SL Uradni list Evropske unije L 63/9

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 404/14/COL

z dne 8. oktobra 2014

o islandski shemi spodbud za naložbe (Islandija) [2016/340]

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti členov 61 do 63 Sporazuma EGP in Protokola 26 k Sporazumu EGP,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti člena 1(2) dela I ter člena 7(5) in člena 14 dela II Protokola 3,

PO POZIVU vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. DEJSTVA

1. SOSLEDJE DOGODKOV

(1) Nadzorni organ je 13. oktobra 2010 odobril shemo spodbud za naložbe (v nadaljnjem besedilu: shema), ki so jo priglasili islandski organi v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Nadzorni organ je to shemo odobril z Odločbo št. 390/10/COL (2).

(2) Shema določa možnost dodelitve pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev z davčnimi oprostitvami ter prodajo in dajanjem zemljišč v zakup pod tržno vrednostjo družbam iz vseh sektorjev, razen iz sektorja finančnih storitev. Te dodelitve pomoči bi se morale opraviti v povezavi z začetno naložbo na območjih na Islandiji, ki so upravičena do regionalne pomoči (poznana tudi kot „regije c“).

(3) Shema je prenehala veljati 31. decembra 2013.

(4) Pravna podlaga za shemo, kakor jo je odobril Nadzorni organ, sta: (a) Zakon št. 99/2010 o pomoči za začetne naložbe na Islandiji (v nadaljnjem besedilu: Zakon št. 99/2010), ki ga je islandski parlament sprejel 29. junija 2010 in je začel veljati 3. julija 2010, kar je bilo odvisno od odobritve Nadzornega organa; ter (b) Uredba (ES) št. 985/2010 o pomoči za začetne naložbe na Islandiji, ki jo je izdalo Ministrstvo za industrijo 25. novembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: uredba o pomoči), ki ustreza osnutku uredbe, ki je bil Nadzornemu organu predložen 27. septembra 2010. Uredba o pomoči je del sekundarne zakonodaje in temelji na Zakonu št. 99/2010.

(5) Ministrstvo za industrijo je 30. decembra 2010 izdalo novo uredbo, tj. Uredbo (ES) št. 1150/2010 (v nadaljnjem besedilu: dopolnilna uredba), ki spreminja uredbo o pomoči. Dopolnilno uredbo bi bilo treba v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 priglasiti Nadzornemu organu. Vendar ta organ priglasitve ni prejel.

(6) Islandija je v obdobju 2010–2013 sklenila več sporazumov, ki so po njenem mnenju spadali v shemo, zaradi česar so bili upravičeni do dodelitve pomoči v okviru navedene sheme. Ti sporazumi so (3): (a) Ministrstvo za industrijo je 30. decembra 2010 v imenu islandske vlade sklenilo sporazum o naložbah z družbama Becromal Iceland ehf. in Becromal Properties ehf. (ki se zdaj imenuje Krossaneseignir ehf.) (skupaj imenovanima družba Becromal), družbo Stokkur Energy ehf. in družbo Becromal S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo Becromal). (b) Ministrstvo za industrijo je 30. decembra 2010 v imenu islandske vlade sklenilo sporazum o naložbah z družbami Thorsil ehf., Timminco Ltd. in Stokkur Energy ehf. (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo Thorsil). (c) Ministrstvo za industrijo, energetiko in turizem ter Ministrstvo za finance sta 17. februarja 2011 v imenu islandske vlade sklenila sporazum o naložbah z družbami Íslenska Kísilfélagið ehf., Tomahawk Development á Íslandi ehf. in GSM Enterprises LLC (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið). (d) Ministrstvo za industrijo, energetiko in turizem je 22. septembra 2011 v imenu islandske vlade sklenilo sporazum o naložbah z družbama Verne Real Estate II ehf. in Verne Holdings Ldt. (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo Verne). (e) Ministrstvo za industrijo, energetiko in turizem je 7. maja 2012 v imenu islandske vlade sklenilo sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan ehf. (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan). (f) Ministrstvo za industrijo je 28. januarja 2013 v imenu islandske vlade sklenilo sporazum o naložbah z družbo Marmeti ehf. (v nadaljnjem besedilu: sporazum o naložbah z družbo Marmeti).

2. POSTOPEK

(7) Islandski organi so Nadzornemu organu 13. decembra 2012 po razgovorih pred izdajo uradnega obvestila in v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 priglasili vrsto predlaganih sprememb (v nadaljnjem besedilu: priglašene spremembe) Zakona št. 99/2010.

(8) Nadzorni organ je med predhodno proučitvijo priglašenih sprememb opazil tudi spremembe k uredbi o pomoči, ki niso bile priglašene. Poleg tega so bila v nadaljnji preiskavi ugotovljena številna morebitna vprašanja glede združljivosti sporazumov o naložbah, ki so bili v obdobju 2010–2013 sklenjeni navidezno na podlagi te sheme, s pravom EGP.

(9) Nadzorni organ je z Odločbo št. 177/13/COL z dne 30. aprila 2013 začel formalni postopek preiskave v zvezi s shemo in sporazumi o naložbah (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) (4). Islandski organi in družba Becromal so predložili pripombe k odločbi o začetku postopka (5). Nadzorni organ je pripombe družbe Becromal islandskim organom poslal v dopisu z dne 10. oktobra 2013 in jih pozval k predložitvi mnenj na te pripombe. Vendar islandski organi niso predložili dodatnih mnenj.

(10) O zadevi so Nadzorni organ in predstavniki družbe Becromal razpravljali tudi na sestanku v Bruslju 29. aprila 2014.

3. OPIS UKREPOV

3.1 Ozadje

(11) Shema je bila namenjena spodbujanju začetnih naložb in s tem ustvarjanju delovnih mest v prikrajšanih regijah na Islandiji.

(12) Sedanja odločba se nanaša na tri sklope ukrepov, ki jih je sprejela Islandija glede sheme, in sicer: (i) priglašene spremembe, (ii) nepriglašene spremembe in (iii) sporazume o naložbah. Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka izrazil pomisleke glede tega, ali so ukrepi skladni z delovanjem Sporazuma EGP, in glede tega, ali je bila pomoč v okviru sporazumov o naložbah dodeljena v okviru področja uporabe sheme, kot je bila odobrena.

3.2 Priglašene spremembe sheme

(13) Islandska vlada je 30. novembra 2012 parlamentu predložila predlog zakona z vrsto sprememb obstoječe sheme pomoči. Islandski organi so Nadzornemu organu 13. decembra 2012 priglasili predlagane spremembe. Islandski parlament je zakon sprejel 13. marca 2013 kot Zakon št. 25/2013, pri čemer bi začel veljati šele, ko bi Nadzorni organ sprejel odločitev o odobritvi sprememb. Priglašene spremembe, kot so podrobneje opisane v odločbi o začetku postopka (6), so se nanašale na: (a) ukinitev neposrednih nepovratnih sredstev; (b) znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb na 18 %; (c) ukinitev kolkovine; (d) 50-odstotno znižanje stopnje občinskega davka od premoženja za nove naložbene projekte; (e) 50-odstotno znižanje splošnih prispevkov za socialno varnost za nove naložbene projekte.

(14) Te spremembe niso začele veljati pred prenehanjem veljavnosti sheme.

3.3 Nepriglašene spremembe sheme

(15) Islandska vlada je kmalu potem, ko je Nadzorni organ odobril shemo, uvedla dopolnilno uredbo.

(16) Z navedeno uredbo so se spremenile številne določbe uredbe o pomoči, v kateri so navedeni pogoji za dodelitev pomoči po Zakonu št. 99/2010.

(17) Dopolnilna uredba je najprej vplivala na uporabo preskusa spodbujevalnega učinka v okviru sheme, kot je določeno v členu 3 uredbe o pomoči, s tem da je dodala sklic na „posebni sporazum o naložbah“, sklenjen pred začetkom veljavnosti Zakona št. 99/2010 (7). Kot je navedeno v odločbi o začetku postopka, je Nadzorni organ sprva razumel, da se zaradi te spremembe lahko dodeli pomoč projektom, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti sheme.

(18) Z dopolnilno uredbo se je nato spremenil člen 8 uredbe o pomoči z navedbo najvišjega veljavnega zneska davka od dohodkov pravnih oseb „[…] glede na poseben sporazum o naložbah, sklenjen pred začetkom veljavnosti Zakona“ (8). V skladu s predhodnim mnenjem Nadzornega organa v odločbi o začetku postopka se je ta sprememba mogoče pojavila tudi zato, da bi omogočila retroaktivno uporabo sheme, pri čemer bi se uporabila stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je veljala pred začetkom sheme.

(19) Z dopolnilno uredbo se je nadalje spremenil člen 20 uredbe o pomoči. Ta sprememba je vplivala na datum za izračun najdaljšega trajanja davčnih oprostitev, ki je dovoljeno v okviru sheme (9). Kot je ugotovil Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka, je videti, da se je s tem določilo najdaljše trajanje davčnih oprostitev, ki se začne od podpisa sporazuma pred začetkom veljavnosti sheme leta 2010.

3.4 Sporazumi o naložbah

(20) Islandski organi so Nadzornemu organu poslali izvode šestih sporazumov o naložbah, ki so navedeni v nadaljevanju: Datum Sporazum Projekt 1 30. december 2010 sporazum o naložbah z družbo Becromal tovarna za anodiziranje aluminijastih folij v mestu Akureyri 2 30. december 2010 sporazum o naložbah z družbo Thorsil proizvodnja silicijeve kovine v mestu Þorlákshöfn v občini Ölfus 3 17. februar 2011 sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið proizvodnja silicijeve kovine v pristanišču Helguvík v občini Reykjanesbær 4 27. september 2011 sporazum o naložbah z družbo Verne podatkovni center v občini Reykjanesbær 5 7. maj 2012 sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan tovarna za recikliranje jekla v pristanišču Grundartangi v občini Hvalfjarðarsveit 6 28. januar 2013 sporazum o naložbah z družbo Marmeti tovarna za predelavo rib v mestu Sandgerði

4. OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

(21) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka glede priglašenih sprememb iz Zakona št. 25/2013 zavzel predhodno stališče, v skladu s katerim bi bilo treba te spremembe obravnavati kot novo pomoč, kot je opredeljena v členu 1(c) dela II Protokola 3. Teh sprememb prav tako ne bi smeli obravnavati kot sprememb, ločenih od prvotne sheme. Glede na stališče Nadzornega organa bi bilo zato treba celo shemo šteti za novo pomoč, ki bi potrebovala novo odobritev, preden bi se lahko izvajala (10).

(22) Po predhodnem stališču Nadzornega organa v zvezi z nepriglašenimi spremembami, ki so začele veljati z dopolnilno uredbo, so te spremembe negativno vplivale na zahtevo po spodbujevalnem učinku, določeno v prvotni shemi, s tem da so razširile področje uporabe sheme, ki je tako preseglo področje uporabe, ki je bilo odobreno z Odločbo Nadzornega organa št. 390/10/COL. Zdelo se je zlasti, da je dopolnilna uredba omogočila, da se pomoč dodeli projektom, ki so se že začeli pred začetkom veljavnosti sheme.

