SL Uradni list Evropske unije L 114/14

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 368/06/COL

z dne 29. novembra 2006

o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. (Islandija)

NADZORNI ORGAN EFTA JE (1) –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(3) in (2) dela I in členov 4(2), 4(4), 6, 7(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob upoštevanju Smernic Organa (4) o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju Odločbe Organa z dne 14. julija 2004 o izvajanju določb iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob pozivu zainteresiranim strankam, naj v skladu z navedenimi členi predložijo svoje pripombe o Odločbi št. 421/04/COL (5) in Odločbi št. 367/06/COL (6),

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

1. Postopek

Z dopisom Islandske misije pri Evropski uniji z dne 19. avgusta 2003, v katerem je bil posredovan dopis Ministrstva za finance z dne 19. avgusta 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral na isti dan (dok. št. 03-5684 A), so islandski organi priglasili prodajo državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. je 17. decembra 2003 pri Nadzornem organu vložilo pritožbo o načinu in pogojih, pod katerimi je država Islandija prodajala svoje delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. Nadzorni organ je ta dopis prejel in evidentiral 23. decembra 2003 (dok. št. 03-9059 A). Pritožnik je zahteval, da se pritožba obravnava hkrati s priglasitvijo prodaje, ki jo je predložila vlada.

Po izmenjavi različne korespondence (7) je Nadzorni organ z dopisom z dne 21. decembra 2004 obvestil islandske organe, da se je glede prodaje islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. odločil sprožiti postopek, določen v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (dogodek št. 296878).

Odločba Nadzornega organa št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (8). Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Islandski organi so z dopisom z dne 24. februarja 2005 (dogodek št. 311243) posredovali svoje pripombe na to odločbo. Nadzorni organ je 20. junija 2005 prejel pripombe podjetja Islenskt sement ehf., kupca podjetja Sementsverksmiðjan hf. (dogodek št. 323552). Podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. je 2. septembra 2005 predložilo dodatne pripombe (dogodek št. 333018).

Nadzorni organ je za pomoč zaprosil neodvisnega strokovnjaka. g. Erlenda Kvaala, izrednega profesorja na Norveški šoli za management BI v Oslu, da bi ugotovil, ali je bila prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. opravljena v skladu z načelom tržnega vlagatelja. Na podlagi prve ocene informacij, ki so bile o prodaji na voljo Nadzornemu organu in jo je pripravil neodvisni strokovnjak, je bil islandskim organom 12. julija 2005 poslan zahtevek za informacije (dogodek št. 326295). Islandski organi so odgovorili z dopisom Islandske misije pri EU, ki je posredovala dopis Ministrstva za finance, z dne 30. oziroma 31. avgusta 2005. Ta dopis je Nadzorni organ prejel in evidentiral 1. septembra 2005 (dogodek št. 332274).

Drugi zahtevek za informacije je bil islandskim organom v okviru formalnega postopka preiskave poslan 28. oktobra 2005 (dogodek št. 347691). Temu zahtevku je 23. novembra 2005 sledil sestanek v Bruslju, na katerem so sodelovali predstavniki Nadzornega organa, islandskih organov, podjetja Sementsverksmiðjan hf. in enega investitorja iz konzorcija, ki je kupil državne delnice. Sestanka se je udeležil tudi neodvisni strokovnjak, ki ga je najel Nadzorni organ.

Z dopisom z dne 6. decembra 2005, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 7. decembra 2005 (dogodek št. 353483) je Islandska misija pri EU posredovala dopis Ministrstva za finance z dne 2. decembra 2005, v katerem je bil podan odgovor na zgoraj navedeni zahtevek za informacije in tudi na nekatera nerešena vprašanja s sestanka.

Neodvisni strokovnjak je 31. januarja 2006 Nadzornemu organu predstavil svoje končno poročilo o vprašanju, ali je bila prodaja delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. v lasti islandske države izvedena po tržnih pogojih (dogodek št. 360438).

Nadzorni organ je 16. februarja, 9. marca in 4 avgusta 2006 islandskim organom poslal dopise, v katerih je zahteval dodatne informacije in pojasnila o še vedno nepojasnjenih točkah (dogodki št. 363213, 365145 in 383227). Islandski organi so odgovorili z dopisi z dne 20. februarja, 19. aprila in 25 septembra (dogodki št. 363608, 370425 in 390092).

O tej zadevi je potekala razprava tudi na letnem sestanku o paketu državnih pomoči 12. oktobra 2006 v Reykjaviku. Kot nadaljevanje te razprave so islandski organi 2. novembra 2006 poslali dopis Nadzornemu organu (dogodek št. 396476).

Nadzorni organ je 29. novembra 2006 sprejel Odločbo št. 367/06/COL o podaljšanju formalnega postopka preiskave, začetega z Odločbo Nadzornega organa št. 421/04/COL. Podaljšanje se je nanašalo na državni prevzem pokojninskih obveznosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. v postopku priprave podjetja na prodajo. S to odločbo Nadzorni organ zaključuje formalni postopek preiskave o prodaji islandskih državnih delnic v Sementsverksmiðjan hf. skupini investitorjev Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK. Drugi elementi formalnega postopka preiskave ostajajo predmet nadaljnje preiskave.

