ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 84/16/COL

z dne 27. aprila 2016

o stoprvi spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP [2017/267]

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

Ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 20. junija 2014 sprejela sporočilo o določitvi „meril za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom“ (1). Sporočilo se uporablja od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020.

Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.

V skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP je treba po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči.

V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na strani 9 Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 25. januarja 2016 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Materialna pravila na področju državne pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP. Nove smernice so priložene tej odločbi in so njen sestavni del.

Člen 2

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

(1) UL C 188, 20.6.2014, str. 4.

PRILOGA

Smernice za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP (1)

VSEBINA

1. Uvod

2. Področje uporabe

3. Merila za upravičenost

3.1 Opredelitev projekta

3.2 Skupni evropski interes

3.2.1 Splošna kumulativna merila

3.2.2 Splošni pozitivni kazalniki

3.2.3 Posebna merila

3.3 Pomen projekta

4. Merila združljivosti

4.1 Nujnost in sorazmernost pomoči

4.2 Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence in test tehtanja

4.3 Preglednost

5. Končne določbe

5.1 Obveznost priglasitve

5.2 Naknadno vrednotenje in poročanje

5.3 Začetek veljavnosti, veljavnost in revizija

Upravičeni stroški

1. Uvod

1. To poglavje smernic vsebuje navodila za oceno v skladu s pravili o državni pomoči za javno financiranje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa.

2. Pomembni projekti skupnega evropskega interesa lahko predstavljajo zelo pomemben prispevek h gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in konkurenčnosti za industrijo in gospodarstvo Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: EGP), ker imajo pozitiven učinek prelivanja na notranji trg in družbo.

3. Ti projekti omogočajo združevanje splošnega in strokovnega znanja, finančnih sredstev ter gospodarskih udeležencev po vsem EGP, da bi tako premagali velike tržne nepopolnosti ali sistemske pomanjkljivosti ter družbene izzive, ki jih sicer ne bi bilo mogoče odpraviti. Namenjeni so združevanju javnega in zasebnega sektorja za izvedbo projektov velikega obsega, ki EGP in državljanom pogodbenic zagotavljajo pomembne koristi.

4. Pomembni projekti skupnega evropskega interesa so lahko zanimivi za vse politike in ukrepe, ki izpolnjujejo skupne evropske cilje, zlasti glede ciljev strategije Evropa 2020 (2), vodilnih pobud Evropske unije in ključnih področij za gospodarsko rast, kot so ključne omogočitvene tehnologije (3).

5. Pobuda za posodobitev področja državnih pomoči (4) poziva k usmeritvi državne pomoči v cilje skupnih evropskih interesov v skladu s prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020, da se odpravijo tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti, ki ovirajo pospeševanje rasti in ustvarjanje delovnih mest ter uresničevanje celovitega, dinamičnega in konkurenčnega notranjega trga. Uvajanje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa pogosto zahteva pomembno udeležbo javnih organov, saj trg drugače ne bi financiral takih projektov. Kadar javno financiranje takih projektov vključuje državno pomoč, to sporočilo navaja veljavna pravila, da se zagotovijo in ohranijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu.

6. Posodobitev področja državnih pomoči predstavlja dobro priložnost za posodobitev in uskladitev obstoječih smernic v enem samem dokumentu, da bi jih tako uskladili s cilji strategije Evropa 2020 in cilji posodobitve področja državnih pomoči ter jih razširili na druga področja, na katerih bi se ta posodobitev lahko uporabljala. Te smernice zato nadomeščajo vse obstoječe predpise o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa. Tako te smernice pogodbenicam zagotavljajo namenske, meddisciplinarne smernice, katerih cilj je spodbujanje razvoja pomembnih skupnih projektov, ki podpirajo skupni evropski interes.

