SL Uradni list Evropske unije L 287/21

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 189/12/COL

z dne 22. maja 2012

o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije na Norveškem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,

ob upoštevanju akta iz točke 4 Priloge XVI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa postopke za oddajo javnih naročil v sektorju gospodarskih javnih služb (Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1)) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2004/17/ES), in zlasti člena 30 akta,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča ter zlasti členov 1 in 3 Protokola k Sporazumu,

ob upoštevanju zahtevka, ki so ga pri Nadzornem organu 24. januarja 2012 vložila podjetja Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS in Østfold Energi AS (v nadaljnjem besedilu: vložniki),

ob upoštevanju odločbe Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) z dne 19. aprila 2012, ki članu s posebno odgovornostjo za javna naročila daje pooblastila za sprejemanje nekaterih odločitev na tem področju (Odločba št. 138/12/COL),

po posvetu z Odborom Efte za javna naročila, ki pomaga Nadzornemu organu Efte,

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

(1) Nadzorni organ je 24. januarja 2012 prejel zahtevek podjetij Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS in Østfold Energi AS v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES za potrditev, da se člen 30(1) Direktive 2004/17/ES uporablja za dejavnosti proizvodnje in veleprodaje hidroenergije na Norveškem. Nadzorni organ je z dopisi z dne 17. februarja 2012 zahteval dodatne informacije od norveških organov (št. dogodka: 624270) in vložnikov (št. dogodka: 624258). Nadzorni organ je odgovore na to zahtevo prejel od norveških organov z dopisom z dne 20. marca 2012 in od vložnikov z dopisom z dne 22. marca 2012.

(2) Zahtevek vložnikov, ki jih je treba obravnavati kot javna podjetja v smislu Direktive 2004/17/ES, se nanaša na proizvodnjo in veleprodajo hidroenergije, kot je opisano v zahtevku.

II. PRAVNI OKVIR

(3) Člen 30(1) Direktive 2004/17/ES določa, da se Direktiva 2004/17/ES ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 3 do 7, če je v državi Efte, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

(4) V skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES lahko naročniki zaprosijo za uporabo člena 30(1), kadar tako določa zakonodaja zadevne države EGP. Iz odstavka 2 oddelka 15-1 Uredbe št. 403 z dne 7. aprila 2006 o javnih naročilih v sektorju gospodarskih javnih služb (Forskrift nr. 403 av 7. April 2006 om innkjøp i forsyningssektorene) izhaja, da naročniki lahko pri Nadzornem organu zaprosijo za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES, če so prej pridobili mnenje norveškega urada za konkurenco.

(5) Vložniki so 16. marca 2011 pridobili mnenje norveškega urada za konkurenco, v katerem urad ugotavlja, da so zadevne dejavnosti neposredno izpostavljene konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen.

(6) Dostop do trga se šteje za neomejenega, če je država pri odprtju zadevnega sektorja ali njegovega dela prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo EGP. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem (2) sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo. Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2003/54/ES), ki je vključena v točko 22 Priloge IV k Sporazumu EGP. Zato se šteje, da je dostop do trga neomejen, če je Norveška prenesla Direktivo 2003/54/ES v svojo zakonodajo in jo pravilno uporablja.

(7) Izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi različnih kazalnikov, od katerih nobeden sam zase ni odločilen. V zvezi s trgi, ki jih zadeva ta odločba, je eno od meril, ki jih je treba upoštevati, tržni delež glavnih akterjev na določenem trgu. Drugo merilo je stopnja koncentracije na teh trgih. Glede na značilnosti zadevnih trgov bi bilo treba upoštevati tudi druga merila, kot so delovanje izravnalnega trga, cenovna konkurenca in stopnja menjave dobavitelja.

III. OCENA

(8) Upoštevni proizvodni trg zajema proizvodnjo in veleprodajo električne energije (4). Trg torej zajema proizvodnjo električne energije v elektrarnah in uvoz električne energije prek povezovalnih vodov za nadaljnjo prodajo neposredno velikim industrijskim odjemalcem ali podjetjem, ki se ukvarjajo z maloprodajo.