2. Opis ukrepov, ocenjenih v tej odločbi

Podjetje v državni lasti Sementsverksmiðjan hf. je uživalo dejanski monopol na trgu cementa na Islandiji vse do leta 2000, ko je na islandski trg vstopil uvoznik cementa iz Danske. Zdi se, da se je zaradi novega konkurenčnega položaja na trgu podjetje Sementsverksmiðjan hf. znašlo v gospodarskih težavah in začelo kopičiti izgube. V takšnih okoliščinah se je v letu 2003 država odločila, da proda svoje delnice v podjetju (9). Po navedbi državnega obvestila o prodaji delnic: „Izvršni odbor za privatizacijo in minister za industrijo nameravata posamezniku ali skupini investitorjev prodati vse delnice Sementsverksmiðjan hf v nominalni vrednosti 450 000 000 ISK, ki so trenutno v lasti države. To pomeni 100 % vseh delnic podjetja. Pričakuje se, da bo nakupna cena plačana v gotovini. Išče se investitor, ki je pripravljen nadaljevati s poslovanjem podjetja, ga okrepiti in prispevati k zdravi konkurenci na islandskem gradbenem trgu.“

Ministrstvo za industrijo je 2. oktobra 2003 s skupino investitorjev Íslenskt Sement ehf v imenu islandske vlade podpisalo pogodbo o nakupu deleža. Na podlagi te pogodbe je država, lastnica 100-odstotnega deleža v Sementsverksmiðjan hf., prodala svoj delež Íslenskt Sement ehf za ceno 68 milijonov ISK.

Hkrati je bil med Sementsverksmiðjan hf. in nacionalno zakladnico sklenjen ločen sporazum. Po določilih tega sporazuma je država Islandija od Sementsverksmiðjan hf. kupila določena stalna in finančna sredstva, ki so bila nepotrebna za proizvodnjo cementa, za ceno 450 milijonov ISK. Iztržek se je porabil za plačilo neporavnanih dolgov podjetja.

Poleg tega je v skladu s členom 4 pogodbe o nakupu deleža med Vlado Islandije in Íslenskt sement ehf. država Islandija s sporazumom med Ministrstvom za finance in Pokojninskim skladom državnih uslužbencev prevzela pokojninske obveznosti, ki so bremenile Sementsverksmiðjan hf.

Z drugimi besedami, podjetje, katerega delnice je kupilo Íslenskt sement ehf., je bilo tako brez teh sredstev in obveznosti.

Ta transakcija, prodaja Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf., je predmet te odločbe. Formalni postopek preiskave glede drugih domnevnih ukrepov državne pomoči v korist Sementsverksmiðjan hf., ki je bil začet z Odločbo št. 421/04/COL, je bil z Odločbo št. 367/06/COL podaljšan in bo vključeval državni prevzem pokojninskih obveznosti podjetja ter ga bo obravnavala druga odločba.

3. Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

Glede državne prodaje 100 % njenih delnic v Sementsverksmiðjan hf. je v Odločbi št. 421/04/COL o sprožitvi formalnega postopka preiskave Nadzorni organ v zadevnem primeru podvomil o primernosti uporabe Poglavja 18B Smernic o državni pomoči o prodaji zemljišč in stavb s strani javnih organov. Nadzorni organ je menil, da države ne prodaja zgolj zemljišča in stavb, ki jih je imela v lasti, temveč njene delnice v podjetju, ki je bilo 100-odstotno v njeni lasti.

Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da je prodaja potekala v skladu z načelom tržnega vlagatelja. Ni bilo jasno, v kolikšnem obsegu je država v postopku pogajanj upoštevala druge dejavnike poleg samega gospodarskega donosa transakcije in ali je temu ustrezno v prodaji dosežena cena ustrezala tržni vrednosti podjetja.

S priglasitvijo transakcije so islandski organi predložili cenitev podjetja Sementsverksmiðjan hf., ki jo je opravil neodvisni strokovnjak na podlagi likvidacijske vrednosti. V Odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ podvomil, ali se lahko vrednost delujočega podjetja oceni za enako njegovi likvidacijski vrednosti, ki temelji na domnevi, da bo podjetje prenehalo poslovati. Nadzorni organ je to utemeljeval s tem, da če bi bila tržna vrednost 100-odstotnega državnega deleža v Sementsverksmiðjan hf. višja kot cena 68 milijonov ISK, ki jo je zanj plačal Íslenskt Sement ehf., bi država prodala podjetje pod njegovo tržno ceno. V smislu člena 61(1) Sporazuma EGP bi bila vpletena državna sredstva v obliki izpada dohodkov, ker bi država prejela nižje prihodke kot zasebni subjekt po tržnih pogojih za ista sredstva.

4. Pripombe islandskih organov

V dopisu z dne 23. februarja 2005 so islandski organi predložili svoje pripombe o odločbi Nadzornega organa, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji državnih delnic v Sementsverksmiðjan hf.

Islandski organi so poudarili, da je bil eden najpomembnejših razlogov za obstoj pogoja o nadaljnji proizvodnji cementa dvig vrednosti Sementsverksmiðjan hf. pri prodaji podjetja tretji osebi. Islandski organi so navedli, da: „Če takega pogoja ne bi bilo, bi kupec takoj moral kriti stroške sanacije prostora. S postavitvijo pogoja, da se mora proizvodnja cementa nadaljevati, so ti stroški ostali latentni. Poleg tega je treba omeniti, da je bil s kupci med pogajanji o tem pogoju dogovorjeno in tudi vključeno v pogodbo o nakupu deleža, da gre zgolj za namen kupcev, da nadaljujejo z obratovanjem Sementsverksmiðjan hf. dokler bo to gospodarsko upravičeno. Država kupcem ne more ukazati, naj nadaljujejo s poslovanjem podjetja, če to ni gospodarsko upravičeno. Tega ni mogoče videti kot dokaz, da je država upoštevala več kot zgolj gospodarski donos.“

Po mnenju islandskih organov in kot je navedeno tudi v Smernicah Nadzornega organa, je lahko državna pomoč vključena le v primerih, kadar ni objektivnih razlogov, po katerih bi lahko pričakovali, da bo investicija dajala enak donos, kot bi bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja v primerljivem zasebnem podjetju, ki bi delovalo v normalnih tržnih pogojih.

