je predvidel pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora, da se izboljša obramba pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega finančnega nadzornega organa Kaarla Jännärija, naj naredi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Ena od izboljšav, ki jih je predlagal g. Jännäri, je bila ustanovitev nacionalnega registra kreditov pri FME, da se zmanjšajo kreditna tveganja sistema. Njegovo poročilo tudi predlaga določitev strožjih pravil in praks za velike izpostavljenosti in povezano posojanje ter več inšpekcijskih pregledov na kraju samem, da se preveri nadzor zunaj lokacije in poročila, zlasti o kreditnem tveganju, likvidnostnem tveganju in valutnem tveganju. Priporočeno je bilo tudi, da se pregleda in izboljša sistem jamstva za hranilne vloge in se pri tem natančno upošteva razvoj dogodkov v EU.

(42) Vlada je nato parlamentu (Althingi) predložila predlog zakona, ki je med drugim temeljil na Jännärijevih predlogih ter na spremembah in dopolnitvah zakona EGP o finančnih dejavnostih od leta 2009 dalje, ki je bil sprejet in je začel veljati 1. julija 2010 kot Zakon št. 75/2010. Z novim zakonom je bilo v Zakon o finančnih podjetjih uvedenih veliko sprememb in dopolnitev. Pozneje je bilo veliko drugih sprememb uvedenih v zakon o finančnih podjetjih ter v ureditev in nadzor finančnih storitev. Te regulativne spremembe so bolj podrobno obravnavane v Prilogi.

2.6 Glavni prihodnji izzivi (23)

(43) Kljub velikemu napredku pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sistema se Islandija še najprej spopada s posledicami finančne in valutne krize, ki se je začela jeseni leta 2008. Finančna kriza je razkrila številne napake in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba odpraviti za ponovno pridobitev javnega zaupanja. Očitno je, da se Islandija, tako kot mnoge druge države, ki jih je finančna kriza zelo prizadela, sooča s številnimi izzivi pri prilagajanju pravnega in delovnega okolja finančnih storitev, ki bo v prihodnje podpiral učinkovit finančni sistem, sposoben preživetja in čim bolj zmanjšal tveganje, da bi se v prihodnje spet pojavili nadaljnji sistemski pretresi.

(44) Trenutno so najpomembnejši izzivi, s katerimi se soočajo islandska finančna podjetja, povezani z dejstvom, da banke delujejo v zaščitenem okolju z nadzorom kapitalskih tokov in splošnim jamstvom za hranilne vloge. Banke se morajo zdaj pripraviti za poslovanje v bolj izpostavljenem okolju, ko bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen in se bodo jamstva za hranilne vloge spet prešla na ureditev, ki je določena v ustreznih direktivah EU/EGP (24). Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih pravil v zvezi s tem potrebna izjemna previdnost.

(45) Drug velik izziv je potreba, da se pravni in regulativni okvir še bolj prilagodi, da bo podpiral trden in učinkovit sistem, ki je tudi skladen z razvojem EGP in mednarodnega prava (25).

2.7 Stanje konkurence v islandskem finančnem sektorju

(46) Po nedavnih informacijah islandskih organov (26) se je konkurenca na finančnem trgu po zlomu bančništva radikalno spremenila. Znižalo se je število finančnih podjetij, ker so bile številne hranilnice, komercialne banke in specializirani posojilodajalci likvidirani ali pa so se združili z drugimi podjetji (27). Število finančnih podjetij še vedno pada; nedavne so bile združitve Landsbankinn in SpKef marca 2011, Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter združitev Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir, ki jih je Nadzorni organ odobril 20. junija 2012. Zmanjševanje števila finančnih podjetij in prevzemanje vlog bank, ki se zapirajo, s strani večjih bank, sta povečala koncentracijo na domačem trgu. Po drugi strani pa je vsesplošna prisotnost novih bank na finančnih trgih EGP veliko manjša od prisotnosti njihovih predhodnikov, ker so bile mednarodne bančne dejavnosti ustavljene.

(47) Poleg tega se je domači trg zelo skrčil, ker so nekateri podtrgi izginili ali pa so izredno zadržani. Skorajšnje izginotje borznega trga in uvedba nadzora kapitalskih tokov sta zmanjšala posle na borznih in valutnih trgih in zato so možnosti vlaganja omejene. Ker je raven naložb v gospodarstvu na neobičajno nizki ravni so gospodinjstva in gospodarske družbe na splošno močno zadolžene, je povpraševanje po posojilih majhno. Od zloma dalje si banke prizadevajo za reševanje notranjih vprašanj in prestrukturiranje svojih portfeljev posojil ter za prestrukturiranje nekaterih velikih poslovnih strank.

(48) Pred finančno krizo so hranilnice skupaj imele približno 20 – 25-odstotni tržni delež pri vlogah. To se je sedaj zmanjšalo na 2 – 4 %. Tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke, ki so zapustile trg, so dobile tri glavne komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbanki. Skupaj imajo te tri banke sedaj približno 90-95 % trga, prej pa so imele 60 – 75 % trga, in največji tržni delež ima banka Landsbankinn. Poleg 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno približno 2 – 4 % trga, je edini akter na trgu še prestrukturirana banka MP Bank (28), s tržnim deležem približno 1-5 %.

(49) Islandski finančni trg je tako očitno oligopolističen in tri največje družbe bi lahko skupaj dosegle prevladujoč položaj. Po navedbah islandskega organa, pristojnega za konkurenco, ki ga je Nadzorni organ zaprosil za stališča o stanju konkurence na Islandiji in morebitne popravne ukrepe, obstajajo velike ovire za vstop na islandski bančni trg. To ima škodljiv učinek na konkurenco. Prav tako obstajajo nekatere ovire za potrošnike pri menjavi banke. Islandski organi so tudi potrdili, da so tveganja zaradi menjalnega tečaja, povezana z islandsko krono, ki je majhna valuta, s katero se ne trguje, še bolj omejila konkurenco in odvračajo tuje banke in gospodarske družbe od vstopa na islandski trg.

(50) ICA se je v zadnjem času osredotočil na posebno vprašanje o infrastrukturi IT za dejavnosti bank in njihovo sodelovanje na tem področju. To se nanaša na Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke; RB), ki je ponudnik informacijskih storitev v skupni lasti finančnih ustanov. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila eno od vprašanj, ki jih je Nadzorni organ obravnaval z islandskimi organi in bankami.

(51) RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, Islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic RB, Íslandsbanki 29,48 % in banka Arion Bank ima 18,7 % delnic. Skupaj imajo torej vse tri komercialne banke v lasti 85,02 % delnic RB. Stranke RB-ja so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne ustanove ter drugi javni subjekti. Banke na tem področju zelo veliko sodelujejo, ker je RB razvil sistem obračuna in poravnave na Islandiji. Zagotavlja tudi več temeljnih bančnih rešitev, ki so rešitve za več strank in jih uporablja večina islandskih bank. RB izvaja tudi sistem elektronskega izstavljanja računov in elektronskih plačil za podjetja in potrošnike.

(52) ICA meni, da je zlom v letu 2008 povzročil ranljivost zlasti malih bank in hranilnic. Za manjša finančna podjetja so bile zahtevane storitve IT ključnega pomena, ker se lahko štejejo za eno od ovir za vstop za nove udeležence na trg. Platformo za storitve IT za velika finančna podjetja v veliki meri zagotavlja RB, za hranilnice in manjše akterje na trgu pa Teris. Po zaprtju številnih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih je Teris izgubil znaten del svojih prihodkov in zato je januarja 2012 nekaj svojih informacijskih rešitev prodal RB-ju. Po navedbah RB-ja in Terisa je bil cilj te transakcije med drugim še naprej zagotavljati storitve IT manjšim finančnim podjetjem.

(53) ICA preiskuje dva primera glede RB. Prvič, ali je treba solastništvo in sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu RB šteti za kršitev prepovedi omejevalnih praks v skladu s členom 10 islandskega Zakona o konkurenci. Drugič, združljivost nakupa glavnih sredstev Terisa s strani RB-ja se presoja na podlagi določb o združitvah zgoraj navedenega zakona. Maja 2012 pa sta bila ta dva primera zaključena s poravnavo med RB-jem in njegovimi lastniki na eni strani in ICA na drugi (29).

(54) Poleg zgoraj navedenih zadev, ki se nanašajo neposredno na islandski finančni trg, je ICA zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje delujočih družb (30). Banke so prevzele številne delujoče družbe (ker so bile upnice teh družb) zaradi prezadolženosti po zlomu gospodarstva leta 2008. ICA meni, da če banke opravljajo finančne storitve za gospodarske družbe in jih imajo hkrati v lasti, to lahko ustvari nasprotje interesov. Po mnenju ICA je neposredno ali posredno lastništvo s strani bank (31) najbolj razširjen in nevaren problem konkurence po finančni krizi, ker vpliva skoraj na vsako gospodarsko družbo in gospodarsko panogo na Islandiji. Meni, da bi hitrejše prestrukturiranje gospodarskih družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba priglasiti vključitev bank v prestrukturiranje njihovih poslovnih strank v skladu z nacionalnim nadzorom združevanja, je ICA v tej zvezi pogosto postavil pogoje glede lastništva s strani bank. Vendar se zdi, da je celovita rešitev problema težka, ker se v bistvu nanaša na visoko zadolženost islandskega poslovnega sektorja.