(23) Tako je Nadzorni organ zavzel predhodno stališče, da bi nepriglašene spremembe sheme vplivale na oceno sheme, ki jo je Nadzorni organ izdelal ob njeni prvotni odobritvi. Spremembe bi zlasti spremenile oceno Nadzornega organa o spodbujevalnem učinku, ki je osrednji element pri oceni združljivosti regionalne pomoči s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Zato je Nadzorni organ zavzel predhodno stališče, da bi celotna shema, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo, pomenila novo pomoč glede na člen 1 dela II Protokola 3 (11).

(24) Da bi se pregledala uporaba spodbujevalnega učinka, je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka proučil, kako se je shema uporabljala od svojega začetka veljavnosti leta 2010 (12). Islandski organi so Nadzornemu organu v zvezi s tem poslali podrobne podatke o sporazumih o naložbah, za katere so menili, da so bili sklenjeni na podlagi sheme.

(25) Kar zadeva uporabo sheme, je Nadzorni organ po proučitvi sporazumov o naložbah izrazil pomisleke glede tega, ali je bila uporaba sheme skladna s shemo, kot je bila odobrena. Izrazil je zlasti pomisleke glede tega, ali so določbe in mehanizmi v okviru sheme dovolj jasni za zagotovitev, da bi bila pomoč dovolj omejena in sorazmerna, da bi izpolnila cilje regionalne pomoči, ne pa da namesto tega pomeni obliko pomoči za tekoče poslovanje (13).

(26) Nadalje je izrazil pomisleke glede združljivosti dopolnilne uredbe s pravom EGP, in sicer glede tega, da je videti, kot da navedena uredba dovoljuje retroaktivno uporabo sheme glede stopnje davka od dohodkov pravnih oseb ter najdaljše trajanje davčnih oprostitev, v kar so zajeti tudi sporazumi, sklenjeni pred začetkom veljavnosti sheme (14).

(27) Zato je izrazil pomisleke glede tega, ali bi se lahko shema, kot se uporablja ter kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo in Zakonom št. 25/2013, štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP ali ne (15).

(28) Nazadnje je izrazil še pomisleke glede sporazumov o naložbah, ki se nanašajo na to, ali je bila v skladu s temi sporazumi na področju uporabe sheme dodeljena pomoč ali ne ter ali bi se lahko taka pomoč štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP ali ne (16).

5. PRIPOMBE, KI JIH JE PREJEL NADZORNI ORGAN

(29) Islandski organi so v dopisu z dne 8. julija 2013 predložili pripombe na odločbo o začetku postopka Nadzornega organa. Poslali so tudi izvode: (a) sporazuma o naložbah med državo Islandijo in družbo Becromal z dne 7. julija 2009; (b) sporazuma o naložbah med državo Islandijo in družbo Kísilfélagið z dne 29. maja 2009; (c) sporazuma o naložbah med državo Islandijo in družbo Verne z dne 29. maja 2009; (d) izsek poročil islandskega nacionalnega izvajalca storitev javne radiodifuzije Ríkisútvarpið z dne 4. maja 2012 glede stanja projekta družbe Kísilfélagið.

(30) Nadzorni organ je 3. oktobra 2013 prejel pripombe družbe Becromal. Ta družba je poslala tudi dopis ministra za industrijo, ki je bil na tem položaju od 24. maja 2007 do 10. maja 2009, izvode elektronskih dopisov z uradniki na ministrstvu za industrijo ter poslovni načrt za leto 2007. Poleg tega je bil na njeno zahtevo 29. aprila 2014 organiziran sestanek v Bruslju, da bi razpravljali o zadevi in predhodnih ugotovitvah Nadzornega organa.

(31) Nadzorni organ ni prejel pripomb ostalih domnevnih upravičencev (tj. družb Verne, Marmeti, Íslenska Kísilfélagið, Endurvinnslan in Thorsil).

5.1 Pripombe islandskih organov

(32) Islandski organi so poslali pripombe glede dopolnilne uredbe in posameznih sporazumov o naložbah.

(33) Obžalovali so, da noben sporazum o naložbah ni vseboval navedbe neto sedanje vrednosti dodeljene pomoči ter da so le v dveh od šestih sporazumov (sporazum o naložbah z družbo Becromal in sporazum o naložbah z družbo Verne) navedeni investicijski stroški posameznih projektov, kakor se zahteva s shemo, kot je bila odobrena. Islandski organi so se zavezali, da bodo sporazume ustrezno spremenili in vanje vključili zadevne informacije.

(34) Poleg tega so navedli, da spoštujejo predhodno stališče Nadzornega organa glede tega, da nekatere določbe iz sporazumov o naložbah z družbami Kísilfélagið, Thorsil in GMR Endurvinnslan, v katerih so poleg spodbud iz Zakona št. 99/2010 določene še dodatne spodbude ter možnost podaljšanja obdobja pomoči, ki bi preseglo prvotnih 10 ali 13 let, niso skladne s shemo, kot je bila odobrena. Islandski organi so se zato zavezali, da bodo spremenili zadevne sporazume o naložbah in črtali te določbe (glej oddelek II.5 v nadaljevanju).

5.1.1 Dopolnilna uredba

(35) Islandski organi so navedli številne pripombe in trditve glede ocene nepriglašenih sprememb sheme, ki jo je izdelal Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka, ki so začele veljati z dopolnilno uredbo.

(36) Trdili so, da se sklic na „posebni sporazum o naložbah“ (ki se je členom 3, 8 in 20 uredbe o pomoči dodal z dopolnilno uredbo) nanaša le na pripravo investicijskega projekta, ki je moral v vsakem primeru izpolniti merilo spodbujevalnega učinka iz uredbe o pomoči, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo.

(37) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka navedel, da se zdi, da so družbe Becromal, Kísilfélagið in Verne sporazume podpisale pred začetkom veljavnosti sheme.

(38) Islandski organi so v zvezi s tem zatrdili, da se spremembe, ki so bile v shemo uvedene z dopolnilno uredbo, nanašajo le na en poseben sporazum o naložbah, tj. sporazum, ki je bil z družbo Becromal sklenjen pred sklenitvijo sporazuma o naložbah s to družbo z dne 30. decembra 2010. Trdili so, da je bil namen ali učinek sprememb zgolj shemo prilagoditi projektu družbe Becromal. Poleg tega so navedli, da na podlagi sprememb, uvedenih z dopolnilno uredbo, ni bil ali ne bi bil podpisan noben drug posebni sporazum o naložbah.

(39) Skladno s tem so islandski organi trdili, da dopolnilna uredba ni vplivala na sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið. Izjavili so, da se zadevne določbe sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið razlikujejo od sporazuma o naložbah, ki je bil 29. maja 2009 sklenjen med Islandijo in družbo Kísilfélagið ter se je nanašal na izjeme od pravil o tuji valuti. Islandski organi so skladno s tem zavzeli stališče, da zgodnejšega sporazuma ni mogoče obravnavati kot „posebnega sporazuma o naložbah“ v smislu dopolnilne uredbe. V zvezi s tem so dodali, da se ob pripravi teh pripomb delo na projektu, ki bi ga predvidoma podprl sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið, še ni začelo.

(40) Podobno so trdili, da dopolnilna uredba ne vpliva na sporazum o naložbah z družbo Verne, saj s to družbo ni bil podpisan noben prejšnji sporazum o naložbah. Po trditvah islandskih organov je bil 23. oktobra 2009 odobren (ne pa podpisan) osnutek sporazuma o naložbah. Zato so izjavili, da z družbo Verne ni bil podpisan noben prejšnji sporazum o naložbah, ki bi se lahko štel za „poseben sporazum o naložbah“ v smislu dopolnilne uredbe.

5.1.2 Sporazumi o naložbah

(41) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka izrazil pomisleke glede tega, da sta bila sporazuma o naložbah z družbama Verne in Becromal skladna z zahtevami sheme, saj se zdi, da se je delo na obeh projektih začelo, preden je leta 2010 začela veljati shema. Poleg tega je izrazil pomisleke glede tega, ali je bilo v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Kísilfélagið izpolnjeno obvezno merilo spodbujevalnega učinka. Vendar je tudi navedel, da takrat ni imel dovolj informacij o stanju navedenega projekta.

(42) Islandski organi so odgovorili, da: — so se pri projektu družbe Becromal gradbena dela začela po sklenitvi sporazuma o naložbah 29. maja 2009, tj. pred sporazumom o naložbah z družbo Becromal (sklenjenim 30. decembra 2010), — se delo na projektu družbe Kísilfélagið takrat, ko so islandski organi pošiljali svoje pripombe Nadzornemu organu, še ni začelo. Sporazum, podpisan 29. maja 2009, se nanaša na izjemo od omejitev pri valutah in ne vpliva na spodbujevalni učinek, — med sporazumom o naložbah z družbo Verne z dne 27. septembra 2011 in osnutkom sporazuma z dne 23. oktobra 2009, ki je bil Nadzornemu organu priglašen, vendar pozneje preklican, ni nobene povezave.

(43) Islandski organi so nadalje vztrajali pri tem, da so vsi sporazumi o naložbah, razen sporazuma o naložbah z družbo Becromal, spadali na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena (in ne, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo), kar zadeva določbe člena 8 uredbe o pomoči (glede pomoči, ki se nanaša na davke in druge dajatve). Zato so trdili, da so bile spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, ki omogočajo uporabo take stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je veljala pred začetkom sheme, sprejete zgolj zato, da bi zajele posebni sporazum o naložbah z družbo Becromal.

(44) Po trditvah islandskih organov je vse projekte pregledal odbor za spodbude, v katerega so vključeni predstavniki, ki jih imenujeta Ministrstvo za finance ter Ministrstvo za industrijo in inovacije. Odbor je ocenil, ali vsak od projektov izpolnjuje merila o upravičenosti iz Zakona št. 99/2010 in uredbe o pomoči. Poleg tega je po navedbah islandskih organov agencija Invest in Iceland pred sklenitvijo katerega koli sporazuma za vsak projekt izvedla analizo stroškov in koristi (17).

(45) Islandski organi so trdili, da se sporazumi o naložbah z družbami Kísilfélagið, Thorsil, GMR Endurvinnslan in Marmeti ne sklicujejo izrecno na investicijske stroške posameznih projektov ter ne vsebujejo navedbe skupne intenzivnosti pomoči in zgornje meje pomoči, vendar zanje kljub temu veljajo stroge obveznosti glede spremljanja, da bi se spodbude iz sporazumov pravilno uporabljale. V sporazumih je tudi navedeno: „če se izkaže, da so spodbude, določene v tem sporazumu, presegle stopnje, ki jih dovoljuje Zakon št. 99/2010 ali sporazum, se bo od družb zahtevalo povračilo presežnih zneskov, nadaljnje dodeljevanje spodbud pa se bo prenehalo“ (18). Zato po mnenju islandskih organov pomoč, dodeljena na podlagi navedenih sporazumov, nikoli ne bi mogla preseči stopnje, ki je dovoljena po tej shemi.

(46) Islandski organi glede sporazuma o naložbah z družbo Becromal menijo, da ta družba pred začetkom veljavnosti sheme ni sprejela nobenih zavezujočih odločitev glede zadevne naložbe. Družba Becromal do zdaj prav tako ni sprejela nobene odločitve glede naložbe v […]. Če bi se odločila, da bi na podlagi neodvisne ocene in ločene odločitve nadaljevala svojo naložbo v […], islandski organi menijo, da bi bila ta naložba upravičena do podpore v okviru sheme, če bi bili izpolnjeni vsi potrebni pogoji.