(9) Norveški veleprodajni trg električne energije je močno integriran v nordijski trg (Danska, Norveška, Švedska in Finska). Z velikim delom proizvodnje električne energije v nordijski regiji se trguje na skupni nordijski borzi prek pogodb za fizično dobavo električne energije, ki jo upravlja podjetje Nord Pool Spot AS (v nadaljnjem besedilu: Nord Pool). Nordijska borza električne energije, ki jo upravlja Nord Pool, zajema veleprodajne energetske trge na Norveškem, Švedskem, Danskem, Finskem in v Estoniji.

(10) Nord Pool upravlja dva trga za fizično trgovanje z električno energijo na debelo: promptni trg Elspot, kjer se dnevno trguje z urnimi pogodbami o fizični dobavi električne energije v 24 urah naslednjega dne, in trg Elbas za kontinuirano čezmejno trgovanje, kjer so možne prilagoditve poslov, opravljenih na promptnem trgu, do ene ure pred izvršitvijo posla. Ta dva trga sta v letu 2010 skupaj pokrila 74 % porabe električne energije v nordijski regiji v obsegu 307 TWh. O preostali količini električne energije, s katero se trguje, se dvostransko pogajata dobavitelj in odjemalec.

(11) Nordijski trg je razdeljen na več območij ponudnikov, ki so povezana s povezovalnimi vodi. Trgovalna cena na trgu Elspot temelji na ponujenih nakupnih in prodajnih cenah vseh udeležencev na trgu in je določena tako, da sta ponudba in povpraševanje na trgu vsako uro v 24-urnem obdobju uravnotežena. Mehanizem določanja cen na trgu Elspot prilagaja pretok električne energije prek povezovalnih vodov na trgu glede na razpoložljivo zmogljivost trgovanja, ki jo sporočijo operaterji nordijskega prenosnega sistema.

(12) Omejitve prenosnih zmogljivosti znotraj nordijske regije lahko povzročijo začasno prezasedenost, zaradi česar se nordijsko območje geografsko razdeli na manjše trge. Na povezovalnih vodih med nordijskimi državami in znotraj Norveške se za zmanjšanje prezasedenosti omrežja z uporabo mehanizmov določanja cen uvedejo različne cene za posamezna območja trga Elspot. Zato so cene po cenovnih območjih lahko različne, kar omogoča uravnoteženost ponudbe in povpraševanja na zadevnem območju.

(13) Posledično se upoštevni geografski trg lahko iz ure v uro spreminja. V primeru prezasedenosti je upoštevni geografski trg manjši od nordijskega območja in lahko ustreza domačim območjem ponudnikov.

(14) Trenutno je na Norveškem pet območij ponudnikov (5).

(15) Vendar je delež ur, v katerih prihaja do cenovnih razlik med območji v nordijski regiji, nizek: Cenovno območje % ločenih ur št. 1 – Oslo 1,4 % št. 2 – Kristiansand 16,4 % št. 3 – Trondheim 6,2 % št. 4 – Tromsø 6,6 % št. 5 – Bergen 4,1 % 15.3.2010–11.3.2011 Večino časa so cenovna območja povezana: Niz cenovnih območij % povezanih ur št. 1 – št. 2 77,7 % št. 1 – št. 3 48,0 % št. 1 – št. 5 94,9 % št. 2 – št. 5 76,6 % št. 3 – št. 4 89,9 % št. 1 – št. 2 – št. 5 75,7 % št. 3 – št. 4 – Švedska 76,3 % 15.3.2010–11.3.2011 Norveška cenovna območja so večinoma integrirana s Švedsko.