(55) Vse tri komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbankinn – so v svojem odgovoru Nadzornemu organu izrazile stališče, da od jeseni 2008 v konkurenčnih pogojih na islandskem finančnem trgu ni prišlo do večjih sprememb, ki bi bile razlog za zaskrbljenost. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca, brez kakršnih koli dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. ICA je pri pregledovanju konkurenčnih pogojev na trgu spregledal nekatere ključne dejavnike. Čeprav tuje banke niso bile prisotne na Islandiji, le-te že dolgo aktivno konkurirajo islandskim bankam pri zagotavljanju posojil gospodarstvu in drugih finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja v dejavnostih, ki temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne gospodarske panoge itd.) ter državne in občinske dejavnosti.

(56) Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem, izraženim v odgovoru islandskih organov, kot je določeno v zgoraj navedenem poročilu ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu in s stališči ICA. Kot bo opisano spodaj, se je banka Arion Bank kljub nekaterim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev, odločila za nekatere zaveze, namenjene omejevanju izkrivljanja konkurence, povezane z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so navedene v prilogi.

3. OPIS UKREPOV

3.1 Upravičenec

(57) Kot je opisano zgoraj, so banke Kaupthing Bank in še dve drugi veliki islandski komercialni banki propadle leta 2008. Da bi zagotovili nadaljnje delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli nekatere ukrepe za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf, vključno z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf (zdaj preimenovana v Arion Bank).

3.1.1 Banka Kaupthing Bank

(58) Pred finančno krizo leta 2008 je bila Kaupthing Bank največja banka na Islandiji. Konec leta 2007 je njena bilanca stanja znašala 5 347 milijard ISK (58,3 milijarde EUR). Banka Kaupthing je bila predvsem severnoevropska banka, ki je delovala v trinajstih državah. Zagotavljala je integrirane finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam, ki so bile razdeljene na pet področnih odsekov: poslovanje s podjetji in prebivalstvom, kapitalski trgi, zakladnica, investicijsko bančništvo in upravljanje premoženja ter zasebno bančništvo. Poleg tega je banka delovala v mreži poslovalnic za bančno poslovanje z občani na Islandiji, kjer je imela sedež in v manjši meri na Norveškem in Švedskem. Banka Kaupthing je imela dovoljenja za opravljanje bančnih storitev prek podružnic na Danskem, Švedskem, v Luksemburgu in Združenem Kraljestvu ter poslovalnic na Finskem, Norveškem in na otoku Man. Glavni podružnici banke Kaupthing sta bili Kaupthing Singer & Friedlander (Združeno kraljestvo) in FIH Erhvervsbank (Danska), vendar je banka upravljala še šestnajst podružnic in poslovalnic v različnih državah v Evropi, severni Ameriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu. Konec leta 2007 je banka zaposlovala 3 334 ljudi. Delnice banke so kotirale na skandinavskem borznem trgu OMX Nordic v Reykjavíku in Stockholmu.

3.1.2 Banka Arion Bank

(59) Banka Arion Bank, naslednica banke Kaupthing, je islandska banka, ki zagotavlja splošne finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam. Banka si prizadeva, da bi bila povezovalna banka, ki se osredotoča na večje gospodarske družbe in fizične osebe, ki potrebujejo širok krog finančnih storitev.

(60) Skupino Arion Bank sestavljajo matična družba in osem podružnic, povezanih z njeno glavno dejavnostjo, ki so sestavni del delovanja banke (32).

(61) V zvezi z nedavnim in sedanjim prestrukturiranjem svojega portfelja posojil je banka prevzela sredstva, ki so razvrščena kot sredstva za prodajo in če dejavnost oživljanja ne bo končana, kot sredstva za začasno delovanje. Banka trdi, da si kljub temu prizadeva za čim prejšnjo prodajo takih sredstev (33).

(62) Drugi ključni deleži so v družbi Auðkenni (krovna družba, ki upravlja varnostne ključe za spletno bančništvo; 20 %) in v Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke, RB; 18,05 %). Banka Arion Bank je zaprla ali je v postopku zapiranja 15 gospodarskih družb, v katerih je imela deleže v lastniškem kapitalu. Te družbe so bodisi prenehale delovati bodisi nimajo sredstev ali ne delujejo.

(63) Glavni bančni produkti sodijo v naslednje štiri kategorije: upravljanje premoženja, investicijsko bančništvo, poslovanje s podjetji in poslovanje z občani, in so opisani v nadaljevanju.

Upravljanje premoženja

(64) Ta oddelek sestavljajo Prodaja in storitve, Zasebno bančništvo in Institucionalno upravljanje premoženja. Podružnica banke Stefnir, družba za upravljanje premoženja, izvaja upravljanje sklada in Upravljanje premoženja banke Arion Bank in je glavni distributer sklada. Oddelek Upravljanje premoženja je vodilni udeleženec na islandskem trgu, ki je konec leta 2011 upravljal premoženje banke Arion Bank in podružnic v vrednosti več kot 659 milijard ISK.

(65) Oddelek Upravljanje premoženja je odgovoren za upravljanje premoženja za svoje stranke, vključno z institucionalnimi vlagatelji, gospodarskimi družbami, premožnimi strankami in malimi vlagatelji. Opravlja številne različne storitve za stranke z različnimi naložbenimi cilji. Poleg raznovrstnih vzajemnih skladov, drugačnih naložbenih nosilcev in pokojninskih načrtov oddelek nudi tudi prilagojene strategije portfeljev dolgoročnih sredstev in upravljanih računov. Oddelek nudi tudi sklade drugih vodilnih svetovnih družb za upravljanje skladov.

Investicijsko bančništvo

(66) Oddelek Investicijsko bančništvo opravlja storitve za poslovne stranke v štirih glavnih segmentih: — Svetovalne storitve na področju združitev in prevzemov, — Posli na trgu kapitala, — Financiranje prevzemov in financiranje z zadolžitvijo, — Vlaganje osnovnega kapitala.

(67) Cilj oddelka je združevati svetovanje s finančnimi zmogljivostmi banke in tako izdelati celovito rešitev za stranke v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki banke, zlasti z oddelkoma Kapitalski trgi in Poslovanje s podjetji.

Poslovanje s podjetji

(68) Poslovanje s podjetji je organizirano v 7 oddelkih: Posojila gospodarstvu; Posebni posojilni aranžmaji; Pravna služba in dokumentacija; Upravljanje portfeljev; Skupne službe; Izterjava in Odkup terjatev. Oddelek Poslovanje s podjetji opravlja vrsto različnih storitev financiranja in nudi produkte za svoje poslovne stranke, od srednjih podjetij do velikih družb. Oddelek si zlasti prizadeva za ohranjanje dolgoročnih odnosov s svojimi strankami in zagotavljanjem posebej prilagojenih rešitev in prilagojenih storitev.

(69) Banka Arion Bank meni, da je vodilna pri reševanju vprašanj zadolženosti podjetij in da je s prestrukturiranjem podjetij dosegla velik napredek. Enota za izterjavo v okviru oddelka Poslovanje s podjetji je odgovorna za izterjavo dolgov banke, t.j. prestrukturiranje gospodarskih družb, ki imajo plačilne težave. Delo dobro napreduje in je skoraj končano.

Bančno poslovanje z občani

(70) Bančno poslovanje z občani ima na Islandiji 30 % tržni delež. Na Islandiji je 24 poslovalnic z več kot 100.000 strankami. Poslovalnice izvajajo celovito vrsto storitev, vključno s svetovanjem o vlogah in posojilih, plačilnimi karticami, pokojninskim varčevanjem, zavarovanjem, skladi in vrednostnimi papirji.

(71) Mreža poslovalnic je razdeljena na sedem skupin, vsaka ima svojega poslovodjo. Manjše poslovalnice izkoriščajo moč večjih enot v okviru vsake skupine. Na poslovalnice je prenesene več izvršilne oblasti in odgovornosti, tako da so bližje strankam. Po mnenju banke ta ureditev prispeva k usklajevanju postopkov in v celoti izkorišča strokovno znanje in izkušnje v okviru poslovalnic. Štirje od teh poslovodij delajo na širšem območju Reykjavíka, trije pa v večjih mestnih območjih. Struktura je zasnovana tako, da krepi povezave med poslovalnicami v istem delu države.

Navedbe tržnih deležev

(72) Po izračunih banke Arion Bank je njen tržni delež v vlogah na podlagi letnih poročil islandskih bank in hranilnic [> 30] % ali nekoliko nižji od deležev bank Landsbankinn ([> 30 %]) in Íslandsbanki ([> 30 %]). Drugi manj pomembni akterji na trgu so banka MP Bank ([< 5 %]) in hranilnice (skupaj [< 5 %]).

(73) Delež banke Arion Bank pri posojilih je približno [15-25] % in je podoben deležu banke Íslandsbanki ter nekoliko nižji od deleža banke Landsbankinn. Največji delež na tem trgu ima Stanovanjski sklad in sicer [> 25] %. Pomemben delež na tem trgu imajo tudi vsi pokojninski skladi skupaj in sicer [5-10] %, deleži drugih akterjev na trgu pa so zanemarljivi.

(74) Delež banke Arion Bank v trgovanju na Islandski borzi, merjen v prometu v prvih 14 tednih leta 2012, je bil [10-20] %, druge komercialne banke (banke Íslandsbanki, Landsbankinn in MP Bank) pa so imele vsaka [20-25] % tržni delež.