7. Člen 61(3)(b) Sporazuma EGP določa, da se lahko pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa šteje za skladno z delovanjem Sporazuma EGP. Zato te smernice določajo usmeritve za merila, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal za ocenjevanje državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa. Najprej opredeljujejo njihovo področje uporabe in nato določajo seznam meril, ki jih bo Nadzorni organ uporabil pri oceni narave in pomena takih projektov za uporabo člena 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nato pojasnjujejo, kako bo Nadzorni organ ocenil združljivost javnega financiranja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa v okviru pravil o državni pomoči.

8. Te smernice ne izključujejo možnosti, da je pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnih projektov skupnega evropskega interesa lahko združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi drugih določb, zlasti člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, in njihovimi izvedbenimi pravili. Okvir državnih pomoči je bil posodobljen, da bi pogodbenice imele več možnosti za subvencioniranje večjih projektov, ki odpravljajo tržne nepopolnosti in kohezijske izzive na različnih področjih ter tako spodbujajo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest. Vendar ni nujno, da te določbe v celoti zajemajo ustreznost, posebnosti in značilnosti pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, ki lahko zahtevajo posebno upravičenost, združljivost in postopkovne določbe, navedene v teh smernicah.

2. Področje uporabe

9. Te smernice se uporabljajo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa v vseh gospodarskih sektorjih.

10. Te smernice se ne uporabljajo za: (a) ukrepe pomoči za podjetja v težavah, kot so opredeljeni s smernicah za reševanje in prestrukturiranje (5) ali drugih smernicah, ki te smernice spreminjajo ali nadomeščajo; (b) ukrepe, ki zadevajo pomoč podjetjem, ki so naslovniki neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Nadzornega organa, ki je pomoč razglasil za nezakonito in nezdružljivo z delovanjem Sporazuma EGP; (c) ukrepe pomoči, ki sami po sebi, zaradi povezanih pogojev ali zaradi načina financiranja pomenijo neizogibno kršitev prava EGP (6), zlasti: — ukrepe pomoči, kadar je pogoj za dodelitev pomoči obveznost upravičenca, da ima sedež v zadevni pogodbenici ali da ima tam večino poslovnih enot, — ukrepe pomoči, kadar je pogoj za dodelitev pomoči obveznost, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve, — ukrepe pomoči, ki upravičencu omejujejo možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih pogodbenicah.

3. Merila za upravičenost

11. Pri ugotavljanju, ali projekt spada na področje uporabe člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, se bodo uporabljala naslednja merila:

3.1 Opredelitev projekta

12. Predlog pomoči zadeva en sam projekt, ki je jasno opredeljen glede ciljev kot tudi pogojev njegovega izvajanja, vključno z udeleženci in financiranjem (7).

13. Nadzorni organ lahko prav tako šteje za upravičen „integrirani projekt“, tj. skupino posameznih projektov, vključenih v skupno strukturo, načrt ali program, ki ima isti cilj in temelji na usklajenem sistemskem pristopu. Posamezni deli integriranega projekta se lahko nanašajo na ločene ravni dobavne verige, vendar se morajo dopolnjevati in biti potrebni za dosego pomembnega evropskega cilja (8).

3.2 Skupni evropski interes

3.2.1 Splošna kumulativna merila

14. Projekt mora konkretno, jasno in prepoznavno prispevati k enemu ali več skupnim evropskim ciljem in imeti pomemben vpliv na konkurenčnost EGP, trajnostno rast, reševanje družbenih izzivov ali ustvarjanje vrednosti po vsem EGP.

15. Projekt mora pomeniti pomemben prispevek k skupnim evropskim ciljem, na primer s tem, da je ključnega pomena za strategijo Evropa 2020, evropski raziskovalni prostor, evropsko strategijo za ključne omogočitvene tehnologije (9), energetsko strategijo za Evropo (10), okvir podnebne in energetske politike do 2030 (11), evropsko strategijo za energetsko varnost (12), evropsko strategijo za elektroniko, vseevropska prometna in energetska omrežja, vodilne pobude Unije, kot so Unija inovacij (13), Evropska digitalna agenda (14), Evropa, gospodarna z viri (15), ali celostna industrijska politika za dobo globalizacije (16).