(47) Islandski organi glede sporazuma o naložbah z družbo Verne menijo, da je imela ta družba spodbudo, da bi projekt, omenjen v navedenem sporazumu, vključila v shemo, ker se je odločila za odstop od svojega prvotnega projekta o podatkovnem centru in zaradi finančne krize prenehala vso gradnjo na lokaciji.

(48) Poleg tega so trdili, da se sporazum o naložbah z družbo Verne nanaša na nov projekt, ki ni povezan s prvotnim projektom (ki je od decembra 2009 postal povsem zastarel). Trdijo, da so pogodbene značilnosti tega novega sporazuma drugačne, in sicer: (a) stranki nista enaki; (b) v nov subjekt, ustanovljen, da bi bil upravičen do ugodnosti iz te sheme, je bil vložen nov kapital; (c) morebitna raven naložb je nižja; (d) nanaša se na novo izgradnjo prostorov in infrastrukture za podatkovni center; (e) stranki nista izvzeti iz pravnih obveznosti, kot so kapitalske kontrole, industrijski davki, komunalni prispevki itd., ter (f) nalaga dodatne obveznosti glede prenosa delnic.

(49) Islandski organi so tudi trdili, da ima sporazum o naložbah z družbo Verne z dne 27. septembra 2011 ožje področje uporabe glede ugodnosti državne pomoči, ki jih zagotavlja, kot pa sporazum iz leta 2009. Določeno je na primer, da je treba plačati 20-odstotno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ne pa 15-odstotno kot pri sporazumu iz leta 2009. Poleg tega traja 13 (ne pa 20) let, nadzorna pooblastila islandskih organov pa so bila razširjena.

(50) Islandski organi so skladno s tem menili, da je sporazum o naložbah z družbo Verne popolnoma skladen s pogoji iz sheme.

5.1.3 Priglašene spremembe

(51) Islandski organi glede priglašenih sprememb sheme po sprejetju Zakona št. 25/2013 menijo, da teh sprememb ne bi smeli obravnavati kot del sheme, dokler jih ne odobri Nadzorni organ. Vendar priglašene spremembe niso začele veljati, ker jih Nadzorni organ ni odobril pred prenehanjem veljavnosti celotne sheme.

5.1.4 Predlagani ukrepi

(52) Islandski organi so glede dopolnilne uredbe izrazili svojo pripravljenost, da bi jo preklicali ali razglasili za nično s takojšnjim učinkom.

(53) Islandski organi so predlagali naslednje: (a) Podatki iz izračunov analize stroškov in koristi, ki jih je opravila agencija Invest in Iceland, se bodo vključili v sporazume o naložbah ter vse prihodnje sporazume. (b) Sporazumi o naložbah ter vsi prihodnji sporazumi se bodo spremenili, da bodo vsebovali navedbo skupne zgornje meje upravičenih investicijskih stroškov. (c) V sporazumih o naložbah z družbami Kísilfélagið, Verne, GMR Endurvinnslan in Marmeti se bo črtala določba, v kateri je navedeno, da imajo upravičenci „v primeru sprememb Zakona št. 99/2010, ki jih družba šteje za zagotavljanje dodatnih spodbud poleg tistih, ki so že določene v Zakonu“, pravico do spremembe svojih sporazumov o naložbah in zagotovitve „novih spodbud, ki začnejo veljati od datuma podpisa spremenjenega sporazuma“. (d) Črtala se bo klavzula, vključena v sporazuma o naložbah z družbama Becromal in Thorsil, ki dopušča možnost, da obdobje pomoči preseže najdaljše trajanje, določeno v shemi.

5.2 Pripombe družbe Becromal

(54) Družba Becromal je trdila, da je njen sporazum o naložbah skladen z načelom združljivosti regionalne pomoči po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP ter določbami smernic Nadzornega organa o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (v nadaljnjem besedilu: smernice o merilih za velike naložbene projekte) (19). Poleg tega trdi, da so spodbude za naložbe, dodeljene družbi Becromal, skladne s spodbudami iz te sheme.

(55) Družba Becromal je zlasti navedla, da imajo ukrepi pomoči pozitivne učinke, saj se je povečala gospodarska rast, ustvarila so se (neposredna in posredna) delovna mesta, povečale so se potrebe po usposabljanju za pridobitev posebnih znanj in spretnosti ter vidni so učinki povezovanja.

(56) Menila je tudi, da je bila državna pomoč ustrezen instrument za ustvarjanje stabilnega gospodarskega okolja na Islandiji in spodbujanje tujih naložb.

(57) Družba Becromal se glede spodbujevalnega učinka ne strinja s sklicem Nadzornega organa v odločbi o začetku postopka na sodbo v zadevi Kronoply, na podlagi katere je Nadzorni organ trdil, da lahko svojo oceno spodbujevalnega učinka utemelji s sklicevanjem na okoliščino časovnega zaporedja (20). Trdi, da se je ta zadeva nanašala na razlago iz prejšnjih smernic o regionalni pomoči iz leta 1998, od tedaj pa se je proučevanje zadev državne pomoči spremenilo z uvedbo bolj prefinjene gospodarske analize (21). Nadzorni organ mora pri ocenjevanju spodbujevalnega učinka pomoči torej oceniti tudi gospodarsko naravo pomoči (tj. ali je prispevala k spremembi ravnanja upravičenca do pomoči) (22).

(58) Družba Becromal prav tako trdi, da nakup zemljišča in/ali gradnja tovarne ne označujeta nujno začetka naložbene odločitve, saj se lahko taka naložba kadar koli zlahka proda. Pač pa bi moralo „začetek dela“ v smislu smernic o državni pomoči pomeniti naročilo opreme, zasnovane posebej za določeno vrsto tovarne. Po trditvah te družbe se je gradnja tovarne začela leta 2008, potem ko so ji islandski organi predložili uradno ponudbo o sklenitvi sporazuma o naložbah. Vendar po njenem mnenju posebna oprema ni bila naročena do leta 2009, ko so se že začela pogajanja o predhodnem sporazumu o naložbah.

(59) Razen tega se je že izvedla naložba v višini približno 76 milijonov EUR v prvi fazi projekta družbe Becromal (23) […].

(60) Družba Becromal je tudi poslala dopis nekdanjega ministra za industrijo z dne 20. septembra 2013, v katerem ta potrjuje, da se je vlada strinjala, da z družbo leta 2007 sklene sporazum o naložbah, in da se je sporazum začel pripravljati leta 2008. Med pripravo sporazuma o naložbah je bilo odločeno, da se kot vmesni ukrep do končanja celovitega sporazuma podpiše ohlapnejša oblika sporazuma o naložbah s to družbo, kar bi ji zagotovilo izvzetje pri kapitalskih kontrolah.

(61) Družba Becromal trdi, da je bila njena zahteva po sklenitvi celovitega sporazuma o naložbah leta 2009 zavrnjena. Po njenem mnenju islandski organi niso želeli skleniti sporazuma o naložbah z družbo, dokler ni bila vzpostavljena shema spodbud za naložbe. Poleg tega je bil po trditvah te družbe podpisan predhoden sporazum o naložbah, da bi ji zagotovil izvzetje pri kapitalskih kontrolah. Celovit sporazum o naložbah je bil podpisan šele leta 2010, in sicer kot posledica razvoja sheme spodbud za naložbe in gospodarske krize.

(62) Družba Becromal je nadalje trdila, da se celotne koristi spodbud po sporazumu še niso uresničile. Glede na poslane informacije islandski organi do zdaj še niso zagotovili pomoči za usposabljanje, pri čemer pomoč, ki je bila do zdaj prejeta po sporazumu o naložbah z družbo Becromal, obsega: 20-odstotno znižanje prispevkov za socialno varnost […] EUR Oprostitev plačila trošarine […] EUR Znižanje plačila kolkovine […] EUR Skupaj […] EUR

(63) Družba Becromal je prav tako trdila, da ukrepi pomoči ne vplivajo na trgovino v EGP, ker je trg za anodizirane folije, ki se uporabljajo v aluminijskih elektrolitskih kondenzatorjih, globalen, največji konkurenti pa so družbe iz […].

II. OCENA

1. OBSEG OCENE

(64) Nadzorni organ meni, da je glede na informacije, ki jih je prejel med formalnim postopkom preiskave, primerno, da se obseg ocene omeji.

1.1 Prenehanje veljavnosti sheme

(65) Shema, kot je bila odobrena z Odločbo št. 390/10/COL, je prenehala veljati 31. decembra 2013.

(66) Priglašene spremembe sheme (kot so določene v Zakonu št. 25/2013) niso začele veljati, ker jih Nadzorni organ ni odobril pred prenehanjem veljavnosti sheme. Iz tega torej izhaja, da nobena od družb, ki so z islandskimi organi že podpisale sporazum o naložbah, ni bila upravičena do priglašenih sprememb.

(67) Ker je shema prenehala veljati, ne bo v njenem okviru sklenjen noben nadaljnji sporazum o naložbah.

(68) Nadzorni organ zato meni, da formalna preiskava sheme, ki se je začela v skladu s členom 1 odločbe o začetku postopka, ni več potrebna. Skladno s tem zaključuje postopek preiskave glede sheme same, razen glede sprememb, uvedenih z dopolnilno uredbo.

(69) Nadzorni organ bo glede sprememb, uvedenih z dopolnilno uredbo (ki se nanašajo na uporabo spodbujevalnega učinka v okviru sheme, najvišjo veljavno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb ter datum za izračun najdaljšega trajanja davčnih oprostitev, dovoljenih v okviru sheme), ocenil, (i) ali te spremembe pomenijo državno pomoč in, če jo, (ii) kakšen je značaj ukrepov obstoječe pomoči.

1.2 Sporazum o naložbah z družbo Marmeti

(70) Sporazum o naložbah z družbo Marmeti se je nanašal na gradnjo in delovanje tovarne za predelavo rib v mestu Sandgerði. Dejavnosti te družbe so obsegale soljenje in sušenje morskih sadežev. Družba Marmeti je bila ustanovljena leta 2012, svoje dejavnosti pa je začela opravljati februarja 2013. Obratovala je osem mesecev, 18. februarja 2014 pa je razglasila stečaj.

(71) Določbe o državni pomoči iz členov 61 do 63 Sporazuma EGP se uporabljajo samo, če je ta pomoč dodeljena podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga, ki spada med izdelke iz Sporazuma EGP. V členu 8(3) Sporazuma EGP je navedeno: „Če ni določeno drugače, se določbe tega sporazuma uporabljajo samo za: (a) izdelke iz poglavij 25 do 97 Harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga razen izdelkov, navedenih v Protokolu 2; (b) izdelke iz Protokola 3, ob upoštevanju posebne ureditve iz navedenega protokola“.

(72) Člen 8(3) torej omejuje področje uporabe ratione materiae Sporazuma EGP na navedene izdelke, razen če ni v Sporazumu EGP drugače določeno. Če ribe in ribji izdelki ne spadajo pod poglavja 25 do 97 Harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga ali niso določeni v Protokolu 3, ne spadajo na splošno področje uporabe Sporazuma EGP. Čeprav je v členu 4 Protokola 9 k Sporazumu EGP navedeno, da se vsaka pomoč: „[…], ki se dodeli ribiškemu sektorju prek državnih virov in ki izkrivlja konkurenco, odpravi“, imajo pristojnost za oceno državne pomoči v ribiškem sektorju pogodbenice Sporazuma EGP (24).