(16) Možnost nastanka prezasedenosti lahko vzbuja zaskrbljenost zaradi morebitnega izkoriščanja začasnih ozkih grl, kar bi lahko povečalo lokalno tržno moč. Na tej osnovi so norveški organi za konkurenco opredelili upoštevni geografski trg kot nordijsko območje v urah brez prezasedenosti ter kot manjše območje od nordijskega v urah prezasedenosti (6).

(17) Vprašanje, ali trg zajema nordijsko regijo ali manjše območje, bo ostalo odprto, saj rezultat analize ostaja enak ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi trga.

(18) Ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij in za potrebe te odločbe se zdi, da je Norveška v celoti prenesla Direktivo 2003/54/ES v svojo zakonodajo in jo v celoti izvaja. Na podlagi te ugotovitve in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) se šteje, da dostop do trga na celotnem ozemlju Norveške ni omejen.

(19) Nadzorni organ bo v soglasju z Evropsko komisijo (7) analiziral tržni delež treh glavnih proizvajalcev, stopnjo koncentracije na trgu in stopnjo likvidnosti trga.

(20) Evropska komisija meni, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih […] skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“ (8).

(21) Skupni tržni delež v smislu proizvodne zmogljivosti treh največjih proizvajalcev v nordijski regiji je v letu 2010 znašal 45,1 % (Vattenfall: 18,8 %, Statkraft: 13,3 % in Fortum: 13 %), kar je sprejemljiva raven.

(22) Stopnja koncentracije na Norveškem, izmerjena s Hirschmann-Herfindahlov indeksom (HHI) glede na zmogljivost, je v letu 2008 znašala 1 826 (9).

(23) Nordijski veleprodajni trg električne energije je treba obravnavati kot konkurenčnega. Prehod na odprt trg je bil v nordijski regiji zelo uspešen. Od odprtja skupnega norveško-švedskega trga leta 1996 so se pozneje na trg vključile še druge nordijske države: Finska leta 1998, Danska leta 1999/2000 in Estonija leta 2010. S približno 74 % porabe električne energije v nordijski regiji se je v letu 2010 trgovalo prek borze. Na borzi je registriranih več kot 300 trgovcev.

(24) Kot je bilo pojasnjeno prej, so ozka grla zaradi prezasedenosti redka in začasna. Torej obstaja nenehen konkurenčni pritisk zaradi možnosti pridobivanja električne energije iz območij zunaj norveškega ozemlja. Med nordijskimi državami se ne zaračunavajo pristojbine za prenos. Povezave med Norveško in drugimi cenovnimi območji so redko prezasedene, zato naložbe v sektor električne energije znotraj norveškega ozemlja niso možne brez upoštevanja drugih proizvajalcev na nordijskem trgu. Poleg tega veleprodajne cene električne energije določa Nord Pool, ki upravlja visoko likvidno trgovalno platformo.

(25) Poleg tega je kot enega od kazalnikov treba upoštevati tudi delovanje izravnalnih trgov, ne samo v zvezi s proizvodnjo, ampak tudi za veleprodajni trg. Dejansko je lahko vsak udeleženec na trgu, ki svoj proizvodni portfelj težko prilagodi lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnega sistema prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljavcem prenosnih omrežij neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi tržni mehanizem, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. V nordijski regiji obstaja skoraj popolnoma integriran izravnalni trg za dobavo izravnalne energije, njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen ter majhne razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnega omrežja in prodajno ceno) pa kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci.

(26) Zato je treba te dejavnike upoštevati kot pokazatelje neposredne izpostavljenosti konkurenci na upoštevnem trgu, ki je predmet pregleda, ne glede na to, ali geografski obseg trga zajema celotno nordijsko regijo ali manjše območje.

IV. SKLEPNE UGOTOVITVE

(27) Na podlagi zgoraj navedenih pokazateljev je mogoče ugotoviti, da je pri proizvodnji in veleprodaji električne energije na Norveškem pogoj glede neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES izpolnjen. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, se šteje, da je izpolnjen tudi pogoj glede prostega dostopa do dejavnosti. Zato se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, kadar naročniki oddajo naročila za omogočanje proizvodnje ali veleprodaje električne energije na teh geografskih območjih, niti kadar organizirajo natečaje za izvajanje takšne dejavnosti na teh območjih.