16. Običajno mora projekt vključevati več kot eno pogodbenico (17), njegove koristi pa ne smejo biti omejene na pogodbenice, ki ga financirajo, temveč se morajo razširiti na znaten del EGP. Koristi projekta morajo biti jasno opredeljene na konkreten in prepoznaven način (18).

17. Koristi projekta ne smejo biti omejene na zadevna podjetja ali zadevno gospodarsko panogo, temveč morajo imeti širši pomen in uporabo za evropsko gospodarstvo ali družbo s pozitivnimi učinki prelivanja (s sistemskimi učinki na več ravneh vrednostne verige, na neposredno povezane trge, alternativno uporabo v drugih sektorjih ali prehod na drug način prevoza), ki so jasno opredeljeni na konkreten in prepoznaven način.

18. Projekt mora sofinancirati upravičenec.

19. Projekt mora spoštovati načelo postopnega ukinjanja okolju škodljivih subvencij, na katerega opozarja Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (19).

3.2.2 Splošni pozitivni kazalniki

20. Poleg kumulativnih meril iz oddelka 3.2.1 se bo Nadzorni organ odločil za ugodnejšo obravnavo v naslednjih primerih: (a) projekt je bil zasnovan tako, da vsem zainteresiranim pogodbenicam omogoča udeležbo, ob upoštevanju vrste projekta, zastavljenega cilja in njegove potrebe po financiranju; (b) oblikovanje projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Evropska komisija pooblastila, na primer Evropsko investicijsko banko; (c) izbira projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Komisija pooblastila, če ta organ v tej vlogi deluje kot izvedbena struktura; (d) struktura upravljanja projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Evropska komisija pooblastila, in več pogodbenic; (e) projekt vključuje pomembno medsebojno delovanje v obliki števila partnerjev, udeleženih organizacij iz različnih sektorjev ali udeleženih podjetij različnih velikosti; (f) projekt sofinancira sklad Efte ali Evropske unije (20).

3.2.3 Posebna merila

21. Projekti raziskav, razvoja in inovacij morajo imeti pomemben inovativen značaj ali pomeniti pomembno dodano vrednost v smislu raziskav, razvoja in inovacij glede na najsodobnejšo tehnologijo v zadevnem sektorju.

22. Projekti, ki vključujejo industrijsko uvajanje, morajo omogočiti razvoj novega proizvoda ali storitve z velikim deležem raziskav in inovativnosti in/ali uvajanjem temeljnega inovativnega proizvodnega postopka. Redne posodobitve brez inovativnega vidika obstoječih zmogljivosti ter razvoj novih različic obstoječih proizvodov se ne štejejo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa.

23. Okoljski in energetski projekti ali projekti na področju prometa morajo biti velikega pomena za okolje, energijo, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ali za prometno strategijo Unije ali pa znatno prispevati k notranjemu trgu, pri čemer seznam sektorjev ni izčrpen.

3.3 Pomen projekta

24. Projekt mora bili pomemben bodisi po obsegu bodisi po kakovosti, da izpolnjuje pogoje za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Biti bi moral izredno pomemben po velikosti ali obsegu in/ali pomeniti zelo visoko stopnjo tehnološkega ali finančnega tveganja.

4. Merila združljivosti

25. Pri ocenjevanju združljivosti pomoči za spodbujanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa na podlagi člena 61(3)(b) z delovanjem Sporazuma EGP bo Nadzorni organ upošteval naslednja merila (21).

26. Nadzorni organ bo opravil test tehtanja, da oceni, ali pričakovani pozitivni učinki odtehtajo morebitne negativne učinke, kot je navedeno spodaj.

27. Glede na naravo projekta lahko Nadzorni organ meni, da se predpostavlja obstoj tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti ter prispevek k skupnemu evropskemu interesu, kadar projekt izpolnjuje merila za upravičenost iz oddelka 3 zgoraj.