(73) Nadzorni organ meni, da so izdelki družbe Marmeti spadali pod poglavja 03, 05, 15, 16 in 23 Harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga ter so tako bili zunaj seznama izdelkov Sporazuma EGP. Nadzorni organ torej ni pristojen za oceno morebitne pomoči, dodeljene v okviru sporazuma o naložbah z družbo Marmeti.

(74) Nadzorni organ glede na navedeno zaključuje svojo preiskavo o sporazumu o naložbah z družbo Marmeti.

1.3 Sklep

(75) Glede na navedeno bo Nadzorni organ svojo oceno omejil na spremembe sheme, uvedene z dopolnilno uredbo, ter učinke navedenih sprememb na sporazume o naložbah, sklenjene z družbami Becromal, Kísilfélagið, Verne, Thorsil in GMR Endurvinnslan (v nadaljnjem besedilu: pet sporazumov o naložbah).

2. PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

2.1 Državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

(76) V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

(77) Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil, ali so izpolnjena merila za obstoj državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP za (i) shemo, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo, in (ii) pet sporazumov o naložbah.

2.2 Prisotnost državnih sredstev

(78) Da bi se ukrep označil za državno pomoč, mora ugodnost dodeliti država ali mora biti ta dodeljena iz državnih sredstev. Za pravila o državni pomoči izraz „država“ obsega tudi regionalne in lokalne organe (25). Izguba davčnega prihodka je enakovredna porabi državnih sredstev v obliki davčnega odhodka, državna podpora pa se lahko enakovredno zagotovi z davčnimi določbami zakonodajne, regulativne ali upravne narave ter praksami davčnih organov (26). Posledica znižanja davčne osnove ali popolnega ali delnega znižanja zneska davkov, dajatev ali prispevkov je izguba dohodka, kar je torej enakovredno porabi državnih sredstev v obliki davčnega odhodka.

2.2.1 Shema, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo

(79) Nadzorni organ je v Odločbi št. 390/10/COL ugotovil, da je shema pomenila prenos državnih sredstev. Te ugotovitve ne spreminjajo niti spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo.

2.2.2 Pet sporazumov o naložbah

(80) Pet sporazumov o naložbah je obsegalo zlasti naslednje izjeme od plačila davkov in dajatev: (a) Določena je bila najvišja stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati družba, ki vlaga v zadevni projekt, in sicer na stopnji, ki je veljala ob podpisu sporazuma med družbo in ministrstvom za industrijo. (b) Odobrena so bila odstopanja od pravil o amortizaciji: (i) popolni odpis vrednosti sredstev (amortizacija brez preostale vrednosti), namesto obveznega 10-odstotnega davka od dohodkov pravnih oseb, določenega v Zakonu št. 90/2003; (ii) upravičenec se lahko v letu, ko se začnejo sredstva uporabljati, odloči, da taka sredstva amortizira za sorazmerno obdobje letne amortizacije, namesto s celoletno amortizacijo, kot se zahteva v členu 34 Zakona št. 90/2003. (c) Odobrene so bile oprostitve plačila industrijskega davka iz Zakona št. 134/1992 in tržnega davka iz Zakona št. 160/2002. (d) Določena je bila 0,15-odstotna kolkovina na dokumente, povezane z naložbo, namesto obvezne kolkovine, določene z Zakonom št. 36/1978. (e) Odobrene so bile oprostitve plačila pristojbine za nadzor varnosti pri uporabi električne energije iz členov 14(1)(1), 14(1)(4) in 14(1)(5) Zakona št. 146/1996. (f) Stopnja občinskega davka od premoženja je bila določena 30 % nižje od najvišje stopnje, navedene v poglavju II Zakona št. 4/1995. (g) Stopnja splošnih prispevkov za socialno varnost je bila določena 20 % nižje od stopnje, navedene v členu 2(3) Zakona št. 113/1990. (h) Odobreni sta bili oprostitev plačila carine v skladu z Zakonom št. 88/2005 in trošarine v skladu z Zakonom št. 97/1987.

(81) Poleg tega je v preambuli sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið sklic na sporazum med družbo Kísilfélagið, občino Reykjanesbær in družbo Harbour Fund o licencah in pristojbinah, povezanih s projektom, vključno z načeli o davku od premoženja in zakupu zemljišča (27). Posledica zakupa zemljišča ali nepremičnine pod tržno ceno je izguba prihodka, kar torej pomeni prenos državnih sredstev.

(82) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da so tudi v pet sporazumov o naložbah vključena državna sredstva.

2.3 Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

2.3.1 Shema, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo

(83) Nadzorni organ je v Odločbi št. 390/10/COL ugotovil, da je bila shema selektivna v tem, da so bila do pomoči po tej shemi upravičena le podjetja, ki so vlagala v določene regije na Islandiji, ki so prejemale pomoč po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP. Prav tako je ugotovil, da je shema upravičencem omogočala, da so bili oproščeni plačila dela stroškov, ki bi jih običajno morali sami kriti pri poslovnih dejavnostih. Med te stroške so zajeti plačilo trenutno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, običajnega občinskega davka od premoženja in splošno veljavnih prispevkov za socialno varnost.

(84) Nadzorni organ sprejema trditev islandskih organov, da spremembe sheme, uvedene z dopolnilno uredbo, razširjajo ugodnosti, dodeljene s shemo, na družbo Becromal. Spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, torej pomenijo selektiven ukrep, saj se nanašajo na eno posamezno družbo.

(85) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da daje dopolnilna uredba prednost posameznim podjetjem in proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

2.3.2 Pet sporazumov o naložbah

(86) Podobno so upravičenci petih sporazumov o naložbah posamezne družbe, zato so ukrepi selektivni.

(87) Pojem pomoči je splošnejši od pojma subvencije, saj ne obsega le pozitivnih ugodnosti, kot so subvencije same, temveč tudi državne ukrepe, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki bi običajno bremenili proračun podjetja ter so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, enake narave in imajo enake učinke (28). Glede na ustaljeno sodno prakso pomeni ukrep, s katerim javni organi posameznim podjetjem priznajo davčno oprostitev, ki čeprav ne zajema prenosa državnih sredstev, postavlja podjetja, za katere se davčna oprostitev uporablja, v ugodnejši finančni položaj kot ostale davčne zavezance, pomoč, ki jo dodeli država ali ki se dodeli iz državnih sredstev (29).

(88) Pet sporazumov o naložbah je upravičencem omogočilo, da so bili oproščeni plačila dela stroškov, ki bi jih običajno morali sami kriti pri poslovnih dejavnostih, kot so plačilo trenutno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, običajnega občinskega davka od premoženja in splošno veljavnih prispevkov za socialno varnost.

(89) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da daje pet sporazumov o naložbah prednost posameznim podjetjem in proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

2.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

(90) Pri opredelitvi nacionalnega ukrepa kot državne pomoči glede na ustaljeno sodno prakso ni treba ugotavljati stvarnega vpliva pomoči na trgovino med pogodbenicama niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak je treba le proučiti, ali lahko ta pomoč prizadene to trgovino in izkrivlja konkurenco (30).

(91) Poleg tega, kadar pomoč države Efte okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj EGP, se šteje, da pomoč vpliva na ta podjetja (31).

2.4.1 Shema, kot je bila spremenjena z dopolnilno uredbo

(92) Nadzorni organ je v Odločbi št. 390/10/COL ugotovil, da se je s shemo okrepil konkurenčni položaj družb, ki so prejemale podporo v upravičenih regijah, v primerjavi z njihovimi dejanskimi ali morebitnimi konkurenti v EGP. Te ugotovitve ne spreminjajo niti spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo.

2.4.2 Pet sporazumov o naložbah

(93) S sporazumom o naložbah z družbo Becromal se je okrepil konkurenčni položaj te družbe v primerjavi z drugimi proizvajalci anodiziranih aluminijastih folij, ki se uporabljajo v elektrolitskih kondenzatorjih. Družba Becromal je potrdila, da je trg za anodizirane folije, ki se uporabljajo v aluminijskih elektrolitskih kondenzatorjih, globalen, med njenimi strankami pa so družbe v […] in […]. Torej dejstvo, da so največji konkurenti družbe Becromal družbe iz […], ne pomeni, da ni vpliva na trgovino v EGP.

(94) S sporazumom o naložbah z družbo Verne se je okrepil konkurenčni položaj te družbe v primerjavi z drugimi podatkovnimi centri, vzpostavljenimi na Islandiji. Poleg tega ta družba upravlja globalni podatkovni center na veliko, v katerem bo storitve zagotavljala strankam na trgu EGP in na svetovnem trgu.

(95) S sporazumom o naložbah z družbo Kísilfélagið se je okrepil konkurenčni položaj te družbe v primerjavi z drugimi proizvajalci silicija metalurške kakovosti in silicijevega prahu. Trg za silicij metalurške kakovosti in silicijev prah je globalen.

(96) S sporazumom o naložbah z družbo Thorsil se je okrepil konkurenčni položaj te družbe v primerjavi z drugimi proizvajalci silicijeve kovine. Kot je navedeno v preambuli sporazuma o naložbah z družbo Thorsil, se je projekt med drugim začel izvajati zaradi povečanja povpraševanja po silicijevi kovini v Evropi in Severni Ameriki.

(97) S sporazumom o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan se je okrepil konkurenčni položaj te družbe v primerjavi z drugimi družbami za recikliranje jekla in proizvajalci jekla. Družba namerava izvažati večino svojih proizvodov kupcem v gradbeništvu (32).

(98) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da se je s petimi sporazumi o naložbah okrepil konkurenčni položaj družb, ki so prejemale podporo v upravičenih regijah, v primerjavi z njihovimi dejanskimi ali morebitnimi konkurenti v EGP.

2.5 Sklep

(99) Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, in pet sporazumov o naložbah pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

3. SPREMEMBE IZ DOPOLNILNE UREDBE – NOV UKREP POMOČI

3.1 Bistvena sprememba sheme

(100) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka izrazil pomisleke o tem, ali je bila pomoč po sporazumih o naložbah dodeljena v okviru področja uporabe sheme ali ne, saj se je na prvi pogled zdelo, da so na sporazume vplivale spremembe, ki so bile v shemo uvedene z dopolnilno uredbo.

(101) V skladu s členom 1(c) dela II Protokola 3 je treba „spremembe veljavne pomoči“ šteti za novo pomoč. V členu 4(1) Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 195/04/COL) je navedeno: „[…] sprememba obstoječe pomoči pomeni katero koli spremembo, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“. Zato spremembe, ki se ne nanašajo na vsebino pomoči, ne vplivajo na to, kako se bo ukrep obravnaval.

(102) Spremembe iz dopolnilne uredbe omogočajo, da se pomoč dodeli projektom, na katerih se je delo začelo pred dodelitvijo pomoči, in sicer dejansko celo pred začetkom veljavnosti sheme.

(103) Spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, spreminjajo osnovne značilnosti sheme. Odstranjena je bila zlasti zahteva iz sheme po spodbujevalnem učinku. Ta zahteva je bila bistveni del ocene združljivosti ukrepov pomoči, dodeljenih v okviru sheme, kot je bila prvotno odobrena (kot je opisano v Odločbi št. 390/10/COL).