Islandski organi so navedli, da: „Ob upoštevanju zgoraj navedenega ni mogoče sklepati, da ni bilo nikakršnih objektivnih razlogov, zaradi katerih bi država pričakovala, da prodaja podjetja Sementsverksmiðjan državi ne bo zagotovila ustrezne stopnje donosnosti. Nasprotno, država je po pogajanjih s kupci pričakovala nakupno ceno podjetja, ki je bila bistveno višja od tržne cene. Zato je treba ugotoviti, da država ni iztržila nižjega prihodka, kot bi ga za ista sredstva po tržnih pogojih lahko dobil zasebni subjekt. Država je zato ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nadzorni organ mora dokazati, da država ni pričakovala ustrezne stopnje donosnosti. Ker to ni bilo dokazano in ker mnenja države ni mogoče prikazati, je treba ugotoviti, da je država delovala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.“

V priglasitvi transakcije so islandski organi trdili, da vrednost podjetja ustreza njegovi likvidacijski vrednosti. Likvidacijska vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. je bila ocenjena na – 46,5 milijona ISK, brez upoštevanja stroškov sanacije tovarne v Arkanesu. V Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ izrazil dvom, da je tržno vrednost podjetja, ki je bilo prodano kot delujoča družba, mogoče določiti z uporabo likvidacijske vrednosti. V pripombah na Odločbo Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave so se islandski organi nadalje sklicevali na vrednosti denarnih tokov, ki so jih predložili Nadzornemu organu. Zlasti je tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf., glede na vrednost denarnih tokov, ki je bila prikazana v prilogi dopisa z dne 23. februarja 2005, znašala – 1,5 milijarde ISK. Na tej osnovi so islandski organi ocenili, da je tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. kot delujoče družbe bistveno nižja od njegove likvidacijske vrednosti.

Islandski organi so nadalje trdili, da, ker je bila tržna cena podjetja Sementsverksmiðjan hf. ob upoštevanju bodisi vrednosti denarnih tokov bodisi likvidacijske vrednosti nižja od prodajne cene 68 milijonov ISK, niti Sementsverksmiðjan hf. niti Íslenskt sement ehf. nista prejela nikakršne gospodarske prednosti v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Islandski organi so menili, da mora Nadzorni organ pri ugotavljanju, ali je bila dodeljena državna pomoč, oceniti celotno prodajno ceno podjetja po prodaji sredstev, nepotrebnih za proizvodnjo cementa, nazaj državi Islandiji: „Nadaljnje mnenje države je, da, če Nadzorni organ ugotovi, da je [vrednost denarnih tokov] podjetja pravilni način cenitve za določanje prodajne cene […], je nato to metodo denarnih tokov treba uporabiti za oceno vrednosti podjetja po prodaji sredstev.“

Islandski organi so pojasnili, da se država ni bila pripravljena pogajati o prodajni ceni, ki bi ustrezala izračunani vrednosti denarnih tokov podjetja Sementsverksmiðjan hf. „[K]er je zaradi nakopičenih izgub podjetja od objave razpisa postalo jasno, da bo za prodajo podjetja kupcu treba podjetje prestrukturirati. Država bi od podjetja kupila vsa sredstva, ki niso bila bistvenega pomena za proizvodnjo in poslovanje, da bi tako zmanjšala operativne stroške in omogočila nemoteno poslovanje podjetja.“

Zaradi prej navedenih razlogov so islandski organi menili, da v transakciji ni bila vključena nikakršna državna pomoč. Vendar če bi Nadzorni organ ugotovil, da je šlo za državno pomoč, bi po njihovem mnenju ta pomoč bila upravičena, v skladu z odstopanjem iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, zlasti na podlagi določb iz Poglavja 16 Smernic o državni pomoči kot pomoč za prestrukturiranje podjetja v težavah.

V dopisu z dne 2. novembra 2006 so islandski organi zaprosili Nadzorni organ, da preuči možnost, da nekaterih vidikov sedanje formalne preiskave še ne zaključi, ker „je treba upoštevati vse vidike transakcije kot celote, da bi lahko povsem razumeli zadevo.“

5. Pripombe tretjih strank

5.1 Pripombe podjetja Íslenskt sement ehf.

V dopisu z dne 20. junija 2005 je podjetje Íslenskt sement ehf. predložilo svoje pripombe o Odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan. Po mnenju podjetja Íslenskt sement ehf. omenjena prodaja ni vključevala nikakršne državne pomoči. Družba je sporočila: „Podjetje Islenskt Sement je prepričano, da je bilo načelo tržnega vlagatelja izpolnjeno, zlasti ker je bila skupna nakupna cena podjetja Sementsverksmiðjan vsaj enakovredna, če že ne bistveno višja, kot je bila prava tržna vrednost podjetja v zadevni transakciji.“

Podjetje Íslenskt sement ehf. je menilo, da je cenitev na podlagi denarnih tokov, ki se običajno uporablja v podjetjih za pridobivanje cementa, edina pravična metoda cenitve podjetja. Vendar pa je podjetje trdilo, da se država Islandija ni bila pripravljena pogajati na tej osnovi, ker bi to privedlo do negativne nakupne cene. Po navedbah podjetja Íslenskt sement ehf. bi ocenjena tržna vrednost, če bi se v primeru podjetja Sementsverksmiðjan uporabila metoda denarnih tokov, bila enaka nič ali celo negativna. Zato je podjetje Íslenskt sement ehf. menilo, da je vrednost, določena z uporabo likvidacijske metode, ustrezala najvišji tržni vrednosti podjetja v času nakupa. Nadalje je podjetje Íslenskt sement ehf. trdilo, da likvidacijska vrednost 69,9 milijona ISK ni upoštevala nikakršnih stroškov, povezanih z likvidacijo in prenehanjem poslovanja, vključno s sanacijo zemljišča. Podjetje Íslenskt sement ehf. je trdilo, da je bila nakupna cena za delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. bistveno višja od likvidacijske vrednosti podjetja.