4.1 Nujnost in sorazmernost pomoči

28. Pomoč ne sme kriti stroškov projekta, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme nadomestiti običajnega poslovnega tveganja gospodarske dejavnosti. Brez pomoči bi bil projekt neizvedljiv ali bi bil izvedljiv v manjši velikosti ali obsegu ali na drugačen način, ki bi močno omejil pričakovane koristi (22). Pomoč se bo štela za sorazmerno samo, če ne bi bilo mogoče doseči istega rezultata z manj pomoči.

29. Pogodbenica mora Nadzornemu organu predložiti zadostne informacije o projektu, ki prejema pomoč, ter celovit opis hipotetičnega scenarija, ki ustreza razmeram brez dodelitve pomoči s strani katere koli pogodbenice. Hipotetični scenarij lahko pomeni neobstoj alternativnega projekta ali jasno opredeljen in dovolj predvidljiv alternativni projekt, ki ga upravičenec upošteva v svojem notranjem odločanju, ter se lahko nanaša na alternativni projekt, ki se v celoti ali delno izvaja zunaj EGP.

30. Če ni alternativnega projekta, bo Nadzorni organ preveril, ali znesek pomoči presega najnižji potrebni znesek, da bi bil projekt, ki prejema pomoč, dovolj donosen, na primer z omogočanjem doseganja notranje stopnje donosa, ki ustreza merilu uspešnosti ali minimalni stopnji donosa v specifičnem sektorju ali podjetju. V ta namen se lahko uporabljajo tudi običajni donosi, ki jih zahteva upravičenec v drugih podobnih naložbenih projektih, njegovi stroški kapitala kot celota ali donosi, ki so običajni za zadevni gospodarski sektor. Vse ustrezne pričakovane stroške in koristi je treba upoštevati skozi celotno obdobje projekta.

31. Najvišja stopnja pomoči se bo določila glede na ugotovljeno likvidnostno vrzel v zvezi z upravičenimi stroški. Če to upravičuje analiza likvidnostne vrzeli, lahko intenzivnost pomoči doseže 100 % upravičenih stroškov. Likvidnostna vrzel se nanaša na razliko med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v času trajanja naložbe, ki se diskontirajo na sedanjo vrednost na podlagi ustreznega diskontnega faktorja, to pa odraža stopnjo donosa, ki jo upravičenec potrebuje za izvedbo projekta, zlasti glede na tveganja projekta. Upravičeni stroški so določeni v Prilogi (23).

32. Kadar bo prikazano, na primer z internimi dokumenti družbe, da upravičenec do pomoči jasno izbira med izvajanjem projekta, ki prejema pomoč, in alternativnim projektom brez pomoči, bo Nadzorni organ primerjal pričakovane neto sedanje vrednosti naložbe v projekt, ki prejema pomoč, in hipotetični projekt, pri čemer bo upošteval verjetnost različnih poslovnih scenarijev.

33. Nadzorni organ bo v analizi upošteval naslednje elemente: (a) : opredelitev predvidene spremembe : pogodbenica mora dobro opredeliti spremembo ravnanja, ki se pričakuje od državne pomoči, tj. začetek novega projekta ali povečana velikost, obseg ali hitrost projekta. Sprememba ravnanja mora biti ugotovljena s primerjavo pričakovanega izida in ravni načrtovane dejavnosti s pomočjo in brez nje. Razlika med obema primeroma kaže učinek ukrepa pomoči in njen spodbujevalni učinek; (b) : raven donosnosti : kadar projekt sam po sebi ne bi bil dovolj donosen, da bi ga izvedlo zasebno podjetje, vendar bi pomenil pomembne koristi za družbo, je bolj verjetno, da ima pomoč spodbujevalni učinek.