3.2 Primerjava nekdanje in nove banke

(75) Okvirna primerjava ključnega finančnega stanja v bilancah stanja nekdanje in nove banke, predstavljenega v Preglednici 1, kaže veliko razliko v velikosti in obsegu dejavnosti (34). Skupna sredstva banke Arion Bank konec leta 2009 so predstavljala samo 11,5 % skupnih sredstev banke Kaupthing Bank sredi leta 2008. Portfelj posojil je največja kategorija enega samega sredstva. Konec junija 2008 je bila knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Kaupthing Bank 4 169 milijard ISK, medtem ko je bila konec leta 2009 knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Arion Bank 358 milijard ISK, kar je 8,6 % vrednosti portfelja banke Kaupthing. Velika je sprememba tudi v imetništvu vrednostnih papirjev banke Arion Bank v primerjavi z banko Kaupthing Bank. Delnice in izvedeni finančni instrumenti so se zmanjšali za 96 – 100 %. Zmanjšanje je nižje pri obveznicah, ker so obveznice, ki jih ima banka Arion Bank, znašale 25,7 % imetništva banke Kaupthing Bank. Preglednica 1: Primerjava bilanc stanja banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK. Kaupthing 30.6.2008 Arion 31.12.2009 Arion kot % Kaupthinga Sredstva skupaj 6 603 757 11,5 — Posojila in terjatve do strank 4 169 358 8,6 — Obveznice in dolžniški instrumenti 676 173 25,7 — Delnice in lastniški instrumenti 172 7 4,1 Obveznosti skupaj 6 166 667 10,8 — Vloge 1 848 495 26,8 Lastniški kapital skupaj 438 90 20,6

(76) Izkaz poslovnega izida obeh subjektov kaže podobno razliko v velikosti in obsegu. Primerjava banke Arion Bank v letu 2009 in banke Kaupthing Bank v letu 2007 kaže, da čisti prihodki iz obresti banke Arion Bank znašajo 15,2 % čistih prihodkov iz obresti banke Kaupthing, in čisti prihodki od opravnin (provizij) banke Arion so bili 10,7 % prihodkov banke Kaupthing. Konec leta 2009 je banka Arion Bank zaposlovala 1 057 ljudi (vključno z zaposlenimi v podružnicah), banka Kaupthing Bank pa je konec leta 2007 imela 3 334 zaposlenih. Skupno število zaposlenih v banki Arion je torej predstavljajo 32 % skupnega števila zaposlenih v banki Kaupthing (35). Primerjava islandskih dejavnosti obeh bank kaže, da je konec junija 2008 banka Kaupthing za islandske dejavnosti zaposlovala 1 133 ljudi (brez zaposlenih v podružnicah), v banki Arion Bank pa je bilo konec leta 2009 zaposlenih 952 ljudi (brez podružnic). Preglednica 2 Primerjava izkazov poslovnega izida banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK. Kaupthing 2007 Arion 2009 Arion kot % Kaupthinga Čisti prihodki od obresti 80 12 15,2 Čisti prihodki od opravnin (provizij) 55 6 10,7 Čisti prihodki iz poslovanja 166 50 29,9 Rezultat pred davkom iz dobička 81 15 19,0

3.3 Nacionalna pravna podlaga

(77) Nacionalna pravna podlaga za ukrepe pomoči je: — Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., običajno imenovan zakon o izrednih razmerah Zakon o izrednih razmerah je FME pooblastil za poseganje „v izjemnih okoliščinah“ in prevzem pristojnosti skupščin delničarjev in sej upravnih odborov finančnih ustanov ter odločanje glede odtujitve sredstev in obveznosti. FME je dobil tudi pristojnost imenovati odbore za razpustitev finančnih podjetij, ki jih je prevzel, in ki so imeli pristojnosti skupščine delničarjev. V postopku prenehanja ustanov Zakon daje prednostni status terjatvam imetnikov vlog in sistemov zajamčenih vlog. Zakon je tudi pooblastil islandsko ministrstvo za gospodarstvo, da ustanovi nove banke. Zakon o izrednih razmerah vključuje spremembe in dopolnitve Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o Uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o jamstvih za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998. — Zakon o dopolnitvi državnega proračuna za leto 2008 (člen 4) — Zakon o državnem proračunu za leto 2009 (člen 6)

3.4 Ukrepi pomoči

(78) Posredovanje islandskih organov po propadu banke Kaupthing Bank je opisano zgoraj in bolj podrobno v sklepu o začetku postopka. Bistvo posegov je mogoče povzeti na naslednji način: FME je prevzel nadzor nad banko Kaupthing 9. oktobra 2008, domače obveznosti in (večina) domačih sredstev pa je bila prenesena na banko New Kaupthing. Nekdanja banka naj bi kot odškodnino za to premoženje dobila znesek v višini razlike med sredstvi in obveznostmi. Ker se je izkazalo, da je določitev te razlike težka in dolgotrajna, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo prispevala dodatni kapital, če bo potrebno. Potem je banko kapitalizirala preden je bil 1. decembra 2009 dosežen sporazum med državo in nekdanjo banko, ki je povzročil, da se je delež države v banki znižal s 100 % na 13 % (36). Nadzorni organ meni, da ta datum, 1. december 2009, označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo tako trajalo do 1. decembra 2014.

(79) Naslednji oddelek je omejen na opis treh vidikov posega države, ki pomenijo ukrepe, pomembne za oceno na podlagi člena 61 Sporazuma EGP.

3.4.1 Kapital razreda 1

(80) Država je kapital razreda 1 zagotovila dvakrat – enkrat ob ustanovitvi banke New Kaupthing in potem spet, ko je banko v celoti (in za nazaj) kapitalizirala; temu je sledil sporazum z nekdanjo banko v imenu njenih upnikov, na podlagi katerega je država obdržala 13-odstotni delež v banki.

3.4.1.1 Ustanovni kapital

(81) Po ustanovitvi banke New Kaupthing Bank oktobra 2008 je država zagotovila 775 milijonov ISK (37) (5 milijonov EUR) denarja kot ustanovni kapital nove banke in izdala zavezo, da bo skupaj prispevala do 75 milijard ISK kot tvegani kapital razreda 1 v novo banko v zameno za njen celotni lastniški kapital. Prva vsota ustreza najnižjemu kapitalu, ki se po islandskih zakonih zahteva za ustanovitev banke. Druga vsota pa je bila izračunana kot 10 % začetne ocene verjetne velikosti celotne tveganju prilagojene aktive banke. V državnem proračunu za leto 2009 je bil ta znesek uradno vključen kot dodelitev državnih sredstev za reševanje izrednih okoliščin na finančnih trgih. Namen te dodelitve kapitala je bil zagotoviti zadostno jamstvo za delovanje banke dokler ne bodo rešena vprašanja glede njene dokončne rekapitalizacije, vključno z velikostjo začetnih saldov in vrednotenjem odškodnine, ki jo je treba nekdanji banki plačati za prenesena sredstva.

3.4.1.2 Kapitalska injekcija in zadržanje 13-odstotnega deleža kot del poravnave z upniki nekdanje banke

(82) 20. julija 2009 je islandska vlada sporočila, da je dosegla okvirni sporazum z odborom za razpustitev banke Kaupthing glede zagonske kapitalizacije banke New Kaupthing bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank) in podlage za nadomestilo, ki ga stranki morata plačati. Vlada se je pogojno sporazumela z odborom za razpustitev banke Kaupthing, da morajo upniki prek odbora dobiti možnost pridobiti večinski delež v banki Arion Bank, da se omogoči neodvisen razvoj banke. To bi pomenilo, da kot del sporazuma o odškodnini nekdanja banka zagotovi večino kapitala v banki Arion Bank. Če banka Kaupthing Bank ne bi dokončala vpisa delnic v banko Arion Bank, bi vlada obdržala popolno lastništvo.

(83) 14. avgusta 2009 je vlada sporočila, da se je zavezala kapitalizirati banko Arion Bank z 72 milijardami ISK kapitala razreda 1 v obliki državnih obveznic in banki dati približno 12-odstotni količnik temeljnega kapitala razreda 1. Vlada je banko Arion Bank kapitalizirala 9. oktobra 2009 in kapitalizacija je poleg začetnih 775 milijonov ISK v denarju vključevala tudi injekcijo v banko v višini 71 225 milijonov ISK z datumom za nazaj in sicer 22. oktober 2008. Vladni osnovni kapital je torej znašal 72 milijard ISK. Poleg tega so obračunane obresti na državne obveznice znašale 9,2 milijard ISK.

(84) 4. septembra 2009 je vlada sporočila, da so bili doseženi dokončni sporazumi o kapitalizaciji banke Arion Bank in podlagi za nadomestilo. V skladu z okvirnimi sporazumi z dne 20. julija 2009 je sporazum predvsem vključeval določbe za dva možna sporazuma: kapitalizacija v lastništvu nekdanje banke (upnikov) (Sporazum o skupni kapitalizaciji) ali kapitalizacija v lastništvu vlade (Sporazum o alternativni kapitalizaciji) (38). Po prvem sporazumu so imeli upniki banke Kaupthing možnost vpisati nov osnovni kapital in pridobiti (prek odbora za razpustitev) nadzor nad banko Arion Bank. Ker je vrednost obveznosti, prenesenih na banko Arion Bank, presegala vrednost prenesenih sredstev, je banka Kaupthing morala plačati nov osnovni kapital iz lastnih sredstev nekdanje banke. Znesek tega nadomestila je bil izračunan na 38 milijard ISK, vendar ga je bilo treba redno ponovno vrednotiti na podlagi prihodnje uspešnosti nekaterih portfeljev posojil. Vlada bi imela manjšinski običajni osnovni kapital, ki bi znašal približno 13 % banke Arion Bank. Da bi vlada izpolnila nadzorno potrditveno zahtevo FME za dodatne 4 % kapitala razreda 2, bi vlada v kapital banke Arion Bank prispevala v obliki podrejenega posojila v višini 24 milijard ISK.