Podjetje Islenskt Sement je trdilo, da sredstva, ki jih je kupila nacionalna zakladnica, niso bila prodana ločeno, temveč v povezavi s prodajo delnic, kot sestavni del celotne pogodbe o nakupu. Zato „pri ocenjevanju, ali je bila pri prodaji podjetja Semenstverksmidjan vključena državna pomoč, Nadzorni organ ne more ločeno ocenjevati vsake posamezne prodaje sredstev, temveč mora upoštevati učinek, ki ga je prodaja posameznih sredstev imela na celotno oceno vrednosti podjetja v času prodaje.“

5.2 Pripombe podjetja Aalborg Portland Íslandi ehf.

V dopisu z dne 2. septembra 2005 je podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. predložilo pripombe o Odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. Podjetje je imelo enake pomisleke in stališča, kot jih je podal Nadzorni organ v navedeni odločbi, sklicevalo pa se je tudi na prevzem pokojninskih obveznosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. s strani države Islandije, ki ni bil vključen v Odločbo Nadzornega organa.

II. OCENA

1. Obstoj državne pomoči pri prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf.

Po informacijah, ki so jih zagotovili islandski organi, je država prodala svoje delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. po ceni 68 milijonov ISK v transakciji, povezani z nakupom s strani Islandske nacionalne zakladnice nekaterih sredstev podjetja, ki niso bila potrebna za poslovanje podjetja. Čeprav sta ta elementa transakcije tesno povezana, tako da je podjetje Íslenskt sement ehf. kupilo operativni del podjetja Sementsverksmiðjan hf. brez sredstev in delnic, nepotrebnih za proizvodnjo cementa, bo v tej odločbi Nadzorni organ ločeno ocenil zgolj prodajo delnic. To je zato, ker bi bil morebitni prejemnik državne pomoči v primeru prodaje državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. podjetje Íslenskt sement ehf. V nasprotju s tem pa bi bil morebitni prejemnik kakršne koli državne pomoči, dodeljene v okviru prestrukturiranja sredstev in obveznosti podjetja, ki bi ga država izvedla v povezavi s prodajo delnic, sam proizvajalec cementa, tj. podjetje Sementsverksmiðjan hf. Država je namreč od slednjega kupila različna sredstva in prevzela pokojninske obveznosti.

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa, da:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ES, država Efte, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, če to vpliva na trgovino med pogodbenicami, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma.“

Preden oceni, ali ta prodaja vključuje državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, bo Nadzorni organ obravnaval navedbe islandske vlade, da je prisotnost državne pomoči mogoče izključiti zaradi uporabe Poglavja 18B Smernic o državni pomoči o „Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“.

1.1 Poglavje 18B Smernic o državni pomoči o „Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“

Poglavje 18B Smernic o državni pomoči „Elementi državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“ daje navodila, kako Nadzorni organ razlaga in uporablja določbe sporazuma EGP o državni pomoči, kadar gre za ocenjevanje prodaje zemljišč in objektov s strani javnih organov. Če se v povezavi s prodajo zemljišč in objektov s strani javnih organov upoštevajo postopki, določeni v Poglavju 18B Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, velja domneva, da v prodajo ni bila vključena nikakršna državna pomoč.

Čeprav so islandski organi priglasili pogoje transakcije glede prodaje državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., so bili mnenja, da je prodaja potekala v skladu s Poglavjem 18B Smernic o državni pomoči glede prodaje zemljišč in objektov. Zato po njihovem mnenju transakcija ni vključevala nikakršne državne pomoči.

Kot je bilo navedeno že v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave, Nadzorni organ meni, da pri tej transakciji ni mogoče uporabljati Poglavja 18B. Država ni zgolj prodala zemljišča in stavb, ki jih je imela v lasti, temveč njene delnice v podjetju, ki je bilo 100-odstotno v njeni lasti in ki še vedno posluje. Tudi če bi se uporabljale določbe Poglavja 18B, pa niso bili upoštevani zahtevani postopki, ki izključujejo prisotnost državne pomoči.

Postopek za oddajo naročila, izveden v tem primeru, ni upošteval definicije iz Poglavja 18B.2.1(1)(b). Prvič, ni bil v zadostni meri oglaševan. Poleg tega je bil namenjen zgolj izbiri prihodnjega kupca, s katerim so se pogajanja o ceni začela šele pozneje. Kar zadeva alternativni postopek, tj. prodajo na osnovi neodvisne strokovne cenitve, je v zadevnem primeru strokovnjak, MP-verðbréf hf., določil likvidacijsko vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. Kljub temu pa je bilo podjetje prodano kot delujoča družba, kar je pomenilo, da se bo proizvodnja cementa nadaljevala. V teh okoliščinah ni bilo mogoče brez nadaljnje ocene sklepati, da je likvidacijska vrednost ustrezala tržni vrednosti brez obstoja državne pomoči.

Zdi se, da je treba določiti, katera metoda je v takšnih okoliščinah najprimernejša za določanje tržne vrednosti podjetja in temu primerno izvesti oceno. Nadaljnja analiza, kolikšna bi bila lahko tržna vrednost podjetja in ali je prodaja delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf. vključevala kakšno državno pomoč, sledi v nadaljevanju.

