ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 110/19

Sporočilo Nadzornega organa EFTA o odstopanjih Norveške od določb Akta, navedenih v točki 1 Priloge XXI k Sporazumu EGP, in sicer Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2056/2002 z dne 5. novembra 2002

(2005/C 110/09)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij, prilagojena s Protokolom 1 k Sporazumu EGS in navedena v točki 1 Priloge XXI k Uredbi (v nadaljevanju „Akt“), je določila skupni okvir za zbiranje, urejanje, posredovanje in ocenjevanje statističnih podatkov o sestavi, poslovanju, konkurenčnosti in izvajanju poslov v Evropskem gospodarskem prostoru. Člen 11 Akta ponuja možnost, da se v prehodnem obdobju sprejmejo odstopanja od določb prilog k Uredbi.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2056/2002 z dne 5. novembra 2002 je bila s Sklepom Skupnega odbora EGS št. 58/2003 (UL L 193, 31.7.2003, str. 42) vključena v točko 1 Priloge XXI k Sporazumu EGS. Uredba (ES) št. 2056/2002 je spremenila in dopolnila Akt tako, da je razširila skupni okvir za kreditiranje institucij, pokojninskih skladov, drugih finančnih posrednikov in pomožnih dejavnosti za finančno posredovanje. Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 2056/2002 je Aktu dodal besedilo Priloge 7 o podrobnem modelu za strukturno statistiko pokojninskih skladov.

Nadzorni organ EFTA je zadolžen za sprejem odstopanj, predvidenih v členu 11 Akta, v zvezi z zahtevki iz Islandije, Lihtenštajna in Norveške.

Norveška je prosila za odstopanja od nekaterih značilnosti iz Oddelka 4 Priloge 7 k Aktu na področju pokojninskih skladov, sredstev in drugih podatkov za referenčna leta 2002 do 2004, da bi prilagodila nacionalni statistični sistem zahtevam Priloge 7 k Aktu.

Nadzorni organ EFTA je odobril ta odstopanja v skladu z mnenjem vodij nacionalnih statističnih uradov, ki podpirajo Nadzorni organ EFTA, kot sledi:

Preglednica: Zahtevki po odstopanjih od značilnosti 4 Priloge 7 k Aktu
SL Uradni list Evropske unije C 196/32

Preiskava Komisije v sektorju bančnega poslovanja s prebivalstvom in poslovnega zavarovanja

(2005/C 196/09)

Nadzorni organ EFTA je sklenil začeti preiskave po poglavju II člena 17 Protokola 4 k Sporazumu o nadzoru in sodišču (zadevi 57824 in 57825) v naslednjih gospodarskih sektorjih: bančno poslovanje s prebivalstvom in poslovno zavarovanje. Svetovalni odbor je izrekel pozitivno mnenje. Za namene obveščanja je besedilo odločbe na voljo na uradni spletni strani Nadzornega organa EFTA www.eftasurv.int.
SL Uradni list Evropske unije C 319/67

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

z dne 9. septembra 2004

o priznavanju celotne obale Norveške za odobreno območje v zvezi z boleznimi Bonamia ostreae in Marteilia refringens

(2004/C 319/11)

NADZORNI ORGAN EFTA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu Sporazum EGP) in zlasti člena 109 in Protokola 1 Sporazuma,

ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTA o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča in zlasti člena 5(2)(d) in Protokola 1 Sporazuma,

ob upoštevanju Akta iz točke 4.1.5 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, Direktiva Sveta 91/67/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg, kakor je bila sprejeta s Protokolom I Sporazuma EGP in zlasti člena 5 navedenega akta,

ob upoštevanju Odločbe Nadzornega organa EFTA št. 196/04/COL z dne 14. julija 2004 o pooblastitvi člana s posebno odgovornostjo za prosti pretok blaga, da sprejme nekatere odločitve in ukrepe, in zlasti točke 1 Odločbe,

ker predložijo države članice EFTA Nadzornemu organu EFTA (v nadaljnjem besedilu Organ) v namen pridobitve statusa odobrenega območja za eno ali obe bolezni mehkužcev, bonamioze in marteilioze, če ju povzročata povzročitelja Bonamia ostreae (B. ostreae) in Marteilia refringens (M. refringens), ustrezna dokazila in nacionalne predpise, ki zagotavljajo skladnost s pogoji, določenimi v Aktu;