(85) 1. decembra 2009 so vlada in banka Arion Bank na eni strani in odbor za razpustitev banke Kaupthing na drugi strani dosegli sporazum o poravnavah glede sredstev in obveznosti, prenesenih iz banke Kaupthing na novo banko. Istega dne se je odbor za razpustitev banke Kaupthing odločil, da izkoristi možnost, predvideno v Sporazumu o skupni kapitalizaciji, in prevzame 87 % osnovnega kapitala banke Arion Bank. Vlada bi obdržala preostalih 13 % kapitala razreda 1.

(86) Banka Kaupthing je za pridobitev plačala s prenosom sredstev iz svojega premoženja na banko Arion Bank, ki je bilo ovrednoteno na 66 milijard ISK. Banka Kaupthing je za ta namen uporabila kombinacijo denarja, z Islandijo povezanih posojil gospodarstvu ter portfelj hipotek in posojil subjektom, povezanim z islandsko vlado. Kapitalizacija vlade z dne 9. oktobra 2009 je bila pozneje stornirana in banka Arion Bank je vladi v državnih obveznicah vrnila 32,6 milijard ISK in izdala podrejeno obveznico v korist vlade v višini 29,5 milijard ISK.

(87) Zapletlo se je v zvezi z zahtevo po kapitalski ustreznosti 12-odstotnega kapitala razreda 1 in 4-odstotnega dodatnega kapitala razreda 2, ker je prenos sredstev, ki niso bila netvegana, na banko Arion Bank pomenil povečanje osnove tveganju prilagojenih sredstev banke. Ker je bila banka Arion Bank rekapitalizirana s transakcijo, ki je vključevala veliko povečanje tveganju prilagojenih sredstev, je bilo v skladu s Sporazumom o skupni kapitalizaciji potrebnega več kapitala kot na podlagi Sporazuma o kapitalizaciji vlade, ki je bila financirana izključno z državnimi obveznicami. Delež sredstev, ki ga je bilo treba vladi vrniti v obliki obveznosti razreda 2, je bil večji kot bi bil sicer. Zaradi istega razloga je banka Kaupthing plačala 66 milijard ISK za 87 % delnic in ne 62,6 milijard ISK, kot je bilo prvotno predvideno (t.j. 87 % od 72 milijard ISK). Vlada je za 13-odstotni delež v banki Arion plačala 12,2 milijarde ISK.

3.4.2 Prispevek kapitala razreda 2

(88) Država je novi banki zagotovila tudi dve podrejeni posojili, da bi okrepila njen lastniški kapital in likvidnostni položaj. Instrument A, ki je bil v tuji valuti, je takrat ustrezal znesku 29,5 milijard ISK. Posojilo je bilo v obliki kapitalskega instrumenta, ki je banki Arion Bank omogočil izdajo nezavarovanih podrejenih obveznic. Instrument B je znašal 6,5 milijard ISK in ga je banka Arion Bank uporabila za plačevanje zadržanega dobička (dividend) državi v obdobju do uveljavitve Sporazuma o skupni kapitalizaciji. Instrumenti razreda 2, ki jih je zagotovila vlada, so temeljili na potrebi, da se zagotovi močna struktura kapitala, in so bili v skladu z zahtevami FME.

(89) Obdobje instrumenta A je deset let od 30. decembra 2009. Ima vgrajene spodbude za izstop v obliki povečanja obresti v petih letih. Letna obrestna mera za prvih pet let je 400 baznih točk nad Euriborjem in 500 baznih točk nad Euriborjem za obdobje pet do deset let. Pogoji za instrument B so enaki, razen za prva tri leta, ko je obrestna mera 300 baznih točk nad Euroborjem.

3.4.3 Jamstvo za hranilne vloge

(90) Da bi Islandija ravnala v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (39) in Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (40), je sprejela Zakon št. 98/1999 o jamstvu za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje in ustanovila tako imenovani Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev (TIF), ki se je financiral z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na skupne vloge banke.

(91) Po navedbah islandskih organov in da bi zagotovili nadaljnjo pomoč širši javnosti in ji zagotovili, da so v primeru krize njihove vloge varne, so ukrepi islandske vlade za sanacijo bank jeseni 2008 vključevali tudi dodatno državno podporo vlog v domačih komercialnih bankah in hranilnicah, zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999 o izvajanju Direktive 94/19/ES o jamstvu za hranilne vloge in Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje.

(92) Sporočilo Urada predsednika vlade z dne 6. oktobra 2008 navaja, da „vlada Islandije poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite“. Urad sedanjega predsednika vlade je v februarju in decembru 2009 ponovil to sporočilo. Poleg tega je bilo to sporočilo navedeno tudi v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada 7. aprila 2010 poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (in je objavljeno na spletni strani Ministrstva za gospodarske zadeve in na spletni strani MDS) (in ponovljeno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V islandskem pismu o nameri (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) navaja, da „Zaenkrat ostajamo zvesti zavezi, da bomo v celoti ščitili vlagatelje, ko pa bo zagotovljena finančna stabilnost, bomo načrtovali postopno odpravljanje tega splošnega jamstva.“ Ta oddelek predloga zakona o proračunu 2011, ki se nanaša na državna jamstva, v sprotni opombi navaja izjavo islandske vlade, da za vloge v islandskih bankah jamči država (41).

(93) Nedavna izjava sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009-2011), Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade, ki so povezani s prevzemom hranilnice SpKef, s strani banke Landsbankinn, še bolje ponazarja zgoraj navedeno. Po ministrovih besedah v tej zvezi ne smemo pozabiti izjave, ki jo je država dala jeseni leta 2008, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „V vseh primerih delo temelji na tem (tj.j. na izjavi) in na žalost je res, da bo to (t.j. plačilo zaradi SpKef) eden večjih računov, ki ga bo država poravnala neposredno, kot strošek za zavarovanje vlog vseh prebivalcev Suðurnesa … in vseh strank hranilnice SpKef v Zahodnih fjordih ter na zahodu in severozahodu … Mislim, da nihče ni pričakoval, da bi imetnike vlog s teh območij obravnavali drugače kot druge prebivalce, torej država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (42).

(94) Po navedbah islandske vlade bodo dodatna jamstva za hranilne vloge odpravljena pred popolno odpravo nadzora kapitalskih tokov, ki je po navedbah islandskih organov trenutno predvidena za konec leta 2013.

3.4.4 Posebno likvidnostno posojilo

(95) Vlada je banko Arion Bank financirala z vnosom 72 milijard ISK v odkupljivih državnih obveznicah v zameno za celoten lastniški kapital banke. Odločitev banke Kaupthing Bank, da izkoristi možnost pridobitve 87 % delnic banke pa je pomenila, da je bila večina teh obveznic vrnjena vladi. Banka Kaupthing Bank je prenesla sredstva iz svojega lastniškega kapitala na banko Arion Bank v zameno za lastniški kapital in s tem znatno znižala imetništvo odkupljivih sredstev banke in ogrozila sposobnost izpolnjevati nadzorne zahteve glede likvidnostnih rezerv. Zaradi tega in ker je banka Kaupthing izkoristila zgoraj navedeno možnost, je vlada soglašala, da zagotovi dodatno likvidnostno posojilo za banko Arion Bank. Likvidnostno posojilo je bilo oblikovano kot podaljšek spodaj opisanega posla zamenjave SPRON.

3.4.5 Posel zamenjave SPRON

(96) 21. marca 2009 je FME v skladu s svojimi pristojnostmi iz Zakona o izrednih razmerah prevzel nadzor nad hranilnico Reykjavík (SPRON) in večino njenih vlog prenesel na banko Arion Bank. Ustanovljena je bila družba z omejeno odgovornostjo, ki bo v lasti hranilnice SPRON, za prevzem sredstev hranilnice SPRON in tudi vseh pravic iz zavarovanja s premoženjem, vključno z vsemi hipotekami, jamstvi in drugimi pravicami, povezanimi s terjatvami hranilnice SPRON. Podružnica z imenom Drómi hf je prevzela obveznosti hranilnice SPRON do banke Arion Bank za vloge, ki so bile prenesene in banki Arion Bank 22. junija 2009 izdala obveznico za znesek 96,7 milijard ISK. Vsa sredstva hranilnice SPRON, vključno z delnicami v Drómi, so bila porabljena kot zavarovanje za obveznico. Vendar se stranke še niso uspele dogovoriti o obrestih na obveznico. (43)

(97) V glavnih točkah pogojev, podpisanih 17. julija 2009, je vlada soglašala, da banko Arion Bank odvezuje odgovornosti glede vrednosti obveznice hranilnice SPRON. Stranke so se tudi dogovorile, da si bodo prizadevale, da bi obveznica SPRON izpolnila pogoje kot zavarovanje za financiranje iz CBI.