(104) Nadzorni organ skladno s tem meni, da se s spremembami iz dopolnilne uredbe shema, kot je bila odobrena, precej spreminja.

(105) Ob upoštevanju tega, da je treba v skladu s členom 1(c) dela II Protokola 3 spremembe veljavne pomoči šteti za novo pomoč, se pojavlja vprašanje, ali je treba kot novo pomoč šteti spremenjeno veljavno pomoč ali le spremembe kot take. Sodišče prve stopnje je v sodbi v zadevi Gibraltar navedlo: „[…] Torej, le če sprememba vpliva na samo vsebino prvotne sheme, je ta shema spremenjena v nov ukrep pomoči. Če pa je mogoče nov element jasno ločiti od prvotne sheme, ne moremo govoriti o taki vsebinski spremembi.“ (33)

(106) Torej mora Nadzorni organ oceniti, ali se lahko spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, ločijo od prvotne sheme. Če je tako, spremembe kot take pomenijo novo pomoč in jih je treba zato oceniti glede na člen 61(3)(c) Smernic Nadzornega organa o regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2007–2013) (34).

3.2 Spremembe, ki jih je mogoče ločiti od sheme

(107) V skladu z ustaljeno sodno prakso je mogoče spremembo veljavne sheme pomoči, s katero se razširja na novo kategorijo upravičencev, jasno ločiti od prvotne sheme, saj uporaba veljavne sheme pomoči za novo kategorijo upravičencev ne vpliva na oceno združljivosti prvotne sheme (35).

(108) V spremenjenem besedilu člena 3(c) uredbe o pomoči je navedeno, da se lahko pomoč dodeli tudi projektu, ki se je začel po sklenitvi posebnega sporazuma o naložbah in pred začetkom veljavnosti dopolnilne uredbe. S to spremembo je področje uporabe sheme preseglo področje uporabe, kot je bilo odobreno z Odločbo Nadzornega organa št. 390/10/COL, saj je bilo dovoljeno, da se pomoč dodeli projektom, na katerih se je delo začelo pred začetkom veljavnosti sheme in ki zato ne bi opravili preskusa spodbujevalnega učinka iz sheme, kot je bila odobrena. Z dopolnilno uredbo se je shema torej odprla novi kategoriji upravičencev. Nadzorni organ poleg tega meni, da sta bili spremembi, ki sta bili z dopolnilno uredbo uvedeni v člena 8 in 20 uredbe o pomoči, tj. znižanje referenčne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb in podaljšanje najdaljšega trajanja davčnih oprostitev, uvedeni le zato, da bi bila do njiju upravičena ta nova kategorija upravičencev. Ti novi upravičenci lahko torej prejmejo višjo stopnjo pomoči od tiste, ki je bila dovoljena v okviru sheme, kot je bila odobrena. Zato so spremembe sheme v osnovi medsebojno povezane. Vendar te spremembe ne vplivajo na združljivost posameznih ukrepov, ki so že zajeti v shemo, kot je bila odobrena.

(109) Nadzorni organ zato meni, da se spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, štejejo kot sprememba, ki jo je mogoče jasno ločiti od prvotne sheme. Nadzorni organ skladno s tem meni, da te spremembe sheme pomenijo nov ukrep pomoči. Iz tega nadalje izhaja, da se bo vsaka pomoč, dodeljena na podlagi dopolnilne uredbe, prav tako štela za novo pomoč.

3.3 Združljivost novega ukrepa pomoči

(110) Nadzorni organ se je skladno s tem lotil ocenjevanja združljivosti sprememb sheme, uvedenih z dopolnilno uredbo.

(111) V Odločbi št. 390/10/COL je navedel: „Iz sheme je izključena dodelitev pomoči za projekte, ki so se začeli pred sklenitvijo sporazuma z islandskimi organi v skladu s členom 21 zakona o pomoči“ (36).

(112) Nadzorni organ se je v navedeni odločbi poleg tega skliceval na trditve islandskih organov glede spodbujevalnega učinka sheme: „Nadalje se pomoč v okviru sheme ne bo dodelila projektom, na katerih se je delo začelo pred podpisom sporazuma o dodelitvi pomoči med državo in upravičencem. Islandski organi so potrdili, da je iz sheme izključena dodelitev pomoči projektom, ki so se začeli pred objavo končnega besedila sheme v skladu s točko 93 na koncu smernic o regionalni pomoči“ (37).

(113) Nadzorni organ je kot pogoj za odobritev sheme navedel zahteve in metodo za preverjanje obstoja spodbujevalnega učinka pomoči, kot je določeno v smernicah za obdobje 2007–2013. Vendar novo besedilo „ali glede na poseben sporazum o naložbah, sklenjen pred začetkom veljavnosti Zakona“, ki je bilo z dopolnilno uredbo vključeno v člen 3 uredbe o pomoči, omogoča, da se pomoč dodeli projektom, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti sheme.

(114) Nadalje se s spremembo, ki je bila z dopolnilno uredbo uvedena v člen 8 uredbe o pomoči, spreminja referenčna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki se lahko upravičencu zagotovi kot najvišja stopnja davka. V skladu s spremenjeno različico člena je referenčna stopnja v primeru „posebnega sporazuma o naložbah“ stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki velja v času pred začetkom veljavnosti sheme. V prvotni različici člena je referenčna stopnja tista davčna stopnja, ki velja v času sklenitve sporazuma o naložbah v okviru sheme. Nadzorni organ meni, da se z dopolnilno uredbo spreminjajo pogoji pomoči za vse nove upravičence, ki so bili na področje uporabe sheme vključeni s spremembami dopolnilne uredbe.

(115) S spremembami, ki so bile z dopolnilno uredbo uvedene v člen 20 uredbe o pomoči, je določeno najdaljše trajanje davčnih olajšav, ki so nastale ob podpisu sporazuma, preden je shema leta 2010 začela veljati. Te spremembe prav tako spreminjajo pogoje pomoči za vse nove upravičence, ki so bili na področje uporabe sheme vključeni s spremembami iz dopolnilne uredbe.

(116) Nadzorni organ meni, da so spremembe dopolnilne uredbe oslabile zahtevo po preskusu spodbujevalnega učinka iz člena 5 Zakona št. 99/2010, kot ga je odobril Nadzorni organ. Te spremembe poleg tega spreminjajo zahtevo po spodbujevalnem učinku prvotne sheme do te mere, da niso več izpolnjeni pogoji za spodbujevalni učinek, opisani v členu 30 smernic za obdobje 2007–2013 (38).

(117) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da spremembe, ki so bile z dopolnilno uredbo uvedene v člene 3, 8 in 20 sheme, pomenijo novo pomoč, ki ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP in smernic za obdobje 2007–2013.

(118) Iz tega izhaja, da kakršna koli pomoč, dodeljena na podlagi sprememb, ki so začele veljati z dopolnilno uredbo, prav tako ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP in smernic za obdobje 2007–2013.

(119) Nadzorni organ bo zdaj proučil vsakega od petih sporazumov o naložbah posebej.

4. SPORAZUM O NALOŽBAH Z DRUŽBO BECROMAL

4.1 Učinek dopolnilne uredbe

(120) Sporazum o naložbah z družbo Becromal se nanaša na naložbo v tovarno za anodiziranje aluminijastih folij, ki bi se v dveh fazah zgradila v mestu Akureyri. Prva faza bi se morala zaključiti konec marca 2011, druga pa do konca leta 2014, njuni skupni investicijski stroški pa bi znašali približno 117,25 milijona EUR (39).

(121) Oddelki D, H in I preambule sporazuma o naložbah z družbo Becromal se nanašajo na prejšnji sporazum o naložbah za isti projekt, ki sta ga isti stranki sklenili 7. julija 2009.

(122) Kot je bilo že navedeno, so islandski organi trdili, da je bila dopolnilna uredba sprejeta zato, da bi se v shemo zajel projekt družbe Becromal. Po njihovem mnenju je bilo tej družbi treba dovoliti, da zaprosi za spodbude v okviru sheme, da bi lahko islandski organi spoštovali svoje pogodbene obveznosti z njo.

(123) Sklic na „posebni sporazum o naložbah, sklenjen pred začetkom veljavnosti Zakona“, je bil v uredbo o pomoči torej dodan z dopolnilno uredbo zaradi financiranja projekta družbe Becromal. Družba Becromal bi lahko preskus spodbujevalnega učinka iz sheme opravila le zaradi sprememb, uvedenih z dopolnilno uredbo.

(124) Nadzorni organ je že ugotovil, da spremembe sheme, uvedene z dopolnilno uredbo, pomenijo novo pomoč, ki jo je mogoče ločiti od sheme. Iz tega izhaja, da katera koli pomoč, dodeljena v okviru sporazuma o naložbah z družbo Becromal, prav tako postane nova pomoč, ker je bil navedeni sporazum sklenjen v okviru področja uporabe uredbe o pomoči le, kot je bil spremenjen z dopolnilno uredbo.

(125) Nadzorni organ je že ugotovil, da kakršna koli pomoč, dodeljena na podlagi sprememb, uveljavljenih z dopolnilno uredbo, pomeni novo pomoč, ki ni združljiva s Sporazumom EGP. Iz tega izhaja, da sporazum o naložbah z družbo Becromal prav tako pomeni pomoč, ki ni združljiva, ker ni opravila preskusa spodbujevalnega učinka iz sheme, kot je bila odobrena, in zato ne more spadati na njeno področje uporabe.

(126) Nadzorni organ je zaradi celovitosti ter odziva na trditve družbe Becromal in islandskih organov kot drugo možnost ocenil sporazum o naložbah z družbo Becromal kot ad hoc ukrep. Zato se sklicuje na smernice za obdobje 2007–2013 in zlasti na zahtevo po spodbujevalnem učinku iz teh smernic.

4.2 Spodbujevalni učinek

(127) Kot je bilo že navedeno, se sporazum o naložbah z družbo Becromal nanaša na predhodni sporazum z dne 7. julija 2009. Oba sporazuma sta del istega projekta, ki ga Nadzorni organ šteje za „enoten naložbeni projekt“ v smislu točke 49 in opombe 47 smernic za obdobje 2007–2013.

(128) Glede na točko 30 smernic za obdobje 2007–2013 je pogoj za združljivost obstoj spodbujevalnega učinka: „Treba je zagotoviti, da ima regionalna pomoč resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene v območjih, ki prejemajo pomoč. Zato je lahko pomoč dodeljena v okviru shem pomoči samo, če je upravičenec vložil vlogo za pomoč in je nato organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi. Vse sheme pomoči morajo vsebovati tudi izrecno omembo obeh pogojev. V primeru ad hoc pomoči mora pristojni organ pred začetkom dela na projektu izdati pismo o nameri dodelitve pomoči, pogojeno z odobritvijo pomoči s strani Komisije. Če se delo začne, preden so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka, celoten projekt ne bo upravičen do pomoči.“

(129) V skladu s praksami odločanja Evropske komisije in Nadzornega organa se lahko pismo o nameri v smislu smernic za obdobje 2007–2013 opiše kot „dokument, ki se lahko šteje kot izrecna dodelitev pomoči [družbi] za naložbo“ (40). Poleg tega je treba tako pismo o nameri v skladu s točko 30 smernic za obdobje 2007–2013 poslati Nadzornemu organu v odobritev pred dodelitvijo pomoči.