34. Da se odpravijo dejanska ali morebitna neposredna ali posredna izkrivljanja mednarodne trgovine, lahko Nadzorni organ upošteva dejstvo, da so konkurenti zunaj EGP za podobne projekte posredno ali neposredno prejeli (v zadnjih treh letih) oziroma bodo prejeli pomoč z enako intenzivnostjo. Kadar je verjetno, da bo izkrivljanje mednarodne trgovine nastopilo po več kot treh letih glede na posebno naravo zadevnega sektorja, se lahko referenčno obdobje ustrezno podaljša. Če je le mogoče, bo zadevna pogodbenica Nadzornemu organu posredovala zadostne informacije, da bo ta lahko ocenil razmere, zlasti potrebo po upoštevanju konkurenčne prednosti, ki jo uživa konkurent iz tretje države. Če Nadzorni organ nima dokazov v zvezi z dodeljeno ali predlagano pomočjo, lahko svojo odločitev utemelji tudi na posrednih dokazih.

35. Nadzorni organ lahko pri zbiranju dokazov uporabi svoja preiskovalna pooblastila (24).

36. Instrument pomoči mora biti izbran glede na tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti, ki jih želi odpraviti. Če je na primer glavna težava pomanjkanje dostopa do financiranja, bi morale pogodbenice običajno uporabiti pomoč v obliki likvidnostne podpore, kot so posojila ali jamstva (25). Kadar je treba podjetju zagotoviti tudi določeno stopnjo delitve tveganja, bi običajno moralo biti vračljivo predplačilo najprimernejši instrument pomoči. Vračljivi instrumenti pomoči bodo na splošno upoštevani kot pozitivni kazalnik.

37. Kjer je to ustrezno, je treba v analizi upoštevati cilje zanesljive oskrbe z energijo in energetske učinkovitosti.

38. Nadzorni organ bo ugodneje obravnaval projekte, ki bodo vključevali znaten lastni prispevek upravičencev ali neodvisnih zasebnih vlagateljev. Prispevek opredmetenih in neopredmetenih sredstev ter zemljišč se evidentira po tržni ceni.

39. Izbor upravičencev s konkurenčnim, preglednim in nediskriminatornim razpisnim postopkom se bo štel kot pozitivni kazalnik.

4.2 Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence in test tehtanja

40. Pogodbenica bi morala predložiti dokaze, da predlagani ukrep pomoči pomeni ustrezen instrument politike za uresničevanje cilja projekta. Ukrep pomoči se ne bo štel za primernega, če se z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike ali drugimi manj izkrivljajočimi vrstami instrumentov pomoči lahko doseže isti rezultati.

41. Pomoč velja za združljivo, če so negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in učinek na trgovino med pogodbenicami omejeni in jih odtehtajo pozitivni učinki v smislu prispevka k cilju skupnega evropskega interesa.

42. Pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči bo Nadzorni organ analizo osredotočil na predvidljivi učinek, ki ga lahko ima pomoč na konkurenco med podjetji na zadevnih proizvodnih trgih, vključno z neposredno povezanimi trgi, ter na tveganje presežne zmogljivosti.

43. Nadzorni organ bo ocenil tveganje zapiranja trga in prevladujočega položaja, zlasti v primeru nerazširjanja ali omejenega razširjanja rezultatov raziskav. Projekti, ki vključujejo gradnjo infrastrukture (26), morajo zagotoviti odprt in nediskriminatoren dostop do infrastrukture in nediskriminatorno oblikovanje cen (27).

44. Nadzorni organ bo ocenil možne negativne vplive na trgovino, vključno s tveganjem, da pogodbenice tekmujejo za subvencije, kar se lahko pojavi zlasti v zvezi z izbiro lokacije.

4.3 Preglednost

45. Pogodbenice zagotovijo objavo naslednjih informacij na izčrpnem spletnem mestu o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni: (a) besedilo ukrepa pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezavo do teh besedil; (b) identiteto pristojnih organov za dodelitev pomoči; (c) identiteto posameznega upravičenca, obliko in znesek pomoči, dodeljene posameznemu upravičencu, datum dodelitve, vrsto podjetja (MSP/veliko podjetje), regijo, v kateri ima upravičenec sedež (na ravni NUTS II), in glavni gospodarski sektor, v katerem upravičeno podjetje izvaja svoje dejavnosti (na ravni skupine NACE) (28).