1.2 Ocena državne pomoči pri prodaji delnic

Če naj se ukrep šteje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje:

— pomoč pomeni selektivno prednost,

— pomoč se zagotavlja iz državnih virov,

— pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco,

— in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

Ukrep, ki zagotavlja prednost nekaterim določenim upravičencem in ki ni splošni ukrep, izpolnjuje prvega od zgoraj naštetih pogojev. Zato je treba ugotoviti, ali zadevno podjetje prejme gospodarsko prednost, ki je ne bi mogel dobiti v normalnih tržnih pogojih (10). Člen 61(1) Sporazuma EGP ne razlikuje med državnimi posegi glede na njihove vzroke ali cilje, temveč jih opredeljuje glede na njihove učinke (11). Iz tega izhaja, da je koncept pomoči objektiven, merilo pa je, ali državni ukrep daje prednost enemu ali več posameznim podjetjem (12).

Nakup sredstev po ceni, nižji od njihove tržne vrednosti, načeloma pomeni prednost. Zato v primeru, če bi podjetje Íslenskt sement ehf. za podjetje Sementsverksmiðjan hf. plačalo ceno, ki bi ustrezala tržni vrednosti podjetja, pri tej transakciji ne bi pridobilo nikakršne prednosti.

Da bi ugotovil, ali je podjetje Íslenskt sement ehf. plačalo ceno za državne delnice pod njihovo tržno vrednostjo, je Nadzorni organ oceno tržne vrednosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. v času prodaje zaupal neodvisnemu strokovnjaku. Neodvisni strokovnjak je ocenil tržno vrednost podjetja po tem, ko je bila celotna transakcija zaključena in upošteval podjetje, ki nadaljuje s poslovanjem. To pomeni, da je neodvisni strokovnjak ocenil tržno vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. po tem, ko je Islandska nacionalna zakladnica kupila nazaj nekatera sredstva podjetja, ki niso bila potrebna za proizvodnjo cementa (13) in je Ministrstvo za finance prevzelo pokojninske obveznosti podjetja. Z drugimi besedami, neodvisni strokovnjak je ocenil tržno vrednost tistega, kar je podjetje Íslenskt sement ehf. dejansko kupilo, tj. delnice okleščenega podjetja.

Po mnenju neodvisnega strokovnjaka je edina metoda, ki lahko da približno oceno, kolikšna je primerna tržna vrednost podjetja v transakciji, kakršna je bila prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., metoda diskontiranja ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (uporabna vrednost) (14). Čista sedanja vrednost pričakovanih denarnih tokov iz prihodnje uporabe stalnih sredstev je izračun vlagatelja za rezultat morebitnega projekta. Projekcije denarnih tokov se torej lahko razlikujejo glede na strategije vsakega posameznega vlagatelja. Zato je bil po mnenju neodvisnega strokovnjaka najprimernejši pristop določiti vrsto morebitnih rezultatov za uporabno vrednost in pri tem določiti zgornjo ter spodnjo mejo rezultatov. Islandski organi so bili zaprošeni, da posredujejo informacije in izračune, potrebne za določitev teh mej (15), da bi tako dobili predstavo o primerni tržni vrednosti temeljne dejavnosti, ki je proizvodnja cementa. Ko je določena operativna vrednost, vsa dodana sredstva, ki niso pripadala temeljni dejavnosti (kot so vsa finančna sredstva), pomenijo dodano vrednost, vse obveznosti (kot so dolgovi ali druge finančne obveznosti) pa pomenijo zmanjšanje vrednosti.

Na tej osnovi in na zahtevo neodvisnega strokovnjaka so bili islandski organi zaprošeni, da pripravijo dva scenarija, scenarij I, ki je predvideval uvoz cementa na Islandijo v obsegu 30 % celotnega trga in scenarij II, ki ni predvideval nikakršnega uvoza. Scenarij I (tako imenovan pesimistični scenarij) je privedel do negativne čiste sedanje vrednosti (v nadaljevanju ČSV) prihodnjih prostih denarnih tokov v višini okoli 1 000 milijonov ISK, scenarij II (tako imenovan optimistični scenarij) pa do pozitivne ČSV prihodnjih prostih denarnih tokov v višini okoli 200 milijonov ISK. S prilagoditvijo ukrepov ČSV z odštetjem dolgoročnega dolga in prištetjem presežnih neto gibljivih sredstev je islandska vlada izračunala ocenjeni lastniški kapital v znesku – 897 milijonov ISK za scenarij I in 307 milijonov ISK za scenarij II. Obseg izrabe zmogljivosti je bil odločilnega pomena za razliko v rezultatih. Variabilni proizvodnji stroški na tono so bili ocenjeni v višini od 5 749 ISK v letih s polno izrabo zmogljivosti (130 000 ton) do 7 479 v letih z zelo majhno izrabo zmogljivosti (70 000 ton). Zato sta bili pri izračunu upoštevani dve ekonomiji obsega, saj se tako variabilni kot po definiciji stalni stroški na tono zmanjšujejo z večjim obsegom proizvodnje (16).

V spremnem dopisu so islandski organi trdili, da optimistični scenarij ni realen, saj ne predvideva nikakršne konkurence na islandskem trgu cementa. Ob upoštevanju naložb v zmogljivosti danskega konkurenta Aalborg Portland se ni zdelo verjetno, da na islandskem trgu cementa ne bi bilo več konkurence. Islandski organi niso komentirali realizma najbolj pesimističnega scenarija.