(130) Točka 30 smernic za obdobje 2007–2013 bi morala Nadzornemu organu omogočiti, da ugotovi, ali ima pomoč za naložbe zadosten spodbujevalen učinek, ne da bi bilo treba ob sprejetju prejemnikove odločitve o naložbi izvesti celovito analizo njenih gospodarskih vidikov (41). Če taka zagotovila niso dana in se delo začne, potem „celoten projekt ne bo upravičen do pomoči“, kar pomeni, da projekt kot tak ni upravičen. Torej lahko Nadzorni organ, kot je potrdilo Splošno sodišče v sodbi v zadevi Kronoply, svojo oceno spodbujevalnega učinka utemelji s sklicevanjem na okoliščino časovnega zaporedja (42).

(131) Družba Becromal je trdila, da se je z uvedbo bolj prefinjene gospodarske analize spremenilo ocenjevanje primerov državne pomoči, tako da mora Nadzorni organ pri ocenjevanju spodbujevalnega učinka pomoči oceniti tudi njegovo gospodarsko naravo (tj. ali prispeva k spremembi ravnanja upravičenca do pomoči), pri čemer se upoštevajo tudi določbe smernic o merilih za velike naložbene projekte. Nadzorni organ te trditve ne more sprejeti.

(132) Družba Becromal s sklicevanjem na sodbo Sodišča v zadevi HGA (43) trdi, da: „[…] je Sodišče pri svojem pregledu sodbe Sodišča prve stopnje razsodilo, da je edini trden dejavnik glede tega, ali je imel ukrep pomoči spodbujevalen učinek, proučitev tega, ali je povzročil spremembo ravnanja vlagatelja, in je spregledalo vse sklice Sodišča prve stopnje na sodbo v zadevi Kronoply“ (44).

(133) Vendar je družba Becromal pri svojem razumevanju sodbe v zadevi HGA spregledala izrecno ugotovitev Sodišča, da se v pritožbenem postopku ni izpodbijala ugotovitev Sodišča prve stopnje glede tega, „[…] da to, da je bil zahtevek za pomoč vložen pred začetkom izvajanja naložbenega projekta, pomeni preprosto, upoštevno in primerno merilo, na podlagi katerega lahko Komisija domneva, da je načrtovana pomoč nujna.“ (45)

(134) Poleg tega je veliki senat Sodišča v sodbi v zadevi Nuova Agricast razsodil naslednje: „Ugotovitev neobstoja nujnosti pomoči bi lahko izhajala predvsem iz dejstva, da je zainteresirano podjetje podprti projekt že začelo izvajati ali ga celo končalo, preden je prošnjo za pomoč predložilo pristojnim organom.“ Sodišče je še navedlo, da „kar izključuje možnost, da bi zadevna pomoč imela spodbujevalno vlogo.“ (46) Nadzorni organ zato meni, da je v tem primeru ustrezno, da svojo ugotovitev nezdružljivosti utemelji z oceno časovnega zaporedja: in sicer, da (i) preskus spodbujevalnega učinka iz smernic za obdobje 2007–2013 ni bil opravljen ter (ii) da se je delo na projektu začelo pred sklenitvijo sporazuma o naložbah in dodelitvijo pomoči.

(135) Nadzorni organ tudi zavrača trditev družbe Becromal, da mora projekt proučiti glede na smernice o merilih za velike naložbene projekte in uporabiti preskus spodbujevalnega učinka iz teh smernic. Nadzorni organ navaja, da je pri nekaterih velikih naložbenih projektih preskus spodbujevalnega učinka iz točke 30 smernic za obdobje 2007–2013 (ki temelji na zahtevi o časovnem zaporedju, v skladu s katero je treba pred začetkom del vložiti vlogo in potrditi upravičenost) dopolnjen z drugim preskusom, ki je gospodarske narave (ter temelji na gospodarski analizi tega, ali pomoč povzroči spremembo ravnanja upravičenca do pomoči), kar je določeno v točki 57 smernic za obdobje 2007–2013 in smernic o merilih za velike naložbene projekte.

(136) V smernicah o merilih za velike naložbene projekte je predvidena podrobna ocena določenih velikih naložbenih projektov, tj. tistih, ki vedno pomembno vplivajo na trgovino in povzročijo bistveno izkrivljanje konkurence (47). Spodbujevalni učinek, ki se analizira v takih primerih, je opisan v točki 19 smernic o merilih za velike naložbene projekte: „[…] To se bo ocenjevalo na dveh ravneh: na splošni postopkovni ravni in podrobnejši gospodarski ravni.“ Iz tega izhaja, da je za določene velike naložbene projekte poleg vloge, ki jo je treba vložiti pred začetkom dela na projektu, potrebna podrobnejša gospodarska analiza.

(137) V skladu s točko 3 smernic o merilih za velike naložbene projekte in točko 49 smernic za obdobje 2007–2013 je velik naložbeni projekt začetna naložba z upravičenimi odhodki v višini več kot 50 milijonov EUR. Kot je bilo že navedeno, se sporazum o naložbah z družbo Becromal nanaša na 117,25 milijona EUR skupnih investicijskih stroškov za obe fazi projekta. Vendar niti družba Becromal niti islandski organi niso Nadzornemu organu predložili nobenih podatkov o intenzivnosti pomoči ali upravičenih stroških, vključenih v projekt. Prav tako niso zagotovili informacij glede pogojev za obveznost natančne preveritve iz smernic o merilih za velike naložbene projekte, na katero se nanaša točka 57(a) in (b) smernic za obdobje 2007–2013 (in sicer, da je upravičenec do pomoči odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda na zadevnem trgu ter da je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % trga za zadevni proizvod). Po mnenju Nadzornega organa ni mogoče sklepati, da projekt družbe Becromal presega zgornje meje iz točke 57 smernic za obdobje 2007–2013.

(138) Nadzorni organ zato ugotavlja, da se za sporazum o naložbah z družbo Becromal ne uporablja podrobna analiza, določena v smernicah o merilih za velike naložbene projekte.

(139) V skladu s sodno prakso in besedilom smernic za obdobje 2007–2013 tako zadostuje, da se ugotovi, ali je pred začetkom dela na projektu upravičenec vložil vlogo za pomoč in je organ, ki dodeljuje pomoč, zagotovil pisno potrditev, ki je odvisna od tega, ali je Nadzorni organ odobril ukrep.

(140) V smernicah za obdobje 2007–2013 je pojem „začetek dela“ opredeljen kot „začetek gradbenih del ali prva trdna zaveza za naročilo opreme, vendar ne vključuje predhodnih študij izvedljivosti“.

(141) Kot so potrdili islandski organi in družba Becromal, so se gradbena dela na projektu družbe Becromal začela leta 2008, tj. celo pred podpisom predhodnega sporazuma 7. julija 2009.

(142) Nadzorni organ ne more sprejeti trditve družbe Becromal, da bi bilo treba „začetek dela“ omejiti na naročilo opreme, zasnovane posebej za določen projekt, ter da nakup zemljišča in/ali gradnja tovarne ne označuje nujno začetka naložbene odločitve, saj bi se taka naložba lahko kadar koli zlahka prodala. Ta ozka razlaga ni skladna z besedilom smernic za obdobje 2007–2013. Kot je bilo že navedeno, je v teh smernicah jasno opredeljeno, da „začetek dela“ pomeni „začetek gradbenih del ali prvo trdno zavezo za naročilo opreme […]“. To razlago podpira sodna praksa Splošnega sodišča, v skladu s katero celo majhna stopnja naložb upravičenca zadostuje za pravne učinke in se torej šteje za prvo fazo dela (48).

(143) Poleg tega je iz podatkov, ki jih ima Nadzorni organ na voljo, razvidno, da je družba Becromal svojo tovarno začela graditi v začetku leta 2008 (49) in se je njen postopek zaposlovanja začel pozneje istega leta (50). Družba Becromal je leta 2008 sklenila sporazume z izvajalci za potrebno opremo (51).

(144) Ta dejstva podpirajo mnenje Nadzornega organa, da regionalna pomoč ni bila najpomembnejši motivacijski dejavnik za naložbo družbe Becromal v mesto Akureyri. Družba Becromal je, ravno nasprotno, delo na projektu začela, ne da bi pri islandskih organih vložila vlogo za pomoč in ne da bi ti organi sprejeli kakršno koli zavezo o dodelitvi regionalne pomoči.

(145) V skladu s shemo se nadalje: „le vloge za pomoč, ki so skupaj z vsemi potrebnimi dokumenti za njeno oceno prejete pred začetkom dela na naložbenem projektu, štejejo za prejemanje regionalne pomoči v okviru sheme“ (52). Ker se je delo na naložbenem projektu družbe Becromal začelo že pred vložitvijo vloge za pomoč, Nadzorni organ zato ugotavlja, da projekt ni opravil preskusa spodbujevalnega učinka in zato ni bil upravičen do regionalne pomoči v okviru sheme, kot je bila odobrena.

(146) Nadzorni organ ni prejel nobenih informacij, s katerimi bi lahko preveril, ali so se islandski organi zavezali k dodelitvi pomoči za projekt pred začetkom dela. Družba Becromal je trdila, da je prejela uradno zahtevo islandskih organov, v kateri so jo pozvali k sklenitvi sporazuma o naložbah pred začetkom gradbenih del na lokaciji. Vendar Nadzornemu organu niti družba Becromal niti islandski organi niso predložili nobenih dokazov o taki zahtevi.

(147) Kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 141, so islandski organi sklenili prvi sporazum o naložbah z družbo Becromal 7. julija 2009. S tem sporazumom je ta družba dobila zagotovila, da so se islandski organi zavzemali za sklenitev celovitega sporazuma o naložbah s to družbo. Čeprav je družba Becromal Nadzornemu organu poslala dopis nekdanjega ministra za industrijo z dne 20. septembra 2013, v katerem je ta navedel, da se je vlada strinjala s sklenitvijo sporazuma o naložbah z družbo leta 2007 in da se je sporazum začel pripravljati leta 2008, te trditve ne podpirajo nobeni sočasni dokumenti, ki bi lahko dokazovali, da je družba Becromal prejela posebne spodbude pred začetkom dela na projektu. Nadzorni organ v vsakem primeru ni odobril ukrepa pred začetkom dela na projektu.

(148) Zato v tem primeru niti islandski organi niti družba Becromal niso dokazali obstoja okoliščin, s katerimi bi se lahko (kljub temu da se je delo na projektu začelo pred dodelitvijo pomoči) zagotovilo, da je preskus spodbujevalnega učinka vseeno opravljen (53).

(149) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da pogoj spodbujevalnega učinka v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Becromal ni izpolnjen.

4.3 Sklep

(150) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da vsaka pomoč, dodeljena na podlagi sporazuma o naložbah z družbo Becromal, ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5. DRUGI ŠTIRJE SPORAZUMI O NALOŽBAH – AD HOC UKREPI

5.1 Sporazum o naložbah z družbo Verne

5.1.1 Učinek sprememb dopolnilne uredbe

(151) Islandski organi so navedli, da spremembe, ki so bile v shemo uvedene z dopolnilno uredbo, ne vplivajo na sporazum o naložbah z družbo Verne. To trditev so navedli na podlagi uvrstitve navedenega sporazuma na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena. Nadzorni organ sprejema prvo trditev islandskih organov v tej zvezi, ne more pa sprejeti tega, da sporazum o naložbah z družbo Verne izpolnjuje zahteve preskusa spodbujevalnega učinka iz sheme, kot je bila odobrena.