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

1. Območja, ki so v zvezi z boleznima B. ostreae in M. refringens za Norveško priznana kot odobrena, so našteta v Prilogi.

2. Ta odločba začne veljati 15. septembra 2004.

3. Ta odločba je naslovljena na Norveško.

4. Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 9. septembra 2004 Za Nadzorni organ EFTA Bernd HAMMERMANN Član kolegija Niels FENGER Direktor
SL Uradni list Evropske unije L 105/5

Popravek k Odločbi Nadzornega organa EFTA št. 305/04/COL z dne 1. decembra 2004 o oseminštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s spremembo Poglavja 16: Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, in predlog za ustrezne ukrepe

( Uradni list Evropske unije L 97 z dne 15. aprila 2005 )

Objava Odločbe Nadzornega organa EFTA št. 305/04/COL se šteje za nično in neveljavno.
(4)

pomoč jeklarskim podjetjem, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki 22.2(3), vendar so neposredno ali posredno nadzirana ali sama neposredno ali posredno nadzirajo podjetje, ki je tudi samo jeklarsko podjetje, se lahko štejejo za skladna s skupnim trgom pod pogojem, da: — je bilo podjetje pred zaprtjem dejansko in pravno ločeno od podjetniške strukture vsaj šest mesecev pred plačilom pomoči, — je računovodsko evidenco pred zaprtjem neodvisno potrdil revizor, pooblaščen s strani Nadzornega organa, za resnično in pravilno sliko sredstev in obveznosti tega podjetja, ter — obstaja resnično in preverljivo znižanje v proizvodni zmogljivosti, ki zagotavlja precejšnjo korist skozi čas za industrijo kot celoto z vidika zniževanja proizvodne zmogljivosti jeklarskih proizvodov v obdobju petih let po datumu zaprtja s pomočjo ali datumu zadnjega plačila pomoči, ki je bila odobrena v skladu s to točko, če se slednje zgodi kasneje. Države Efte so pozvane, da uporabijo obrazec priglasitve, ki je priložen večsektorskemu okviru (Priloga E) za priglasitev predlogov pomoči v skladu s tem okvirom.
6.

Cilji kakovosti, kakor sta točnost in zanesljivost, ter morebitne nagrade in kazni: Flytoget AS se na naslednjih postajah ustavi najmanj trikrat (3 x) na uro: Asker, Sandvika, Lysaker, Skøyen, Nationaltheatret in Lillestrøm. Na naslednjih postajah se ustavi najmanj šestkrat (6 x) na uro: glavna železniška postaja Oslo in letališče Oslo Gardermoen. Predvideni postanki si morajo slediti v enakomernih presledkih, s točno določenim trajanjem postanka na posamezni postaji. Storitev železniškega prevoza mora biti zagotovljena najmanj med obratovalnim časom letališča, tj. med 6.30 in 24.00. Flytoget AS ima izključno pravico določanja cen vozovnic.
C 417/27

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 26. maja 2021 vložilo Norges Høyesterett v zadevi Norep AS proti Haugen Gruppen AS

(Zadeva E-2/21)

(2021/C 417/07)

Vrhovno sodišče Norveške (Norges Høyesterett) je z dopisom z dne 26. maja 2021, ki ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 11. junija 2021, pri Sodišču Efte vložilo zahtevek za svetovalno mnenje v zadevi Norep AS proti Haugen Gruppen AS, in sicer glede naslednjih vprašanj:

1. Ali je treba pojem „posredovanje“ iz člena 1(2) Direktive 86/653/EGS razlagati tako, da predpostavlja sodelovanje pri naročilih strank naročitelju, tako da stranke ne smejo dajati naročil neposredno naročitelju, kot je opisano v dejanskem stanju obravnavane zadeve v poglavju 3[ (1)]?

2. Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, kateri dejavniki so relevantni za presojo, ali je treba dejavnost, povezano s prodajo, šteti za „posredovanje“ za namene člena 1(2) Direktive 86/653/EGS?

(1) Celotno besedilo zahtevka za svetovalno mnenje je na voljo tukaj: https://eftacourt.int/download/2-21-request-ao/?wpdmdl=7454
3.

Če se navedeni direktivi načeloma uporabljata za to zadevo: Ali je to, da za trgovino z zdravili, kakršno je to v tej zadevi, ki se opravlja iz države prebivališča fizične osebe ali sedeža pravne osebe znotraj EGP ali med državo EGP in tretjo državo, ne da bi ta zdravila prišla v stik z ozemljem države prebivališča ali sedeža, velja zakonska obveznost pridobitve dovoljenja, katere kršitev se lahko kaznuje kot lažje kaznivo dejanje s kaznijo odvzema prostosti v trajanju do šest mesecev, združljivo s svobodo ustanavljanja v skladu s členom 31 in naslednjimi Sporazuma EGP in, poleg tega, ali je to treba razlagati kot sorazmerno?
2.

Če odločitev o tem, ali je prepoved po nacionalni zakonodaji v nasprotju s pravili prava EGP, vpliva na oceno iz točke 9 Priloge I k Direktivi 2005/29/ES: a. Ali prepoved nadaljnje prodaje takih vstopnic, na primer v zakonu o olimpijskih in paraolimpijskih igrah v Londonu iz leta 2006, ureja poslovne prakse, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu? b. Ali direktiva izključuje nacionalno prepoved nadaljnje prodaje, kot je določena v zakonu o olimpijskih in paraolimpijskih igrah v Londonu iz leta 2006, če takšna prepoved ne zagotavlja le varstva potrošnikov, ampak tudi druge vidike, npr. varnost? c. Če je treba ugotoviti, ali so omejitve pri nadaljnji prodaji vstopnic za športne prireditve, npr. olimpijske igre, v nasprotju s temeljnimi svoboščinami v okviru Sporazuma EGP, vključno s členoma 11 in 36 Sporazuma EGP, katera merila bi morala nacionalna sodišča uporabiti kot podlago za svojo oceno, ali so take omejitve primerne in potrebne za doseganje legitimnih ciljev, kot sta varstvo in varnost potrošnikov?
1.

Ali iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) ali iz druge določbe zakonodaje EGP izhaja, da se lahko v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov izvede kontradiktorni splošni postopek za obravnavo pritožbe brez razkritja imena in naslova pritožnika v pritožbenem postopku? Če je odgovor na vprašanje pritrdilen: Ali je v tem primeru nujno, da je upravičen razlog za anonimizacijo vsaj prima facie dokazan, ali ni nikakršnih nujnih razlogov za anonimizacijo?
—

Podjetje Konkurrenten je 23. marca 2011 proti Norveški vložilo mešano pritožbo, ki je obsegala pritožbo zoper državno pomoč in pritožbo v zvezi javnimi naročili, na podlagi katere je Nadzorni organ Efte začel dve ločeni preiskavi: eno o vprašanjih, ki se nanašajo na javna naročila (zadevi Nadzornega organa Efte št. 69548 in 69656), in drugo o vprašanjih, ki se nanašajo na državno pomoč (zadevi Nadzornega organa Efte št. 69694 in 73321).
—

Tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 12. septembra 2017 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 12. julija 2017, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010, kakor je navedena v točkah 30, 31bb, 31eb, 31i in 31d Priloge IX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: akt).
SL Uradni list Evropske unije C 26/16

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je predložilo sodišče Norges Høyesterett dne 19. februarja 2016 v zadevi Ski Taxi SA, Follo Taxi SA in Ski Follo Taxidrift AS proti državi Norveški, ki jo zastopa Konkurransetilsynet

(Zadeva E-3/16)

(2017/C 26/07)

Zahtevek je bil vložen pri Sodišču Efte z dopisom z dne 19. februarja 2016, ki ga je poslalo sodišče Norges Høyesterett (norveško vrhovno sodišče) in ga je sodno tajništvo Sodišča Efte prejelo 24. februarja 2016, in sicer za svetovalno mnenje v zadevi Ski Taxi SA, Follo Taxi SA in Ski Follo Taxidrift AS proti državi Norveški, ki jo zastopa Konkurransetilsynet, glede naslednjih vprašanj:

1. Kateri pravi preizkus se uporabi pri ugotavljanju, ali je cilj sporazuma med podjetji omejevanje konkurence v smislu člena 53 Sporazuma EGP? (a) Ali v tem okviru za opredelitev oblike ravnanja kot kršitve zaradi cilja v smislu člena 53 Sporazuma EGP zadostuje, da sodelovanje lahko omeji konkurenco?

2. Kakšno pravno veljavo ima premislek, ali določena oblika ravnanja pomeni kršitev zaradi cilja, da je tako sodelovanje potekalo javno v razmerju do javnega naročnika?
—

ta tožba se nanaša na to, da Kneževina Lihtenštajn do najpozneje 11. aprila 2015 ni ukrepala v skladu z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 11. februarja 2015, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev, kakor je bila popravljena, navedene v točki 15zn poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila prilagojena navedenemu sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu EGP.
—

Nadzorni organ Efte navaja, da Norveška do navedenega datuma ni izpolnila svojih obveznosti s tem, ko (i) ni pripravila ustreznega načrta za sprejem odpadkov in ravnanje z njimi za vsako pristanišče na Norveškem, kakor zahteva člen 5(1) Direktive; (ii) ni ocenila in potrdila načrta za sprejem odpadkov in ravnanje z njimi za vsako pristanišče na Norveškem, spremljala njegovega izvajanja in zagotovila njegove ponovne potrditve najmanj vsaka tri leta, kakor zahteva člen 5(3) Direktive; ter s tem, ko (iii) ni zagotovila razpoložljivosti pristaniških sprejemnih zmogljivosti v vsakem pristanišču na njenem ozemlju, kakor zahteva člen 4(1) Direktive.
—

Ta tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 9. septembra 2014 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 9. julija 2014, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 104/2013 z dne 4. februarja 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 185/2010 glede varnostnega pregledovanja potnikov in oseb, ki niso potniki, z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD) v kombinaciji z detektorji kovin za ročno uporabo (HHMD) (akt), navedene v točki 66he Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1 k Sporazumu EGP in s sektorskimi prilagoditvami Priloge XIII.
—

ta tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 18. februarja 2015 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 18. decembra 2014, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES („akt“), navedene v točki 56l poglavja V Priloge XIII k Sporazumu EGP, kakor je bila prilagojena s Protokolom 1 k Sporazumu EGP,
—

ta tožba se nanaša na to, da Islandija do najpozneje 18. februarja 2014 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 18. decembra 2013, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (akt), navedene v točki 4 poglavja IV Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor je bila prilagojena navedenemu sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu EGP;
—

Tožeča stranka je združenje podjetij in delodajalcev, ki deluje v okviru Konfederacije norveških podjetij (Næringslivets Hoved-organisasjon) in zastopa 1 250 družb članic s področja informacijske tehnologije, telekomunikacij, raziskav in razvoja, svetovanja ter izobraževanja.
—

Fifa je organizatorka in izključna imetnica pravic svetovnega pokala FifeTM, ki spada med dogodke na norveškem seznamu, kot ga je potrdil Nadzorni organ Efte. Fifa meni, da je s potrditvijo uvrstitve celotnega svetovnega pokala FifeTM na ta seznam, zlasti „manj pomembnih“ tekem v okviru tega tekmovanja, Nadzorni organ Efte zagrešil očitno napako ter ni upošteval prava EGP in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču).
1.