Strokovnjak je kritiziral visoko diskontno stopnjo (ki je vključevala premijo tveganja), ki so jo islandski organi uporabili v svojih modelih. Visoka diskontna stopnja lahko povzroči podcenitev obveznosti, ki izhajajo iz negativnih denarnih tokov in tako neupravičeno izboljša napovedi. Ne glede na to kritiko se je zaradi doslednosti v celotni analizi za različne predlagane scenarije uporabljala realna diskontna stopnja v višini 12,4 %, ki so jo predlagali islandski organi.

Scenarij I je prikazoval podjetje, ki bi v obdobju tridesetih let imelo neprestano izgubo, kar se zdi povsem nelogično. Ob upoštevanju, da je neodvisni strokovnjak z oblikovanjem pesimističnega scenarija želel določiti spodnjo mejo morebitnih rezultatov, je scenarij I, ki so ga predstavili islandski organi, očitno neprimeren (17). Kakršna koli racionalna odločitev o naložbi temelji na pričakovanem pozitivnem donosu. Pojavlja se vprašanje, kako bi racionalni vlagatelj ravnal, če se pričakovani pozitiven donos ne bi uresničil. Splošno ravnanje v takšnem primeru bi bilo zmanjšati izgube ob upoštevanju spremenjenih pričakovanj.

Temu ustrezno je neodvisni strokovnjak preoblikoval pesimistični scenarij ob domnevi o petletnem obdobju z nizko izrabo zmogljivosti (82 000 ton letno, enako kot povprečje v scenariju I), nizki prodajni ceni, ki bi ostala na ravni leta 2003 (7 071 ISK za tono) in domnevo, da bo podjetje po petih letih poslovanja likvidirano. Poleg tega je bil predviden prenos vseh negativnih denarnih tokov na lastnike. Po mnenju strokovnjaka se je to zdela razumna strategija za črni scenarij, saj bi vsaka racionalna odločitev o naložbi temeljila na pričakovanem pozitivnem donosu in na možnosti ukrepanja, če se ta pozitiven donos ne bi uresničil.

Črni scenarij, ki bi povzročil prekinitev proizvodnje cementa po petih letih, bi sprožil sanacijsko aktivnost, ki bi se izvedla neposredno po prekinitvi. Po določilih najemne pogodbe med podjetjem Sementsverksmiðjan hf. in mestom Akranes iz julija 2003, „če se proizvodnja cementa prekine za neprekinjeno obdobje 24 mesecev, mora Iceland Cement Ltd. na lastne stroške porušiti skladišče materiala“ (18). Na osnovi informacij, ki so jih zagotovili islandski organi, so stroški sanacije ocenjeni na 460 milijonov ISK, verjetno po tekočih cenah (19).

Na tej osnovi je bil oblikovan črni scenarij, ki je vključeval petletno proizvodnjo v majhnem obsegu in cene cementa, ki so ostale na ravni cen v letu 2003. Čista sedanja vrednost povezanih denarnih tokov je bila prilagojena s sredstvi in obveznostmi izven proizvodnega cikla na dan nakupa. Prišteta sta bila neto učinek alternativne rabe stalnih sredstev (na primer za uvoz cementa) in stroški sanacije.

Ob upoštevanju preoblikovanega scenarija, ki ga je pripravil neodvisni strokovnjak, je simulacija denarnih tokov ob teh domnevah privedla do negativnih denarnih tokov iz poslovanja v znesku 144 milijonov ISK letno v trajanju petih let in čisto sedanjo vrednost negativnih stroškov v višini 360 milijonov ISK v šestem letu. Diskontna vrednost teh denarnih tokov je bila izračunana v višini – 691 milijonov ISK, po prilagoditvi za druge postavke bilance stanja zunaj obratovalnega cikla pa je bila vrednost naložbe določena v znesku – 332 milijonov ISK.

Namen optimističnega scenarija je bil določiti zgornjo mejo morebitnih rezultatov. Bistvena značilnost optimističnega scenarija je predvidevanje, da se bo poslovanje po petih letih uravnotežilo. Izhodišče je bilo prvo leto po privatizaciji, s pričakovano proizvodnjo 100 000 ton, ceno cementa v višini 7 489 ISK, variabilnimi stroški, kot so navedeni v stroškovni enačbi (6 381 ISK za tono) in enakimi režijskimi stroški kot v scenariju I (127 milijonov ISK). Letni denarni učinki ponovnega vlaganja so bili ocenjeni na 40 milijonov ISK, ki bi lahko tudi presegli amortizacijo. Na podlagi teh domnev je bila za prvo leto izračunana neto vrednost denarnih tokov v višini – 38 milijonov ISK. Nato bi se neto denarni tokovi v petih letih počasi zbliževali in se v šestem letu približali ničli.

Čista sedanja vrednost denarnih tokov v prvih petih letih poslovanja je bila ocenjena na – 59 milijonov ISK. Ob domnevi, da bi bil dobiček iz poslovanja od takrat naprej blizu ničle, je bila sedanja vrednost poslovanja poznejših letih določena na vrednost nič. V tem scenariju je strokovnjak predvidel, da je smiselno, da se prenesene davčne izgube (20) v prvih letih ne bodo izkoriščale. Rezultat poslovanja je bil prilagojen z drugimi postavkami bilance stanja zunaj obratovalnega cikla (kot je bilo narejeno v pesimističnem scenariju), kar je privedel do čiste sedanje vrednosti 300 milijonov ISK. Strokovnjak je tudi tokrat uporabil diskontno stopnjo v višini 12,4 %, enako kot v pesimističnem scenariju. Poudaril je, da ta stopnja odraža zgolj stroške lastniškega kapitala (pred obdavčenjem), medtem ko bi se naložbeni projekti po tem scenariju običajno v večji meri financirali z dolgom in bi se tako zmanjšala splošna zahtevana stopnja donosnosti. Nižja diskontna stopnja bi povzročila manj pozitiven rezultat, saj so vključeni denarni tokovi vsi negativni. Vendar pa je poudaril, da je pomembno v obeh scenarijih uporabljati enako diskontno stopnjo.