(98) Vlada je v svojem pismu banki Arion Bank z dne 3. septembra 2009 razširila pogoje posla zamenjave SPRON tako, da ne zajema samo možnega odliva vlog hranilnice SPRON in s tem poravna škodo banki za prevzem vlog, ampak tudi likvidnost, ki je potrebna za izpolnjevanje pogojev FME. V pismu je vlada obljubila, da bo zagotovila do 75 milijard ISK v državnih obveznicah, če se bo banka Kaupthing odločila, da izkoristi možnost postati večinski lastnik banke Arion Bank. Spremenjeno posojilo predvideva, da se poleg obveznic hranilnice SPRON lahko uporabijo tudi druga sredstva kot zavarovanje pod manj ugodnimi pogoji. Ta zaveza vlade je bila pozneje potrjena v sporazumu z dne 21. septembra 2010 o posojilu državnih obveznic banki Arion Bank, da jih uporabi kot zavarovanje (44). To posojilo se zaključi 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON. Znesek vsakega črpanja posojila je najmanj ena milijarda ISK. Državne obveznice se uporabijo samo za zavarovanje posojil s premoženjem od CBI za namen pridobivanja likvidnosti za banko Arion Bank (45).

3.5 Načrt prestrukturiranja

(99) Islandski organi so načrt prestrukturiranja za banko Arion Bank predložili 31. marca 2011, spremembe tega načrta pa 26. oktobra 2011. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil predložen 30. aprila 2012 skupaj s petletnim poslovnim načrtom in poročilom o notranji oceni kapitalske ustreznosti iz aprila 2012. Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti je bilo FME predloženo v aprilu 2012.

(100) Načrt prestrukturiranja obravnava vsebinska vprašanja uspešnega poslovanja, porazdelitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Glede na načrt prestrukturiranja banka Arion Bank deluje samo na Islandiji in njen cilj je, da se osredotoči na tradicionalne splošne bančne storitve.

3.5.1 Opis načrta prestrukturiranja

(101) Islandski organi in banka menijo, da bo načrt prestrukturiranja zagotovil, da bo banka Arion Bank spet postala trdna banka na trdnih temeljih, z dobrimi količniki celotnega kapitala, da bo lahko ohranila svojo vlogo zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. Na podlagi informacij v načrtu prestrukturiranja in odgovorov na vprašanja Nadzornega organa, bo to doseženo prek naslednjih korakov: (i) določitev dolgoročne strateške usmeritve s sorazmernim zmanjšanjem dejavnosti in omejevanjem izpostavljenosti tveganju, (ii) doseganje in ohranjanje močnega kapitalskega položaja in zadovoljive donosnosti, (iii) ohranjanje trdnega likvidnostnega položaja in izboljšanje strukture financiranja, (iv) prestrukturiranje portfeljev posojil podjetjem in gospodinjstvom, (v) omejevanje deviznih neravnovesij, (vi) racionalizacija mreže poslovalnic in doseganje stroškovne učinkovitosti.

(102) Pred bolj podrobnim opisom načrta prestrukturiranja je primerno na kratko navesti stališče banke o tem, kako se v načrtu za prestrukturiranje banke Arion Bank obravnavajo napake, ki so prispevale k propadu banke Kaupthing. V tej zvezi je bilo poudarjeno, da čeprav dejavnosti banke Arion Bank temeljijo na domačih dejavnostih in sredstvih banke Kaupthing, gre kljub temu za novo banko, z novimi komercialnimi cilji in lastništvom, upravnim oborom in vodstvom, ki niso isti kot v banki Kaupthing. Sedanje vodstvo banke Arion Bank je dejansko navedlo, da po svojem mnenju ni v položaju, da bi lahko razpravljajo o posebnih slabostih ali zlomu banke Kaupthing. Sicer pa se banka Arion Bank glede vzrokov za zlom banke Kaupthing najprej sklicuje na zgoraj opisano poročilo posebne skupine za preiskave. Poudarjeno je tudi bilo, da so bili po zlomu banke Kaupthing po oceni obvladovanja tveganja in upravljanja, ki jo je naredila FME, sprejeti ukrepi za krepitev infrastrukture.

(103) Po navedbah banke Arion Bank sta glede ukrepanja v banki kot odziv na zgornjo oceno pomembna zlasti dva projekta. Pri prvem gre za velike in povezane izpostavljenosti. Trdilo se je, da je imela banka Kaupthing „pravno“ stališče glede obravnavanja povezanih izpostavljenosti, kar ji je omogočalo, da je posojala povezanim strankam prek zakonsko dovoljene meje 25 % tveganega kapitala. Prek tega projekta je banka Arion Bank razširila svojo opredelitev povezanih strank in v tej zvezi uporablja strožje postopke in v primeru spora ima zadnjo besedo oddelek za upravljanje s tveganji banke Arion Bank. Velike izpostavljenosti so strogo nadzorovane in sporočene, kot del postopka odobritve posojila pa se pripravi posebno poročilo, če bi odobritev posojila povzročila veliko izpostavljenost. Spremembe v islandski zakonodaji o finančnih ustanovah, izvedene po krizi, so zelo omejile možnost bank, da posojajo povezanim strankam. Posojanje lastnikom ali ključnim zaposlenim ne more več presegati 1 % tveganega kapitala in zagotovljeno mora biti kakovostno zavarovanje.

(104) Pri drugem gre za natančnejši pregled navskrižnega lastništva in posredne izpostavljenosti. Banka Kaupthing je domnevno dajala posojila ob zavarovanju z lastnimi delnicami, kar je zagotovo tvegano in verjetno presega meje, ki jih določa islandski zakon o gospodarskih družbah. Spremembe islandske zakonodaje sedaj onemogočajo dajanje posojil ob zavarovanju z lastnimi delnicami ali sklepanje pogodb, kjer so lastne delnice osnovno tveganje.

Predpostavke načrta prestrukturiranja

(105) Načrt prestrukturiranja je pripravljen za matično družbo kot del procesa notranje ocene kapitalske ustreznosti in upošteva tudi učinek podružnic. Temelji na vrsti splošnih in gospodarskih predpostavk, ki predstavljajo gospodarsko podporo osnovnemu scenariju in izjemnemu scenariju, ki so navedene spodaj.

(106) Predpostavke vključujejo naslednje: — Gospodarske, pravne, politične in regulativne negotovosti so v okolju delovanja banke še vedno velike in vplivajo na njene dolgoročne napovedi. Zato v poslovanju banke ni predpostavljenih nobenih velikih sprememb. — Makroekonomske predpostavke temeljijo na napovedi, ki jo je pripravil raziskovalni oddelek banke Arion Bank in vključujejo naslednje ključne spremenljivke: Preglednica 3 Iz gospodarske napovedi raziskovalnega oddelka banke Arion Bank Odstotek spremembe glede na prejšnje leto 2012 2013 2014 Rast BDP 3,0 3,9 3,5 Brezposelnost 6,2 5,3 4,9 Inflacija 5,5 6,1 5,9 Reibor (46) 4,9 5,8 5,6 Libor 0,5 0,5 0,5 Euribor 1,0 1,0 1,0 Plače 9,2 9,7 8,4 Indeks menjalnega tečaja ISK (TWI (47)) 4,9 5,0 5,0 — Banka je pripravila tudi predpostavke na primer v zvezi s svojim tržnim položajem, priložnostmi in nevarnostmi, notranjimi podatki in razvojem trga, vključno s tako imenovanimi ključnimi prepričanji (48); — Pričakuje se nenehna rast, ki ji bo zagon dajala pretežno potrošnja (49). — Potrošnji bodo zagon še naprej dajali posebni ukrepi (črpanje pokojnin in preračuni posojil v tujih valutah itd.) Poleg tega bo povečevanje cen stanovanj prispevalo k premoženju gospodinjstev. Tudi zmanjšanje brezposelnosti bo pripomoglo k rasti potrošnje; — Med finančno krizo, ki traja od leta 2008, so bile naložbe kot odstotek BDP-ja na najnižji ravni v zadnjih 50 letih, vendar se pričakuje, da bodo v preostanku obdobja prestrukturiranja začele naraščati; — V skladu z napovedano rastjo naložbene dejavnosti banka pričakuje, da se bo povečalo povpraševanje po posojilih in da bo njen portfelj posojil v obdobju prestrukturiranja rasel; — Uvoz se bo povečal bolj kot izvoz, vendar bo ob koncu obdobja napovedi dosegel uravnoteženo raven; — Inflacija in obrestne mere imajo ključno vlogo v poslovanju banke in v načrtu prestrukturiranja (50). Predpostavlja se, da bo inflacija v celem obdobju napovedi ostala visoka; — V celotnem obdobju napovedi naj bi se vrednost króne povprečno zmanjšala za 5 odstotkov; — Banka Arion Bank izraža dvom glede strategije o odpravi nadzora kapitalskih tokov in predpostavlja, da bo nadzor ostal v veljavi v celotnem obdobju napovedi (51).

(i) Določitev dolgoročne strateške usmeritve, sorazmerno zmanjšanje dejavnosti in omejevanje izpostavljenosti tveganju

(107) Zaradi hitrega prehoda s severnoevropske banke z dejavnostjo v trinajstih državah v banko, ki ima dejavnosti samo na Islandiji, se je banka Arion Bank soočila s številnimi notranjimi in zunanjimi izzivi, ki jih je treba obravnavati in rešiti. Eden od izzivov je bilo prevrednotenje sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank. Poleg tega se je morala sorazmerno zmanjšati infrastruktura banke in potrebna je bila prilagoditev novemu gospodarskemu stanju, v katerem so se številnim gospodarskim družbam, fizičnim osebam in gospodinjstvom zelo zmanjšale zmožnosti plačevanja svojih dolgov.