(28) Ta odločba temelji na pravni podlagi in dejanskem stanju na dan 24. januarja 2012, razvidnih iz informacij, ki so jih predložili vložniki. Odločba se lahko spremeni, če bi pomembne spremembe pravne podlage ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

(29) Ta odločba se izdaja samo za namen odobritve izvzetja v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES in ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci.

(30) Ta odločba se uporablja za proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Norveškem in ne zadeva dejavnosti prenosa, distribucije in maloprodaje električne energije na Norveškem.

(31) Ukrepi, določeni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Odbora Efte za javna naročila, ki pomaga Nadzornemu organu Efte –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Akt iz točke 4 Priloge XVI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa postopke za oddajo javnih naročil v sektorju gospodarskih javnih služb (Direktiva 2004/17/ES), se za naročila naročnikov, ki so namenjena omogočanju dejavnosti proizvodnje in veleprodaje električne energije na Norveškem, ne uporablja.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

V Bruslju, 22. maja 2012 Za Nadzorni organ Efte Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON Član kolegija Xavier LEWIS Direktor

(1) UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(2) UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

(3) UL L 176, 15.7.2003, str. 37. Direktiva 2003/54/EC je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 146/2005 z dne 2. decembra 2005 (UL L 53, 23.2.2006, str. 43) in je za države Efte začela veljati 1. junija 2007.

(4) Glej odločbe Evropske komisije z dne 26. januarja 2011 v zadevi COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power, z dne 22. decembra 2008 v zadevi COMP/M.5224 – EDF/British Energy, z dne 14. novembra 2006 v zadevi COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez in z dne 9. decembra 2004 v zadevi M.3440 – EDP/ENI/GDP. Glej tudi odločbi Komisije o izvzetju proizvodnje in prodaje električne energije na Švedskem in Finskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES: odločba z dne 19. junija 2006, ki določa, da se člen 30(1) Direktive 2004/17/ES uporablja za proizvodnjo in prodajo električne energije na Finskem, razen na Ålandskih otokih, in odločba z dne 29. oktobra 2007, s katero sta bili proizvodnja in prodaja električne energije na Švedskem izvzeti iz uporabe Direktive 2004/17/ES.

(5) Oslo – št. 1, Kristiansand – št. 2, Trondheim – št. 3, Tromsø – št. 4 in Bergen – št. 5. Meja med območjema ponudnikov št. 2 in št. 5 je bila 5. septembra 2011 pomaknjena proti severu, ker je začela obratovati nova povezava. V podatkih, navedenih v zahtevku, ta sprememba še ni upoštevana.

(6) Glej sklepa Ministrstva za državno upravo z dne 14. oktobra 2002Statkraft – Agder Energi in z dne 7. februarja 2003Statkraft – Trondheim Energiverk.

(7) V odločbi z dne 19. junija 2006 je ugotovljeno, da se člen 30(1) Direktive 2004/17/EC uporablja za proizvodnjo in prodajo električne energije na Finskem, razen na Ålandski otokih, z odločbo z dne 29. oktobra 2007 pa sta bili proizvodnja in prodaja električne energije na Švedskem izvzeti iz uporabe Direktive 2004/17/ES (odstavki 7–13).

(8) Glej Poročilo o napredku pri oblikovanju notranjega trga s plinom in električno energijo, COM(2005) 568 final z dne 15. novembra 2005, in Odločbo z dne 29. oktobra 2007 o izvzetju proizvodnje in prodaje električne energije na Švedskem pri izvajanju Direktive 2004/17/ES.

(9) Glej delovni dokument služb Komisije, Tehnična priloga k Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Poročilo o napredku pri oblikovanju notranjega trga plina in električne energije, COM(2010) 84 final, str. 12.