Na osnovi zgornje ocene je po mnenju neodvisnega strokovnjaka primerno določiti zgornjo in spodnjo mejo za merjenje primerne vrednosti s prihodnjimi diskontnimi denarnimi tokovi. Spodnja meja se nanaša na pesimistični scenarij, v katerem bi bila proizvodnja cementa prekinjena po nekaj letih poslovanja, v katerih bi se lastniki prepričali, da delovanje ne bo postalo dobičkonosno. Poleg izgube virov v teh letih izgube bi podjetje po končanju proizvodnje moralo kriti stroške sanacije prostora (21). Na pozitivni strani tega scenarija so začetne zaloge in finančna sredstva, ki bi ob likvidaciji dala pozitivni prihodek, skupaj z alternativno uporabo nekaterih stalnih sredstev. Na podlagi vrednosti denarnih tokov je bila najnižja tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. ocenjena na – 322 milijonov ISK.

Zgornja meja je določena v optimističnem scenariju, po katerem bi se dobičkonosnost proizvodnje cementa počasi izboljševala in bi po nekaj letih dosegla točko preloma. Enako kot v pesimističnem scenariju bi prva leta prinašala izgubo, ki bi črpala vire podjetja, četudi na manj obsežni ravni. Čista sedanja vrednost poslovanja po dosegu točke preloma je bila najverjetneje zanemarljiva in zato pri izračunu ni bila upoštevana. Tudi v tem scenariju so začetne zaloge in finančna sredstva prispevali pozitivno vrednost. Na podlagi vrednosti denarnih tokov je bila najvišja tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. ocenjena na 300 milijonov ISK.

Izračuni denarnih tokov so tako nakazovali dokaj simetričen interval primerne tržne vrednosti okoli ničle z dokaj verjetnimi rezultati v obsegu ± 300 milijonov ISK.

V nekaterih primerih lahko dogovorjena transakcija odstopa od ugotovljene ali hipotetične tržne vrednosti, ker ima ena od strank v transakciji v njej določene zasebne interese. Po mnenju strokovnjaka so bili pri nakupu državnih delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. s strani podjetja Íslenskt sement ehf. jasno vključeni zasebni interesi, ki so vplivali na ceno transakcije.

Íslenskt sement ehf. je konzorcij treh podjetij, ki je bil ustanovljen za nakup državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun in Norcem. BM Valla je veliko gradbeno podjetje na Islandiji in velik kupec cementa. Glede na informacije, ki so bile posredovane na sestanku med predstavniki Nadzornega organa, neodvisnim strokovnjakom in predstavniki islandskih organov in podjetja Íslenskt sement ehf., ima BM Valla dva strateška interesa v islandski tovarni cementa. Eden je zagotoviti, da pri ponudbi cementa na islandskem trgu ne bo prevladoval samo en ponudnik. Drugi interes je ohraniti lokalni razvoj izdelkov in znanje v dolgoročno korist gradbene industrije, zlasti ob upoštevanju tehničnih posebnosti islandskega trga cementa.

Björgun je dobavitelj kremenovega peska podjetju Sementsverksmiðjan hf. Če se lokalna proizvodnja cementa preneha, Björgun ne bi imel alternativnega odjemalca svojih proizvodov.

Norcem je norveški proizvajalec cementa, ki je v lasti nemške skupine Heidelberger Zement. Norcem ima lahko strateški in konkurenčni interes v krepitvi svoje prisotnosti na islanskem trgu.

Ob upoštevanju posebnih okoliščin konzorcija kupcev v tem primeru, neodvisni strokovnjak meni, da je na dogovorjeno ceno prodaje vplival obstoj zasebnih interesov.

Zato je neodvisni strokovnjak sklenil, da (22)„četudi se mi dogovorjena cena 68 milijonov ISK zdi dokaj visoka, pa so verjetno določeni elementi v razmerah lastnikov povečali verjetnost, da se bodo stroški naložbe povrnili“.

Nadzorni organ je ocenil dejstva in številke, ki so jih predložili islandski organi, ter temeljito proučil ocene in poročilo, ki ga je predstavil neodvisni strokovnjak. Nadzorni organ meni, da je analiza neodvisnega strokovnjaka pošten način za določitev cene podjetja Sementsverksmiðjan hf. Kot je bilo navedeno že v Odločbi št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave, ni mogoče sklepati, da je likvidacijska vrednost podjetja, ki naj bi nadaljevalo s poslovanjem, enaka tržni vrednosti podjetja. V skladu z mnenjem neodvisnega strokovnjaka Nadzorni organ meni, da je analiza diskontnih denarnih tokov ustrezen način za izračun vrednosti podjetja, kot je podjetje v tem postopku. Kljub temu pa Nadzorni organ ugotavlja, da je bila ocena vrednosti podjetja v času transakcije očitno dokaj nejasna. Zato je po mnenju Nadzornega organa primerno, da se za oceno vrednosti podjetja prouči različne scenarije, kot je to storil strokovnjak, in se tako določi obseg vrednosti, znotraj katerega je mogoče upravičeno sklepati, da se nahaja prava vrednost. Prodajna cena državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. je bila v okviru ugotovljenega obsega in celo nad srednjo vrednostjo okoli ničle.