46. Ta zahteva se lahko opusti v zvezi z dodelitvijo individualne pomoči, nižje od 500 000 EUR. Te informacije je treba po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči objaviti, hraniti najmanj 10 let in jih dati na voljo splošni javnosti brez omejitev (29). Pogodbenicam ne bo treba predložiti zgoraj navedenih informacij pred 1. julijem 2016.

5. Končne določbe

5.1 Obveznost priglasitve

47. V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča morajo pogodbenice Nadzorni organ vnaprej obvestiti o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo državne pomoči, vključno s pomočjo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa.

48. Pogodbenice, ki sodelujejo pri istem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa, so pozvane, da Nadzornemu organu, kadar je le mogoče, predložijo skupno priglasitev.

5.2 Naknadno vrednotenje in poročanje

49. O izvajanju projekta je treba redno poročati. Kadar je to primerno, lahko Nadzorni organ zaprosi za izvedbo naknadne ocene.

5.3 Začetek veljavnosti, veljavnost in revizija

50. Te smernice se bodo uporabljale od datuma njihovega sprejetja do 31. decembra 2020.

51. Nadzorni organ bo uporabljal načela iz teh smernic za vse priglašene projekte pomoči, v zvezi s katerimi bo moral odločati po objavi smernic na spletišču Nadzornega organa, tudi če so bili projekti priglašeni pred objavo smernic.

52. V skladu s poglavjem o veljavnih pravilih, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, iz dela II Smernic o državni pomoči (30) bo Nadzorni organ v primeru nepriglašene pomoči uporabil te smernice, če je bila pomoč dodeljena po začetku njihove veljavnosti, v vseh drugih primerih pa bo uporabil pravila, veljavna takrat, ko je bila dodeljena pomoč.

53. Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči za spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik, mednarodnih obveznosti, novih razmer na trgu ali katerega koli drugega utemeljenega razloga.

(1) Te smernice so skladne s sporočilom Evropske komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom, objavljenim 20. junija 2014 (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

(2) Sporočilo Komisije Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

(3) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final z dne 26. junija 2012.

(4) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Posodobitev področja državnih pomoči EU, COM(2012) 209 final z dne 8. maja 2012.

(5) Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah, kakor so bile sprejete z Odločbo št. 321/14/COL (UL L 271, 16.10.2015, str. 35, in Dopolnilo EGP št. 62, 15.10.2015, str. 1). Kot je obrazloženo v odstavku 23 navedenih smernic, se glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, to podjetje toliko časa ne more šteti kot ustrezni instrument za pospeševanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja.

(6) Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, EU:C:2000:467, točka 78, in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, točke 94 do 116.

(7) Če v primeru raziskav in razvoja dveh ali več projektov ni mogoče jasno ločiti enega od drugega, zlasti kadar nimajo neodvisne verjetnosti tehnološkega uspeha, se morajo šteti za en sam projekt. Pomoč za projekt, ki privede le do spremembe lokacije projekta znotraj EGP brez spremembe narave, velikosti ali obsega projekta, se ne bo štela za združljivo.

(8) V nadaljnjem besedilu se posamezni projekt in integrirani projekt imenujeta „projekt“.

(9) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final z dne 26. junija 2012.

(10) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo“, COM(2010) 639 final z dne 10. novembra 2010.

(11) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“, COM(2014) 15 final z dne 22. januarja 2014.

(12) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska strategija za energetsko varnost“, COM(2014) 330 final z dne 28. maja 2014.

(13) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Vodilna pobuda Unije iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij“, COM(2010) 546 final z dne 6. oktobra 2010.