Ali države članice, podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ob upoštevanju člena 7 Sporazuma same izberejo obliko in način izvajanja pri vključitvi določb Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic v svoj notranji pravni red?
1.

ugotovi, da Kraljevina Norveška z ohranitvijo omejitev pravic oseb in podjetij, ustanovljenih v državah EGP, do lastništva in do uveljavljanja glasovalnih pravic na organiziranih trgih na Norveškem, kot to določajo člen 35(1), (2) in (3) in člen 36 Zakona z dne 29. junija 2007, št. 74, o urejenih trgih (Zakon o trgu vrednostnih papirjev) in člen 5-3(1), (2) in (3) ter člen 5-4 Zakona z dne 5. julija 2002 o registraciji finančnih instrumentov (Zakon o vrednostnih papirjih), ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 31 in 40 Sporazuma EGP;
1.

ugotovi, da je Islandija s tem, ko je ohranila v veljavi člena 5 in 7 akta št. 45/2007 o pravicah in dolžnostih tujih podjetij, ki napotijo delavce na začasno delo na Islandijo, ter o pogojih teh delavcev za zaposlitev, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 36 Sporazuma EGP in člena 3 akta iz točke 30 Priloge XVIII k Sporazumu EGP (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu.
—

v členu 7 Sporazuma EGP je navedeno: „Akti, navedeni ali vsebovani v prilogah k temu sporazumu ali v sklepih Skupnega odbora EGP, so za pogodbenice zavezujoči ter so ali postanejo del njihovega notranjega pravnega reda, in sicer: (a) akt, ki ustreza uredbi EGS, postane kot tak del notranjega pravnega reda pogodbenic; (b) akt, ki ustreza direktivi EGS, prepušča organom pogodbenic, da izberejo obliko in način izvajanja.“,
1.

ugotovi, da Republika Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje Akta iz točke 1a poglavja XXIV Priloge II k Sporazumu o evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/26/ES z dne 21. aprila 2004 o spremembi Direktive 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim izgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v premične stroje in naprave), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, ali o teh ukrepih obvestila Nadzornega organa, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 3 navedenega akta in člena 7 EGP, ter
1.

ugotoviti, da Kraljevina Norveška s tem, ko je ohranila v veljavi zahtevo po vnaprejšnjem plačilu stroškov sklenitve iz oddelka 3(2) norveškega predpisa št. 1167 z dne 21. novembra 1989 o razporeditvi stroškov, izgub, prihodkov, sredstev itd. med zavarovalnicami v koncernu ter med podružnicami in zastopstvi zavarovalnic, ter iz oddelka 10 norveškega predpisa št. 827 z dne 22. septembra 1995 o zavarovalniških storitvah in ustanovitvi podružnice zavarovalnice s sedeži v drugi državi EGP, ni spoštovala svoje obveznosti po členu 33 Akta iz točke 11 Priloge IX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu; ter
SODBA SODIŠČA

z dne 1. junija 2022

v zadevi E-3/21

PRA Group Europe AS proti Norveški vladi, ki jo predstavlja davčna uprava

(Svoboda ustanavljanja – Neposredno obdavčenje – Pravila o prispevkih znotraj skupine – Omejitev odbitka plačil obresti povezanim družbam – Primerljiv položaj – Druga davčna ugodnost)

(2023/C 29/04)