(108) Veliko od teh številnih izzivov, s katerimi se je soočala nova banka, je bilo tako neposredno povezanih z okoliščinami, v katerih je bila ustanovljena. Prenos domačih sredstev in obveznosti iz premoženja banke Kaupthing na banko Arion Bank je ustvaril nekaj neugodnih izpostavljenosti tveganju za banko. Vendar je bil v prizadevanjih, da se dejavnosti banke prilagodijo novemu gospodarskemu stanju, dosežen velik napredek pri zniževanju izpostavljenosti banke tveganjem na obvladljivo raven. Poudarek je bil na: — izterjavi dolga slabih posojil (52), — zmanjšanju valutnih neravnovesij (53), — zmanjšanju koncentracije posojil v velikih in povezanih strankah (54), — zvišanju stopnje kapitala (55), — povečanju vezanih vlog in zagotavljanju nadomestnih virov financiranja (56), — znižanju inflacijskega tveganja zaradi neravnovesja indeksa cen življenjskih potrebščin (ICŽP) (57).

(109) V letu 2010, je bila določena dolgoročna strateška usmeritev banke. Po navedbah banke Arion Bank se portfelj strank že nagiba proti cilju postati povezovalna banka in banka je prepričana, da je mogoče v celoti doseči tak model bančništva.

(110) Organizacijska struktura banke je bila od njene ustanovitve poenostavljena (58) in uvedeni so bili standardi upravljanja, ki zagotavljajo razkrivanje in preglednost ter večjo odgovornost. Okrepljene so bile vloge in naloge podpornih oddelkov, zlasti oddelka za upravljanje tveganj. Oddelek je neodvisen in centraliziran ter poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju. Generalni izvršni direktor in upravni odbor sta odgovorna za opredelitev in izražanje pripravljenosti banke, da sprejme tveganje. Pripravljenost za tveganje se izraža v mejni izpostavljenosti in ciljih, ki jih spremlja oddelek za upravljanje tveganj, ki o svojih ugotovitvah redno poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju in upravnemu odboru.

(111) FME je izbrala banko Arion Bank, da prevzame vse obveznosti glede vlog v hranilnici Reykjavík (SPRON). Aprila 2009 je banka prevzela regionalno hranilnico Mýrasýsla (SPM),vključno z vsemi njenimi sredstvi in nekaterimi obveznostmi, kot so vloge (59). Tako je banka pridobila 22000 novih strank, ne da bi ji bilo treba širiti obstoječo mrežo poslovalnic.

(112) 22. decembra 2011 je banka Arion Bank prevzela nekdanji Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Kaupthing (ki se sedaj imenuje Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Arion Bank) (60).

(113) V letu 2012 se bo skrbnik vrednostnih papirjev Verdis, podružnica v popolni lasti banke, združil z banko. […].

(ii) Doseganje in ohranjanje močnega kapitalskega položaja in zadovoljive donosnosti

(114) Kot je razvidno iz Preglednice 4, je banka Arion Bank donosna od ustanovitve dalje in njena donosnost lastniškega kapitala je med 10,5 in 16,7 %. Preglednica 4 Finančni pregled 2009-2011 in napoved 2012-2014. (Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.) 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Čisti prihodki iz obresti 14 258 24 440 25 480 […] […] […] Spremembe vrednotenja pri posojilih 9 642 29 722 20 037 […] […] […] Prihodki od provizij 3 914 3 379 4 454 […] […] […] Čisti finančni prihodki 13 460 – 5 681 1 223 […] […] […] Drugi dohodki 1 713 1 047 4 364 […] […] […] Skupaj prihodki 42 988 52 908 55 559 […] […] […] Operativni stroški – 13 133 – 14 226 – 15 791 […] […] […] Oslabitev – 14 470 – 23 067 – 26 582 […] […] […] Čisti dobiček pred davki 15 384 15 614 13 186 […] […] […] Davki in dajatve za banke – 2 414 – 2 897 – 2 692 […] […] […] Čisti dobiček 12 971 12 717 10 494 […] […] […] Donosnost lastniškega kapitala 16,7 % 13,4 % 10,5 % [10-20]% [5-15]% [5-15]% Čista obrestna marža … … 3,6 % […]% […]% […]% Razmerje med stroški in prihodki … … 44,8 % […]% […]% […]%

(115) V obdobju 2009-2011 so izredne postavke imele velik vpliv na izkaz poslovnega izida, zlasti glede spremembe vrednotenja pri posojilih. Islandski organi so zagotovili podatke o skupnih posojilih in popustih, prejetih od nekdanje banke (61). Celotna nominalna vrednost prenesenih posojil je bila 1 230 milijard ISK, knjigovodska vrednost pa 459 milijard ISK. Skupni popust je bil torej približno 771 milijard ISK. Ko so pogoji dovoljevali, so bila posojila prevrednotena in zato je prišlo do spremembe vrednotenja pri posojilih, kot je navedeno v Preglednici 4. (62) Za preostalo obdobje prestrukturiranja pa se napovedujejo zanemarljive spremembe vrednotenja pri posojilih. Donosnost banke torej ne bo več odvisna od te izredne postavke.

(116) Kapitalski zahtevi, ki jih je FME določil kot pogoj za izdajo dovoljenja za poslovanje banki Arion Bank, sta bili 12 % za kapital razreda 1 in 16 % za celotni kapital (količnik kapitalske ustreznosti). Kapitalska politika banke je ohraniti trdno kapitalsko osnovo, da bo lahko podpirala razvoj podjetij in izpolnjevala regulativne kapitalske zahteve tudi v času težav. Dolgoročno načrtovanje kapitala v banki trenutno temelji na primerjalnem minimumu […] % za kapital razreda 1 in skupni količnik kapitalske ustreznosti […] %. Kapitalski položaj banke se je v obdobju 2009-2011 postopoma krepil in je presegel kapitalske zahteve FME in notranje cilje banke. Konec leta 2011 je bil količnik kapitalske ustreznosti banke 20,5 %, razmerje razreda 1 pa 15,7 %. Preglednica 5 Količniki celotnega kapitala konec leta za obdobje 2009-2011 in napoved 2012-2014. (Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.) 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Kapital razreda 1 88 302 98 715 106 459 […] […] […] Kapital razreda 2 29 543 26 257 32 105 […] […] […] Skupaj kapital 117 845 124 972 138 564 […] […] […] Tveganju prilagojena aktiva 685 702 678 563 675 998 […] […] […] Razmerje razreda 1 12,9 % 14,5 % 15,7 % [15-20]% [15-20]% [15-20]% Količnik kapitalske ustreznosti 17,2 % 18,4 % 20,5 % [20-25]% [20-25]% [20-25]%

(117) Glede na poročilo o notranji ocena kapitalske ustreznosti iz aprila 2012 je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju potreben kapital v višini […] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini […] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini […] milijard ISK. Na podlagi trenutnega tveganju prilagojenega zneska to pomeni […] % količnik celotnega kapitala.

(118) Politika banke Arion Bank je, da se do leta 2013 vzdrži izplačevanja dividend. Ta politika bo spremenjena le v sodelovanju s FME in le, če bosta FME in banka Arion Bank skupaj ugotovili, da je bil dosežen vzdržen preobrat islandskega gospodarstva.

(iii) Ohranjanje trdnega likvidnostnega položaja in izboljšanje strukture financiranja

(119) Glede likvidnosti FME zahteva, da mora banka imeti zavarovane likvidnostne rezerve v višini najmanj 20 % vlog in denarne rezerve v višini 5 % vlog na vpogled. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila za likvidnost kreditnih ustanov (63), na podlagi katerih se likvidna sredstva in obveznosti razvrščajo po vrsti in dospelosti in se jim pripišejo uteži glede na tveganje. Kreditne ustanove morajo v enem mesecu, po enem mesecu in do treh mesecev imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti. Pravila vključujejo tudi določeno testiranje izjemnih situacij, ko se za različne kapitalske postavke uporabi popust, vendar se po eni strani predpostavlja, da morajo biti vse obveznosti plačane ob dospelosti in po drugi, da se deleži drugih obveznosti, na primer vlog, morajo izplačati v kratkem roku ali takoj.

(120) Likvidnostni količniki v obdobju 2011-2012 so navedeni v grafikonu v nadaljevanju. Očitno je, da je banka ohranila trden likvidnostni položaj in presegla zahteve FME tako glede denarnega razmerja kot širše zahteve zavarovane likvidnosti. Po načrtu banke za obdobje 2012-2014 bo banka ohranila denarno razmerje med […] – […] % in […] – […]-odstotni likvidnostni količnik. Banka je tudi izpolnila likvidnostne predpise CBI, ker so bili njeni likvidnostni količniki (več kot en mesec in do treh mesecev) na koncu leta v obdobju 2009-2011 v razponu 1,5 – 2,1. Diagram 1 Likvidnostni količniki banke Arion Bank 2011-2012 [ Grafikon likvidnostnih količnikov banke Arion Bank po pravilih FME Vrednosti zaradi poslovne skrivnosti niso razkrite]

(121) Čeprav zahteve glede likvidnosti iz Basla III še niso obvezne, je banka Arion Bank začela prostovoljno spremljati količnik likvidnostnega kritja bank (64) v skladu s temi pravili in konec leta 2011 je bil njen količnik likvidnostnega kritja banke […] %.