Poleg tega so islandski organi ugotovili, da je likvidacijska vrednost podjetja ustrezala 69,6 milijona ISK. Pogodba med Mestno občino Akranes in podjetjem Sementsverksmiðjan hf. z dne 31. julija 2003 določa, da: „če se proizvodnja klinkerja prekine za neprekinjeno obdobje 24 mesecev, mora Iceland Cement Ltd. na lastne stroške porušiti skladišče materiala“. Tako je bila likvidacijska vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. manjša od 69,6 milijona ISK, saj bi bilo treba upoštevati stroške rušenja skladišča materiala, kot je določeno v zgoraj navedenem pravnem dokumentu (23). Zato je bila cena, ki jo je podjetje Íslenskt sement ehf. plačalo za državne delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf., višja od likvidacijske vrednosti podjetja.

2. Sklepna ugotovitev

Na podlagi teh dejavnikov Nadzorni organ ne more sklepati, da je bilo podjetje prodano pod tržno vrednostjo. Zato Nadzorni organ ne more sklepati, da je podjetje Íslenskt sement ehf., kot družba, ki jo je ustanovila skupina investitorjev za nakup državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., pridobila gospodarsko prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Po členu 61(1) Sporazuma EGP morajo biti izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, da ukrep pomeni državno pomoč. Na osnovi zgornje ocene Nadzorni organ ni našel razlogov, da bi preiskal katerega koli od preostalih treh razlogov, navedenih zgoraj, po katerih ukrep pomeni državno pomoč. Ker podjetje Íslenskt sement ehf. ni pridobilo nikakršne prednosti, Nadzorni organ meni, da prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. skupini investitorjev Íslenskt sement ehf. ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Sprejem te odločbe o zaključku preiskave o prodaji državnih delnic podjetju Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK, ki je del formalne preiskave, začete z Odločbo Nadzornega organa št. 421/04/COL in podaljšane z Odločbo št. 367/06/COL, ne vpliva na rezultat drugega dela preiskave –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nadzorni organ EFTA meni, da prodaja delnic države Islandije v podjetju Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 29. novembra 2006 Za Nadzorni organ EFTA Bjørn T. GRYDELAND Predsednik Kristján A. STEFÁNSSON Član kolegija

(1) V nadaljnjem besedilu Nadzorni organ.

(2) V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

(3) V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

(4) Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA dne 19. januarja 1994, objavljeno v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in v Dopolnilu EGP, 3.9.1994, št. 32. Smernice so bile nazadnje spremenjene dne 25. oktobra 2006. V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

(5) Odločba Nadzornega organa EFTA št. 421/04/COL z dne 20. decembra 2004 o prodaji islandskih državnih delnic v Sementsverksmiðjan, objavljeno v UL C 117, 19.5.2005, str. 17, in tudi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 24 z dne 19.5.2005.

(6) Odločba Nadzornega organa EFTA št. 367/06/COL z dne 29. novembra 2006 o prevzemu s strani Islandske države obveznosti, povezanih z Sementsverksmiðjan, še ni bila objavljena.

(7) Podrobnejše informacije o različni korespondenci med Nadzornim organom in islandskimi organi so navedene v odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave.

(8) Glej opombo 5.

(9) Dopis islandskih organov z dne 19. avgusta 2003, str. 3.

(10) Zadeva C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugi [1996] Recueil I-3547, odstavek 60, Zadeva C-256/97 DM Transport [1999] Recueil I-3913, odstavek 22, Zadeva CT-116/01 in T-118/01 P&O Ferries proti Komisiji [2003] Recueil, odstavek 112.

(11) Zadeva C-56/93 Belgija proti Komisiji [1996] Recueil I-723, odstavek 79, in Zadeva C-241/94 Francija proti Komisiji [1996] Recueil I-4551, odstavka 19 in 20.

(12) Zadeva T-67/94 Ladbroke Racing proti Komisiji [1998] Recueil II-1, odstavek 52, in Zadeva T-46/-97 SIC proti Komisiji [2000] Recueil II-2125, odstavek 83.

(13) Kot je bilo predvideno v pogodbi o nakupu deleža med vlado Islandije in podjetjem Íslenskt sement ehf. in izvedeno na podlagi določb nakupne pogodbe med Sementsverksmiðjan hf. in zakladnico.

(14) Poročilo strokovnjaka, stran 2.

(15) Dopis Nadzornega organa z dne 12. julija 2005.

(16) Poročilo strokovnjaka, stran 8.

(17) Poročilo strokovnjaka, stran 8.

(18) Najemna pogodba med mestom Akranes in podjetjem Sementsverksmiðjan hf. z dne 2. oktobra 2003.

(19) Poročilo strokovnjaka, stran 9.

(20) Izguba zaradi dohodnine v enem letu se lahko uporabi za nadomestilo predhodno plačanih davkov v katerem koli od nedavnih preteklih let ali pa se lahko uporabi za zmanjšanje davčnih dolgov v katerem koli prihodnjem letu.

(21) Kot je navedeno zgoraj, je bila zgolj moralna obveza države, da sanira kraj proizvodnje, s podpisom najemne pogodbe med podjetjem in Mestno občino Akranes za zemljišče v Akranesu prenesena v pravno obvezo za podjetje Sementsverksmiđjan hf.

(22) Poročilo strokovnjaka, stran 13.

(23) Pri oceni likvidacijske vrednosti, ki jo je v marcu 2003 izvedlo podjetje MP Verdbref, so bili stroški, povezani z rušenjem in sanacijo tovarniškega obrata (zgradbe in strojev), ocenjeni na 460 milijonov ISK. Četudi ta vrednost ni povsem pravilna, daje predstavo o bremenitvah podjetja Sementsverksmiðjan, ki lahko bistveno znižajo ocenjeno likvidacijsko vrednost.