(152) Nadzorni organ se je v odločbi o začetku postopka seznanil z dejstvom, da se sporazum o naložbah z družbo Verne ne nanaša na prejšnji sporazum, vendar se kljub temu zdi, da zadeva isti ali podoben naložbeni projekt, kot je tisti, ki je bil predmet prejšnje odločbe Nadzornega organa, tj. Odločbe št. 418/10/COL (54).

(153) Prvotni naložbeni projekt se je začel 26. februarja 2008 s podpisom pogodbe o nakupu nepremičnine, s katero je družba Verne od države Islandije kupila pet zgradb zaradi vzpostavitve podatkovnega centra. Sporazum o naložbah je bil odobren 23. oktobra 2009 (55). Projekt je bil pozneje ustavljen in ponovno začet s podpisom sporazuma o naložbah z družbo Verne z dne 27. septembra 2011, da bi bil po navedbah islandskih organov zajet v shemo, kot je bila odobrena.

(154) Sprva načrtovani projekt se je nanašal na izgradnjo podatkovnega centra na veliko z visoko gostoto moči v občini Reykjanesbær. Lokacija projekta se po sporazumu o naložbah z družbo Verne ni spremenila. Za dokončanje projekta bi se morale uporabiti iste zgradbe, kot je jasno navedeno v preambuli sporazuma o naložbah iz leta 2009 in sporazuma o naložbah z družbo Verne (56). Poleg tega sta glavni stranki sporazuma (tj. družbi Verne Real Estate II ehf. in Verne Holdings Ltd) isti. Pri obeh sporazumih o naložbah je bil jasno opredeljen skupni cilj, tj. zagotoviti storitve podatkovnega centra, ki so ključnega pomena za delovanje globalnega trga informacijske tehnologije.

(155) Nadzorni organ glede na navedeno ne more sprejeti trditve islandskih organov, da gre med obema projektoma za bistvene razlike. Islandski organi mu v zvezi s tem niso poslali prepričljivih podatkov. Nadzorni organ prav tako ne more sprejeti trditve islandskih organov, da bi moral sporazum o naložbah z družbo Verne, ker se nanaša samo na novo izgradnjo prostora in infrastrukture za podatkovni center, veljati za nov projekt.

(156) V smernicah za obdobje 2007–2013 je navedeno: „[…] Da se prepreči umetna razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam teh smernic, se velik naložbeni projekt šteje kot enoten naložbeni projekt, kadar je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v obdobju treh let sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način.“ (57)

(157) Nadalje je navedeno: „[…] Za ocenjevanje, ali je začetna naložba ekonomsko nedeljiva, bo Nadzorni organ upošteval tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino. Ekonomska nedeljivost bo ocenjena neodvisno od lastništva.“ (58) Kot je bilo že navedeno, se nista spremenili niti lokacija niti narava projekta, pri čemer sta isti tudi stranki v sporazumih iz leta 2009 in leta 2011. Islandski organi so poudarili dejstvi, da je morebitna stopnja naložbe zdaj nižja, saj je tri faze, ki so bile prvotno načrtovane za gradnjo podatkovnega centra na veliko, nadomestila ad hoc izgradnja manjših modulov, ter da je družba Verne, da bi izboljšala svoj finančni položaj, zgradbe dejavno poskušala prodati nazaj lokalnim organom, in sicer kot del svoje nove naložbene strategije. Vendar iz tega niso razvidne nobene tehnične, funkcionalne ali strateške razlike med prvotnim naložbenim projektom in projektom iz sporazuma o naložbah z družbo Verne. Pač pa Nadzorni organ na podlagi razpoložljivih podatkov meni, da gre pri tem razvoju za politično ali komercialno odločitev, ki izhaja iz prizadevanj družbe, da bi se odzvala na potrebe svojih strank (59).

(158) V smernicah za obdobje 2007–2013 je poleg tega navedeno: „[…] da mora biti za ugotavljanje, ali velik naložbeni projekt pomeni enoten naložbeni projekt, ocena enaka, ne glede na to, ali projekt izvede eno podjetje, več podjetij, ki si delijo naložbene stroške, ali več podjetij, ki nosijo stroške ločenih naložb znotraj istega naložbenega projekta (na primer v primeru skupne naložbe)“ (60). Nadzorni organ skladno s tem meni, da je vsako razlikovanje strank sporazuma za določitev nedeljivosti naložbenega projekta brezpredmetno.

(159) Islandski organi se nadalje sklicujejo na kapitalsko injekcijo v družbo Verne Real Estate II ob koncu leta 2011, glede katere so trdili, da je povzročila strukturno spremembo prvotnega naložbenega projekta. Po njihovih trditvah naj bi bila ta družba nov subjekt, ki je bila leta 2011 ustanovljena zato, da bi postala upravičena do sheme, potem ko bi se dokončalo sodelovanje družbe Verne v shemi. Nadzorni organ to injekcijo namreč razume tako, kot da krije dodatne upravičene stroške zadevnega projekta, in sicer ne glede na kakršno koli možno odločitev tega organa o začetku ločene preiskave glede navedene injekcije. Kljub temu pa poudarja, da je treba določen znesek skupnih upravičenih stroškov v skladu s smernicami za obdobje 2007–2013 določiti pred začetkom projekta. Ko se projekt začne, teh upravičenih stroškov in zneska pomoči ni mogoče umetno zvišati, pri čemer se upošteva, da se spodbujevalni učinek take pomoči oceni ob dodelitvi pomoči.

(160) Islandski organi nadalje navajajo, da sporazum o naložbah z družbo Verne nalaga določene obveznosti, ki v prejšnji sporazum niso bile vključene. Nadzorni organ glede tega meni, da določbe sporazuma o naložbah z družbo Verne glede nalaganja pravnih obveznosti, kot so omejitve pri kapitalskih kontrolah, industrijski davki, pristojbine za komunalne priključke itd., in/ali nalaganje dodatnih obveznosti glede prenosa delnic pomenijo upravne spremembe, ki ne spremenijo narave prvotnega projekta po prejšnjem sporazumu.

(161) Poleg tega vprašanje, ali se ugodnosti državne pomoči razlikujejo ali ne, ne pomeni nobene razlike za oceno naložbene narave projekta. Nadzorni organ ugotavlja, da so v sporazumu o naložbah z družbo Verne določeni drugačni pogoji glede davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati podjetje, ali trajanja sporazuma. Vendar je bilo to, kot so potrdili islandski organi, storjeno zaradi uskladitve s pogoji sheme. Torej to niti ne spreminja naložbene narave projekta niti ne dokazuje, da gre za nov, nepovezan projekt.

(162) Nadzorni organ glede na navedeno meni, da je sporazum o naložbah z družbo Verne dodatna naložba za delo, ki se je že začelo z nakupom zgradb 26. februarja 2008.

(163) Od islandskih organov ali od družbe Verne ni prejel nobenih dodatnih informacij v podkrepitev njihove trditve, da gre za nov naložbeni projekt. Stranki Nadzornemu organu zlasti nista zagotovili prepričljivih informacij o tem, da bi bilo možno dejavnosti družbe Verne razlikovati na podlagi tehničnih, funkcionalnih ali strateških značilnosti.

(164) Kot je bilo že navedeno, je bila iz sheme, kot je bila odobrena, izključena vsaka dodelitev pomoči za projekte, na katerih se je delo začelo, preden je družba sklenila sporazum z islandskimi organi v okviru sheme. Islandski organi so nadalje potrdili, da je bila iz sheme izključena dodelitev pomoči za projekte, ki so se začeli pred datumom objave končnega besedila sheme. Zato Nadzorni organ meni, da bi lahko vsaka pomoč, dodeljena družbi Verne, preskus spodbujevalnega učinka iz sheme opravila le zaradi sprememb, uvedenih z dopolnilno uredbo (61).

(165) Vendar je treba glede na izjavo islandskih organov, v skladu s katero spremembe uredbe o pomoči, uvedene z dopolnilno uredbo, ne zajemajo projekta družbe Verne, sporazum o naložbah s to družbo obravnavati tako, kot da ne spada na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena, saj se je projekt začel izvajati že dolgo pred datumom objave končnega besedila sheme. Nadzorni organ bo skladno s tem združljivost sporazuma o naložbah z družbo Verne ocenjeval kot nov, ad hoc ukrep pomoči.

5.1.2 Potreba po podrobni analizi pri velikih naložbenih projektih

(166) V skladu s točko 3 smernic o merilih za velike naložbene projekte in točko 49 smernic za obdobje 2007–2013 je velik naložbeni projekt začetna naložba z upravičenimi odhodki v višini več kot 50 milijonov EUR. Kot je navedeno v preambuli sporazuma o naložbah z družbo Verne, naj bi po ocenah te družbe in vlagateljev morebitna stopnja naložbe za projekt presegla 675 milijonov USD. Kot je že navedeno prej v zvezi s projektom družbe Becromal, se smernice o merilih za velike naložbene projekte uporabljajo le za določene velike naložbene projekte. Nadzornemu organu pa islandski organi niso predložili nobenih podatkov o intenzivnosti pomoči ali upravičenih stroških, vključenih v projekt družbe Verne. Prav tako niso zagotovili informacij glede pogojev za obveznost natančne preveritve iz smernic o merilih za velike naložbene projekte, na katero se nanaša točka 57(a) in (b) smernic za obdobje 2007–2013 (in sicer, da je upravičenec do pomoči odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda na zadevnem trgu ter da je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % trga za zadevni proizvod). Po mnenju Nadzornega organa ni mogoče sklepati, da projekt družbe Verne presega zgornje meje iz točke 57 smernic za obdobje 2007–2013.

(167) Nadzorni organ zato ugotavlja, da se za sporazum o naložbah z družbo Verne ne uporablja podrobna analiza, določena v smernicah o merilih za velike naložbene projekte.

5.1.3 Spodbujevalni učinek

(168) Kot je bilo že navedeno v uvodni izjavi 153, se je delo na projektu že začelo februarja 2008, ko je družba Verne od države Islandije kupila pet zgradb. Družba Verne je nato v letih 2008 in 2009 obnovila dve veliki skladišči (zgradbi 868 in 869) kot del prvotno zasnovanega kompleksa več zgradb (62). Ker se nakup in prenova teh zgradb (ki so neposredno povezane z vzpostavitvijo podatkovnega centra Verne) obravnava kot prvotna naložba, je treba kot datum začetka del na projektu šteti datum nakupa teh zgradb (63). Nadzorni organ ni prejel nobenih informacij, s katerimi bi lahko podprl možnost, da so se islandski organi zavezali, da projektu dodelijo pomoč pred začetkom dela. Islandski organi so, ravno nasprotno, zdaj potrdili, da niso sklenili nobenega sporazuma z družbo Verne o dodelitvi spodbud, preden so 27. septembra 2011 sklenili sporazum o naložbah s to družbo. Po njihovih navedbah je bil sporazum o naložbah iz leta 2009 le odobren, ne pa podpisan, in zato ni imel pravnega učinka. Po njihovih trditvah je razlog, zaradi katerega se sporazum o naložbah z družbo Verne ne nanaša na noben prejšnji sporazum, ta, da s to družbo prejšnji sporazumi o naložbah niso bili podpisani.