(122) Banka Arion Bank se v veliki meri financira z vlogami, vendar so bili sprejeti ukrepi za razpršitev financiranja z izdajo kritih obveznic. Novembra 2011 je FME banki Arion Bank izdal dovoljenje za izdajo zakonsko določenih kritih obveznic. Februarja 2012 je bil zaključen program kritih obveznic v vrednosti 1 milijarde EUR. Sredstva bodo uporabljena za financiranje hipotekarnih posojil banke Arion Bank. Opomniti je treba, da je konec leta 2011 banka Arion Bank kupila hipotekarni sklad KMIIF s prevzemom neporavnanega zneska v višini 127 milijard ISK v kritih obveznicah in nadaljevala kot izdajatelj kritih obveznic. Banka meni, da bo izdaja kritih delnic na domačih trgih izpolnila potrebe refinanciranja banke in financiranja novih posojil v obdobju 2012-2016.

(iv) Prestrukturiranje portfeljev posojil podjetjem in gospodinjstvom

(123) Ena najbolj pomembnih nalog islandskega finančnega sektorja je prestrukturiranje dolga gospodinjstev in podjetij. To je zapleteno in občutljivo vprašanje s številnimi finančnimi, ekonomskimi in etičnimi vidiki.

(124) Po navedbah banke Arion Bank je prestrukturiranje portfelja posojil zelo pomembna prednostna naloga in banka meni, da je bilo to poglavitno pri reševanju vprašanj dolga gospodinjstev in podjetij ter da je bil v zvezi s tem dosežen velik napredek. Banka je leta 2009 ustanovila enoto za izterjavo od podjetij in za upravljanje zaseženega premoženja so bile ustanovljene družbe za upravljanje premoženja. Banka je uvedla vrsto prilagojenih rešitev za pomoč gospodinjstvom in posameznim posojilojemalcem pri reševanju dolgov.

(125) Poslovne stranke, ki ne morejo izpolnjevati svojih obveznosti, so bile vključene v postopek izterjave dolga banke. Cilj je plačilno nesposobne gospodarske družbe spremeniti v plačilno sposobne družbe z dobro bilanco stanja in jim tako omogočiti poslovanje v prihodnje in s tem prispevati k razvoju gospodarstva. Konec leta 2011 je bilo v program izterjave od podjetij vključenih 986 gospodarskih družb in postopek je bil zaključen v 871 primerih. Banka pričakuje, da bo prestrukturiranje zadolženosti podjetij v večji meri zaključeno do konca leta 2012.

(126) Pri prestrukturiranju dolga gospodinjstev je več kot 14 000 fizičnih oseb izkoristilo svežnje reševanja dolga, vključno s posebnim programom oprostitve dolga. Konec leta 2010 je banka ustanovila tudi posebno službo za svetovanje glede dolga za fizične osebe. Banka meni, da je bila ta ureditev pomembna zaradi velikega števila težkih primerov izterjave dolga, ki so jih obravnavali. Cilj banke je prestrukturiranje dolga gospodinjstev zaključiti do konca leta 2012.

(127) Cilj programov izterjave doga je izboljšati kakovost sredstev. Delež slabih posojil se je znižal z 37 % konec leta 2010 na 13 % konec leta 2011. Konec leta 2011 je bilo 56 % posojil v portfelju posojil uvrščenih med dobra posojila, 18 % je bilo „opazovanih“, 13 % ni bilo donosnih, 13 % posojil pa je bilo slabih.

(v) Ukrepi za omejitev deviznih neravnovesij

(128) Posojila v tujih valutah (FX) so v portfelju posojil razdeljena na posojila FX/FX in posojila FX/ISK. Posojila FX/FX so posojila, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v tuji valuti, posojila FX/ISK pa so posojila v tujih valutah, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v islandskih kronah. Devizno neravnovesje banke povzroča predvsem del FX/ISK. V letih 2010 in 2011 je banka uspešno zmanjševala devizno neravnovesje. Le-to se bo v letu 2012 še zmanjševalo s ponovno pretvorbo posojil fizičnim osebam v tujih valutah v islandske krone ter ukrepi za spodbujanje gospodarskih družb z omejenim prihodkom v tujih valutah, da svoja posojila ponovno pretvorijo v islandske krone. Glede posojil v tujih valutah še vedno obstaja pravna negotovost, vendar si banka prizadeva zmanjšati neravnovesje FX/ISK, tako da bi bilo do konca leta neravnovesje v okviru zahtev CBI.

(vi) Racionalizacija mreže poslovalnic in doseganje stroškovne učinkovitosti

(129) Po mnenju banke Arion Bank je v primerjavi s primerljivimi gospodarstvi na islandskem trgu preveč bank. Banke bodo morale znižati stroške, če bodo želele ostati konkurenčne. Banka Arion Bank pozornost namenja nadziranju ravni stroškov in meni, da je na čelu prepotrebne racionalizacije v finančnem sektorju.

(130) Banka Arion Bank je svoje poslovanje racionalizirala z zmanjšanjem števila zaposlenih in racionalizacijo mreže poslovalnic. Marca 2011 je bila z združitvijo treh poslovalnic na območju Reykjavíka v eno zaključena racionalizacija mreže poslovalnic. Skupaj je bilo zaprtih 15 poslovalnic in banka trdi, da je preostalih 24 poslovalnic stroškovno učinkovitih in pri tem ohranjajo visoko raven izpolnjevanja potreb uporabnikov. V zvezi z zgoraj navedenimi spremembami je banka svojo delovno silo v letu 2011 zmanjšala za približno 10 %. Raven stroškov je strogo nadzirana in v letu 2011 se je razmerje med stroški in prihodki na ravni matične družbe že znižalo na 45 % in se bo v obdobju 2012-2014 še nekoliko znižalo, in sicer na […] %

3.5.2 Zmožnost doseganja uspešnega poslovanja po osnovnem scenariju in izjemnih situacij

(131) V načrtu prestrukturiranja je bil s sklicevanjem na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti predložen scenarij izjemnih situacij za banko Arion Bank, v katerem je bila preučena sposobnost banke doseči dolgoročno uspešno poslovanje v različnih scenarijih in pri različni izpostavljenosti tveganju.

3.5.2.1 Osnovni scenarij

(132) Osnovni scenarij je načrt prestrukturiranja kot je opisan zgoraj, vključno s predpostavkami, na katerih temelji.

3.5.2.2 Scenarij izjemnih situacij

(133) Načrt prestrukturiranja vključuje izjemni scenarij, v katerem osnovni scenarij poteka pod predpostavkami „dolgotrajne globoke recesije“, ki temeljijo na smernicah FME. Cilj testiranja izjemnih situacij je preveriti, kako bi se dobiček, kreditne izgube, kapitalske zahteve, razpoložljivi kapital/kapitalske rezerve in likvidnostni položaji banke razvijali v izjemnih gospodarskih razmerah. Razlika je v tem, da so predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije za leto 2009 sedaj predpostavke za leto 2012 in tako dalje. Predpostavke so povzete v Preglednici 6 v nadaljevanju. Preglednica 6 Glavne predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije (65) (%) 2012 2013 2014 Rast BDP – 16,0 – 3,9 – 2,8 Stopnja brezposelnosti 10,6 16,6 16,9 Inflacija 9,7 0,1 0,3 REIBOR 10,0 7,0 8,0

(134) Scenarij izjemnih situacij je zasnovan na spremembah gospodarskega okolja, v katerem banka deluje, ki niso verjetne, vendar se lahko zgodijo. Prav gotovo na banko negativno vplivajo zaostreni pogoji scenarija dolgotrajne globoke recesije, ker se bo njena donosnost lastniškega kapitala zelo znižala. (66) Kljub temu pa bo ustvarjala manjše dobičke in ker se bo istočasno zmanjšal portfelj posojil in tveganju prilagojena sredstva, se njen kapitalski položaj ne bo poslabšal (67). Tudi likvidnostni položaj banke bi ostal precej nad minimalnimi zahtevami.

(135) Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti temelji na finančnih podatkih z dne 31. decembra 2011. Glavni rezultat poročila je, da je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju na podlagi stebra I in II potreben kapital v višini […] milijard ISK. 16-odstotna tveganju prilagojena sredstva znašajo […] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini […] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini […] milijard ISK. Ocena kapitala upošteva dejavnike, povezane z izjemno situacijo, vključno z vplivom na portfelj posojil banke. Glede na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti se oddelek banke za upravljanje tveganj ukvarja z ugotavljanjem, ocenjevanjem in merjenjem vseh pomembnih tveganj, s katerimi se banka sooča in tveganja razvršča v štiri razrede: kreditno tveganje (vključno s tveganjem koncentracije), tržno tveganje, operativno tveganje in druga tveganja (vključno z likvidnostnim tveganjem, poslovnim tveganjem ter političnim in pravnim tveganjem). V preglednici 7 so prikazani različni dejavniki tveganja, upoštevani pri oceni kapitala. Preglednica 7 Rezultati poročila o notranji oceni kapitalske ustreznosti glede ocene kapitala, zneski v milijardah ISK Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti 31.12.2011 Kapitalska zahteva (steber I) […] Koncentracija za eno samo izpostavljenost […] Sektorsko združevanje […] Obrestno tveganje v bančni knjigi […] Valutno tveganje razreda C,D,E […] Davčni organi […] Tveganja v zvezi z vrednotenjem – delnice, ki ne kotirajo na borzi […] Tveganja v zvezi z vrednotenjem – portfelj posojil […] Steber II Ocena kapitala […] Skupaj ocena kapitalske ustreznosti (steber I + steber II) […] 16 % tveganju prilagojenih sredstev […] Skupaj kapitalska osnova […] Kapitalske rezerve […]

(136) Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti navaja, da kljub velikemu napredku pri omejevanju velikega neravnovesja med posojili strankam v tuji valuti in posojili v islandski valuti, je v letu 2012 potrebno odpraviti še preostalo neravnovesje. Konec leta 2011 neravnovesja še vedno presegajo zakonsko dovoljeno mejo in potrebna je bila oprostitev CBI. Strategija banke pri zmanjševanju valutnih neravnovesij je po eni strani sistemska ponovna pretvorba valutnih posojil v ISK za stranke, ki imajo prihodek v ISK, in po drugi strani varovanje valutnih neravnovesij pred tveganjem prek sporazumov s CBI in prek valutnih zamenjav z islandskimi strankami.