V zadevi E-3/21, PRA Group Europe AS proti Norveški vladi, ki jo predstavlja davčna uprava – katere predmet je ZAHTEVEK, ki ga je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča predložilo Okrožno sodišče v Oslu (Oslo tingrett) v zvezi z razlago pravil o svobodi ustanavljanja, zlasti razlago člena 31 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru v povezavi s členom 34 – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Páll Hreinsson ter sodnika Per Christiansen in Bernd Hammermann (sodnik poročevalec) 1. junija 2022 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

1. V okviru nacionalne ureditve, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, je tuja družba s sedežem v EGP, ki je v skupini z družbo s sedežem na Norveškem, v primerljivem položaju kot družba s sedežem na Norveškem, ki je v skupini z drugo družbo s sedežem na Norveškem. Za presojo primerljivosti ni pomembno, da družba s sedežem v drugi državi EGP družbi s sedežem na Norveškem dejansko ni prispevala znotraj skupine. Člen 31 Sporazuma EGP v povezavi s členom 34 je treba razlagati tako, da nacionalna ureditev, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, pomeni omejitev svobode ustanavljanja, saj lahko družba, zavezana k plačilu davka na Norveškem, z uporabo pravil o prispevkih znotraj skupine zmanjša ali odpravi učinek pravil, ki omejujejo odbitek obresti v zvezi s posojili pri povezanih družbah, če je v skupini z drugimi družbami, zavezanimi k plačilu davka na Norveškem, to pa ni mogoče, če je v skupini z družbami, zavezanimi k plačilu davka v drugih državah EGP.
SODBA SODIŠČA

z dne 18. junija 2021

v zadevi E-10/20

ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs proti Finanzmarktaufsicht

(Uredba (EU) 2017/1129 – Zaščita vlagateljev – Pojem „ponudba vrednostnih papirjev javnosti“ – Razkritje informacij – Obveznost objave prospekta – Izvzetja)

(2021/C 417/04)

V zadevi E-10/20, ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs proti Finanzmarktaufsicht – katere predmet je ZAHTEVEK na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, ki ga je pri Sodišču Efte vložila pritožbena komisija Urada za nadzor finančnega trga (Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsicht) v zvezi z razlago Uredbe (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o prospektu, ki se objavi ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovi uvrstitvi v trgovanje na reguliranem trgu, in razveljavitvi Direktive 2003/71/ES, zlasti člena 1(4), točka (b), in člena 2, točka (d), Uredbe – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Páll Hreinsson (sodnik poročevalec) ter sodnika Per Christiansen in Bernd Hammermann 18. junija 2021 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

1. Ali je v skladu s členom 2, točka (d), Uredbe (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o prospektu, ki se objavi ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovi uvrstitvi v trgovanje na reguliranem trgu, predstavljenih dovolj informacij o pogojih ponudbe in vrednostnih papirjih, ki se ponujajo, da se vlagatelj lahko odloči za nakup ali vpis teh vrednostnih papirjev, je treba oceniti za vsak primer posebej. V okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, s pridržkom preveritve s strani predložitvenega organa, obstaja „ponudba vrednostnih papirjev javnosti“ v smislu člena 2, točka (d), Uredbe (EU) 2017/1129.

2. Za oceno, ali obstaja „ponudba vrednostnih papirjev javnosti“ v smislu člena 2, točka (d), Uredbe (EU) 2017/1129, je lahko pomembno, da sporočilo vsebuje nekatere jasno vidne navedbe, da je mogoče nadaljnje informacije pridobiti drugje, in da popolni pogoji obveznice niso dostopni na spletu niti kako drugače splošno dostopni. Če pa sporočilo že vsebuje dovolj informacij za namene člena 2, točka (d), vključitev takih izjav ali dejstvo, da popolni pogoji obveznice niso dostopni na spletu niti kako drugače splošno dostopni, ne more spremeniti njegove opredelitve kot „ponudbe vrednostnih papirjev javnosti“.