(14) Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska digitalna agenda“, COM(2010) 245 final z dne 26. avgusta 2010, kakor je priznana v resoluciji s 37. seje skupnega parlamentarnega odbora EGP z dne 26. oktobra 2011.

(15) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“, COM(2011) 21 z dne 26. januarja 2011.

(16) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“, COM(2010) 614 final z dne 28. oktobra 2010.

(17) Razen medsebojno povezanih raziskovalnih infrastruktur in projektov TEN-T, ki so v osnovi meddržavnega pomena, ker so del fizično povezanega čezmejnega omrežja ali so bistveni za izboljšanje upravljanja čezmejnega prometa ali interoperabilnosti.

(18) Zgolj dejstvo, da projekt izvajajo podjetja v različnih državah, ali da raziskovalno infrastrukturo pozneje uporabljajo podjetja s sedežem v različnih državah EGP, ne zadostuje za izpolnjevanje pogojev za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Sodišče je navedlo, da je projekt mogoče opredeliti kot projekt, ki je v skupnem evropskem interesu, če je del nadnacionalnega evropskega programa, ki ga skupaj podpira več vlad držav članic EGP ali ki izhaja iz usklajenega delovanja več držav članic EGP v boju proti skupni grožnji. Združeni zadevi C-62/87 in 72/87, Exécutif regional wallon in SA Glaverbel proti Komisiji, EU:C:1988:132, točki 22 in 23.

(19) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“, COM(2011) 571 final z dne 20. septembra 2011.

(20) Finančna sredstva Efte ali Evropske unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi EGP ali Evropske unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, ne pomenijo državne pomoči.

(21) V skladu s sodno prakso ima Nadzorni organ diskrecijsko pravico v zvezi z oceno združljivosti pomembnih projektov skupnega evropskega interesa. Združeni zadevi C-62/87 in 72/87, Exécutif regional wallon in SA Glaverbel proti Komisiji, Recueil 1988, str. 1573, točka 21.

(22) Vloga za pomoč mora biti vložena pred začetkom del, to pa pomeni bodisi začetek gradbenih del v okviru naložbe bodisi prvo trdno zavezo za naročilo opreme ali drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati, če slednja nastopi pred začetkom gradbenih del. Nakup zemljišča in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in izvajanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del.

(23) V primeru integriranega projekta je treba navesti vse podrobnosti o upravičenih stroških za vsak projekt posebej.

(24) Glej člen 1(3) Uredbe Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 204, 31.7.2013, str. 15). Ob sprejetju teh smernic se je proučevala vključitev Uredbe (EU) št. 734/2013 v Sporazum EGP. Uredba (ES) št. 659/1999 je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 164/2001 (UL L 65, 7.3.2002, str. 46, in Dopolnilo EGP št. 13, 7.3.2002, str. 26).

(25) Pomoč v obliki jamstev mora biti časovno omejena, za pomoči v obliki posojil pa je treba uporabiti obdobja odplačila.

(26) V izogib dvomom se pilotske linije ne štejejo za infrastrukturo.

(27) Kadar projekt vključuje energetsko infrastrukturo, zanj veljajo tarifne in dostopne ureditve ter zahteve glede ločitve dejavnosti v skladu z zakonodajo notranjega trga.

(28) Izjema v ustrezno utemeljenih primerih so poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije, za katere se uporablja soglasje Nadzornega organa (poglavje o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči, Odločba št. 15/04/COL, objavljena v UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1).

(29) Informacije se objavijo najpozneje šest mesecev po datumu dodelitve pomoči. V primeru nezakonite pomoči bodo morale pogodbenice zagotoviti naknadno objavo teh informacij najpozneje v šestih mesecih od datuma sklepa Nadzornega organa. Informacije so na voljo v obliki, ki omogoča iskanje, zajemanje in enostavno objavo podatkov na internetu, na primer v formatu CSV ali XML.

(30) Odločba št. 154/07/COL (UL L 73, 19.3.2009, str. 23, in Dopolnilo EGP št. 15, 19.3.2009, str. 1).