(137) Likvidnostno tveganje je eno od najpomembnejših dejavnikov tveganja banke. To je posledica dejstva, da dospelost posojil presega dospelost vlog. Strategija banke je skrbno spremljanje likvidnostnega položaja in podaljšanje dospelosti na strani obveznosti prek natančne analize stabilnosti vlog (68) in razpršenost financiranja. Po notranjih zahtevah banke zavarovani likvidnostni količnik ne sme pasti pod […] % vlog, najnižje denarno razmerje pa mora biti […] %, ali nekoliko nad zahtevami FME, in sicer 20 % za zavarovani likvidnostni količnik in 5 % za denarno razmerje. Kot je razvidno iz Diagrama 1, je bila banka znatno nad FME in notranjimi merili uspešnosti. Banka je testirala svojo likvidnost v izjemni situaciji prek analize obsega vlog strank, v kateri so bile vloge glede na stabilnost razvrščene v sedem skupin. Če bi bil nadzor kapitalskih tokov odpravljen nemudoma, bi bil zavarovani likvidnostni količnik banke […], denarno razmerje bi bilo […]. Vendar je banka pripravila načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, če bi prišlo do krize financiranja in bi med drugim […].

3.5.3 Izstopna strategija/vračilo državi

(138) Kot je bilo že navedeno, prispevek kapitala razreda 2 velja 10 let od 30. decembra 2009. Glede prihodkov je vgrajeno določilo o povečanju po petih letih (t.j. leta 2014) s 400 baznih točk na 500 baznih točk nad Euriborjem. Po navedbah islandskih organov bi to povečanje moralo banko spodbujati, da do takrat znesek vrne.

(139) Glede 13-odstotnega lastniškega deleža, ki ga država zadrži v banki Arion Bank, deleže vlade v finančnih podjetjih upravljajo Finančne naložbe islandske države (ISFI) (69). Po državnem proračunu za leto 2012 je država dobila pooblastilo, da proda deleže, ki jih ima v hranilnicah, vendar še ni bilo sklepa glede prodaje državnih deležev v treh največjih komercialnih bankah. Odgovorni ministri pa so ustanovili delovno skupino, ki bo preučila možne načine odsvojitve deležev v komercialnih bankah. Vlada je navedla, da nima namena zmanjšati svojih deležev v banki Landsbankinn pod dve tretjini osnovnega kapitala banke, deleži v bankah Arion Bank in Íslandsbanki pa bi bili lahko kmalu dani v prodajo ali prodani z bankami v celoti, če se bodo večinski lastniki odločili za prodajo, pod pogojem, da bodo izpolnjeni nekateri predpogoji.

(140) Posebno likvidnostno posojilo je na voljo samo do 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON.

4. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

(141) Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka predhodno ugotovil, da ukrepi islandske države za kapitalizacijo banke Arion Bank in likvidnostno posojilo vključujejo državno pomoč na podlagi člena 61 EGP. Poleg tega ni mogel izključiti, da je bila državna pomoč prisotna tudi v jamstvu za hranilne vloge. Nadzorni organ bo končno mnenje o teh ukrepih, ki še vedno vplivajo na obravnavano oceno, izrazil v tej odločbi.

(142) Glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v sklepu o začetku postopka je Nadzorni organ menil, da je končno mnenje mogoče izraziti samo na podlagi načrta prestrukturiranja, ki pa do 15. decembra 2010, ko je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave, še ni bil predložen. Nadzorni organ je izrazil dvome o združljivosti pomoči zlasti zato, ker več kot eno leto po ustanovitvi banke Arion Bank še vedno ni bilo načrta prestrukturiranja.

4.1 Pripombe zainteresiranih strani

(143) Nadzorni organ je prejel izjavo v imenu upnikov nekdanje banke, v kateri so poudarili, da želijo biti obravnavani kot zainteresirane strani in navedli, da bodo pozneje verjetno predložili dodatne pripombe.

4.2 Pripombe islandskih organov

(144) Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti pri ustanavljanju banke New Kaupthing Bank (sedanja banka Arion Bank), pomenijo državno pomoč. Islandski organi pa menijo, da so ukrepi združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b), ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Islandije. Islandski organi menijo, da so sprejeti ukrepi z vseh vidikov skladni z načeli, določenimi v smernicah Nadzornega organa o državni pomoči. Trdijo tudi, da je pomoč potrebna in omejena na najmanjši potrebni znesek.

(145) Poleg tega islandski organi poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Kaupthing Bank izgubili vse svoje delnice in od države niso prejeli nobenega nadomestila, da je bila pomoč namenjena kar največjemu zmanjšanju negativnega učinka prelitja na konkurente in da so bili pogoji posojil (kapital razreda 2) primerljivi s tržnimi stopnjami.

(146) Islandski organi menijo, da jamstvo za hranilne vloge ne vključuje državne pomoči.

4.3 Zaveze islandskih organov

(147) Islandski organi so predložili več zavez, ki se večinoma nanašajo na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje. Zaveze so navedene v Prilogi.

II. OCENA

1. PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

(148) Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

(149) Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (70): — ustanovna obratna sredstva, ki jih je islandska država zagotovila novi banki; — (začasno) popolno državno kapitalizacijo nove banke; — država je obdržala 13 % osnovnega kapitala, ki je ostal po tem, ko je bilo 87 % osnovnega kapitala nove banke prenesenega na upnike banke Kaupthing; in — država je novi banki zagotovila kapital razreda 2 v obliki podrejenega posojila. Zgoraj navedeni ukrepi se v nadaljevanju skupaj imenujejo „ukrepi za kapitalizacijo“. Poleg tega bo Nadzorni organ ocenil: — sporazum o posebnem likvidnostnem posojilu; — posel zamenjave SPRON; — izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah.

1.1 Prisotnost državnih sredstev

(150) Kot je Nadzorni organ že predhodno ugotovil v sklepu o začetku postopka, je jasno, do so ukrepi za kapitalizacijo financirani prek državnih sredstev, ki jih je zagotovila islandska državna blagajna. Državna sredstva so očitno prisotna tudi v likvidnostnem posojilu, ki je bilo na voljo banki Arion Bank. Glede posla zamenjave SPRON je država prevzela tveganje, da sredstva SPRON/Drómi ne bodo zadostovala za kritje prenesenih obveznosti (vlog) hranilnice SPRON. V bistvu je jamčila, da bo nadomestila primanjkljaj, kar bi povzročilo (možen) prenos državnih sredstev.

(151) Glede jamstva za hranilne vloge Nadzorni organ na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na zgoraj navedeno dodatno jamstvo za hranilne vloge, ki v bistvu obsega izjavo islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite.

(152) Ta ocena ne vpliva na stališče Nadzornega organa o združljivosti Zakona št. 98/1999 in ukrepanje islandske vlade in TIF med finančno krizo s pravom EGP, zlasti z Direktivo 94/19/ES. Glede izvajanja direktiv 97/9/ES in 94/19/ES Nadzorni organ meni, da kolikor ti ukrepi pomenijo državno pomoč, uporaba državnih sredstev za izpolnitev obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne povzroča skrbi na podlagi člena 61 EGP. Ta odločba zato teh ukrepov ne obravnava.

(153) Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka navedel, da bo dodatno preučil, ali so zgoraj navedene izjave islandske vlade dovolj natančne, trdne, brezpogojne in pravno zavezujoče, da vključujejo zavezo glede državnih sredstev (71). Nadzorni organ pri ocenjevanju, ali so merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave pomenile nepreklicno zavezo javnih sredstev, kot kaže dejstvo, da je islandska vlada naredila vse, da bi zaščitila vlagatelje: Ne samo, da je spremenila prednost imetnikov vlog v plačilno nesposobnih podjetjih v stečaju (ki ne bi pomenila uporabe državnih sredstev), ampak je tudi jasno poudarila, da ne bo dovolila, da bi vlagatelji utrpeli kakršno koli škodo. Splošno jamstvo vlade za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se tudi razlikuje od drugih sistemov zajamčenih vlog na podlagi aktov EGP, ker je zaščita neomejena glede zneska in banke, ki imajo koristi od ukrepa, niso dale nobenega finančnega prispevka.

(154) Državni posegi v finančni sektor od oktobra 2008, ki so bili izvedeni zaradi spoštovanja te izjave, kažejo, kako je islandska vlada razumela svojo izjavo. Ti posegi so vključevali