(169) Nadzorni organ je v uvodnih izjavah 131 do 134 odločbe o začetku postopka izrazil pomisleke o tem, ali sporazum o naložbah z družbo Verne izpolnjuje pogoj spodbujevalnega učinka iz smernic za obdobje 2007–2013. Islandski organi so v svojem odgovoru na odločbo o začetku postopka dokazovali, da bi bil projekt zaradi finančne krize brez sporazuma o naložbah opuščen (64). Poleg tega so menili, da bi moral Nadzorni organ pri številnih od svojih odločb uporabiti pristop Evropske komisije o nenasprotovanju zoper pomoč za finančne institucije, pri kateri se kot pogoj za združljivost ni zahteval spodbujevalni učinek.

(170) Nadzorni organ ne more sprejeti tovrstne obrazložitve. Praksa odločanja Komisije v okviru finančne krize je bila povezana le s pomočjo finančnemu sektorju, pri čemer se kot pravna podlaga večinoma uporablja člen 107(3)(b) PDEU (ki je enakovreden členu 61(3)(b) Sporazuma EGP). V takih primerih je bila pomoč dodeljena za odpravljanje resne motnje, ki je vplivala na celotno gospodarstvo države članice. Splošno sodišče je večkrat navedlo, da je treba to določbo uporabljati omejeno (65). Nadzorni organ meni, da ni mogoče potegniti nobenih vzporednic z državno pomočjo, ki se družbam dodeli kot regionalna pomoč v skladu s smernicami za obdobje 2007–2013, katerih cilj je razvoj posebnih geografsko opredeljenih območij in v katerih je spodbujevalni učinek glavno načelo združljivosti. Zato v tem primeru ne more upoštevati pristopa Komisije v zvezi z državno pomočjo za finančne institucije v okviru finančne krize.

(171) Islandski organi prav tako niso zagotovili nobenih informacij, s katerimi bi utemeljili, da je pomoč potrebna za dokončanje projekta. Če projekta ne bi bilo mogoče dokončati brez pomoči, kot trdijo islandski organi, bi morali Nadzornemu organu poslati informacije in analizo, da bi preveril to trditev. Pri tej analizi bi bilo treba med drugim upoštevati izračuna donosnosti projekta s pomočjo ali brez nje, analizo občutljivosti in podrobno poročilo o vplivu finančne krize na naložbeno odločitev.

(172) Islandski organi prav tako niso dokazali obstoja okoliščin, s katerimi bi se lahko (kljub temu da se je delo na projektu začelo pred dodelitvijo pomoči) zagotovilo, da je preskus spodbujevalnega učinka vseeno opravljen (66).

(173) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da pogoj spodbujevalnega učinka v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Verne ni izpolnjen.

(174) Ta ugotovitev sama zadostuje, da se dokaže, da sporazum o naložbah z družbo Verne ni združljiv z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP in smernicami za obdobje 2007–2013.

(175) Vendar bo Nadzorni organ zaradi celovitosti proučil tudi posebne določbe sporazuma in ocenil, ali so skladne s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013.

5.1.4 Naložbeni stroški in zgornja meja pomoči

(176) Da bi se davčni ukrepi, dodeljeni v skladu s sporazumom o naložbah z družbo Verne, označili kot pomoč za naložbe: — morajo biti povezani z izvedbo posebnega projekta, — morajo temeljiti na znesku, vloženem v regijo, — mora biti pomoč mogoče količinsko opredeliti, — se mora zgornja meja izraziti kot odstotek zneska, vloženega v regijo (67).

(177) Skupni naložbeni stroški sporazuma o naložbah z družbo Verne znašajo približno 675 milijonov USD. Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka predhodno ugotovil, da med naložbenimi stroški in pomočjo ni bilo jasne povezave. V tem okviru upravičeni stroški niso bili posebej opredeljeni, pomoč ni bila količinsko opredeljena in zgornja meja pomoči ni bila izražena. Islandski organi teh predhodnih ugotovitev niso ovrgli z nobenimi informacijami. Ker teh elementov v sporazumu o naložbah z družbo Verne ni, je to v nasprotju z določbami smernic za obdobje 2007–2013.

(178) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 44, je po navedbah islandskih organov agencija Invest in Iceland pred sklenitvijo katerega koli sporazuma za vsak projekt izvedla analizo stroškov in koristi, odbor za spodbude pa je proučil, ali projekti izpolnjujejo merila o upravičenosti iz Zakona št. 99/2010 in uredbe o pomoči.

(179) V skladu s smernicami za obdobje 2007–2013 se „[…] [r]egionalna pomoč za naložbe izračuna glede na materialne ali nematerialne naložbene stroške, ki izvirajo iz začetnega naložbenega projekta, ali glede na (ocenjene) stroške dela za delovna mesta, neposredno ustvarjena z naložbenim projektom. Višina pomoči je določena kot intenzivnost glede na referenčne stroške.“ (68)

(180) Da bi lahko Nadzorni organ ocenil združljivost ukrepa pomoči v skladu s smernicami za obdobje 2007–2013, je treba jasno izraziti zgornjo mejo pomoči glede na posebne, upravičene naložbene stroške. Dejstvo, da so islandski organi vzpostavili mehanizem za naknadno preverjanje upravičenosti projektov pri shemi, je za oceno združljivosti Nadzornega organa nepomembno, saj tak mehanizem ne zagotavlja niti tega, da bi se intenzivnost pomoči v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev diskontirala na vrednost in izrazila kot odstotek diskontirane vrednosti upravičenih stroškov, niti tega, da bi se upravičeni odhodki, predvideni v sporazumu o naložbah z družbo Verne, nanašali na naložbene stroške za materialna sredstva, kot je določeno v smernicah za obdobje 2007–2013 (69).

(181) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Verne ni skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker (i) v sporazumu niso prikazani upravičeni stroški, ki bi jih morala izražati naložba, (ii) pomoč ni ustrezno količinsko opredeljena in (iii) metodologija izračuna glede intenzivnosti pomoči za projekt ne obstaja.

5.1.5 Dodatna pomoč v primeru sprememb sheme

(182) V členu 23.7 sporazuma o naložbah z družbo Verne je določena brezpogojna obveznost za islandske organe, v skladu s katero ti upravičencu dodelijo dodatno pomoč za projekt, ki mu je bila že dodeljena pomoč v okviru sheme, če bi se prihodnje spremembe sheme izkazale za ugodnejše.

(183) Taka določba upravičencu zagotavlja pravico, da prejme pomoč, ki je višja od začetne pomoči, dodeljene v okviru sheme, kot jo je odobril Nadzorni organ. Zato taka pomoč ne spada na področje uporabe sheme.

(184) Nadzorni organ zato ugotavlja, da je treba vsako pomoč, dodeljeno v skladu z zgornjo določbo, šteti za operativno pomoč, saj ni povezana z začetno naložbo. Taka operativna pomoč ni združljiva s Sporazumom EGP. Pomoč zlasti ni dodeljena glede na predhodno določen niz upravičenih odhodkov ali stroškov, kot je določeno v točki 66 smernic za obdobje 2007–2013.

5.1.6 Sklep v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Verne

(185) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da je vsaka pomoč, dodeljena na podlagi sporazuma o naložbah z družbo Verne, nova, ad hoc državna pomoč, ki ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5.2 Sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið

5.2.1 Učinek sprememb dopolnilne uredbe

(186) Sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið se nanaša na gradnjo tovarne za proizvodnjo silicija, ki bi se predvidoma izvedla v dveh ali več fazah, v pristanišču Helguvík v občini Reykjanesbær.

(187) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka zavzel predhodno stališče, da se sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið nanaša na prejšnji sporazum, ki sta ga 29. maja 2009 za isti projekt sklenili isti stranki (70). Kot je izrecno navedeno v preambuli sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið: „[…] sporazum o naložbah, podpisan 29. maja 2009, se je štel za predhodni korak k sklenitvi celovitejšega sporazuma o naložbah med strankama,“ in „[t]a sporazum o naložbah je zato nadaljevanje prejšnjega sporazuma o naložbah z dne 29. maja 2009.“ (71)

(188) V členu 2.2 sporazuma z dne 29. maja 2009 je prav tako navedeno, da: „[c]elovit sporazum bo vključeval, vendar ne bo omejen na določbe, povezane z amortizacijo in odpisom opredmetenih osnovnih sredstev, ter druge računovodske standarde, razen upravnih pristojbin, davčne stopnje in splošne obdavčitve družbe, družbe Tomahawk in vlagateljev, tarif na uvoz in izvoz, carin itd.“ Poleg tega je v točki 1.1(f.1) tega sporazuma navedeno, da „[t]rajanje tega sporazuma o naložbah in nadaljnjega celovitega sporazuma o naložbah ne bo manj kot 20 let od izvedbe […]. Ta sporazum o naložbah, ki ga nadomesti celovit sporazum o naložbah, se zato odpove, ko postane celovit sporazum o naložbah pravno zavezujoč […].“

(189) Islandski organi so navedli, da so bile spremembe sheme, uvedene z dopolnilno uredbo, namenjene za sporazum o naložbah z družbo Becromal ter da spodbude v okviru sheme niso bile dodeljene nobenim drugim projektom, začetim pred začetkom veljavnosti sheme.

(190) Čeprav je družba Kísilfélagið z islandskimi organi sklenila sporazum pred začetkom veljavnosti sheme, se delo na projektu, določenem v sporazumu iz leta 2009, ob podpisu sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið v okviru sheme še ni začelo. Ker je projekt opravil preskus spodbujevalnega učinka, bi bil torej upravičen do spodbud v okviru sheme, in to ne glede na spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo. Za družbo Kísilfélagið nadalje niso veljale ugodnosti iz sprememb, ki so bile z dopolnilno uredbo uvedene v člena 8 in 20 uredbe o pomoči.

(191) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da spremembe, uvedene z dopolnilno uredbo, niso vplivale na sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið.

5.2.2 Spodbujevalni učinek

(192) Nadzorni organ ugotavlja, da se delo na projektu še ni začelo, kar so potrdili tudi islandski organi. Razen tega ni jasno, ali se bo sploh kdaj začelo izvajati ali ne. Nadzornemu organu ni znano, ali se je gradnja projekta družbe Kísilfélagið že začela in ali so bile dane trdne zaveze za naročilo opreme. Upravičencu pred začetkom dela na projektu torej ni bila dodeljena nobena pomoč.

(193) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da je pogoj spodbujevalnega učinka iz sheme v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Kísilfélagið izpolnjen.

5.2.3 Naložbeni stroški in zgornja meja pomoči

(194) Čeprav sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið izpolnjuje pogoj o spodbujevalnem učinku iz sheme, se islandski organi strinjajo s predhodno ugotovitvijo Nadzornega organa, da je sporazum o naložbah s to družbo zagotovil dodatne spodbude, ki so presegle področje uporabe sheme, kot je bila odobrena (72).

(195) V okviru sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið bi se morala tovarna za proizvodnjo silicijeve kovine zgraditi v treh letih v dveh ali več fazah. V sporazumu ni določen datum začetka ali konca gradnje tovarne niti niso navedeni posamezni koraki, potrebni za izvedbo take gradnje. Sporazum nadalje ne vsebuje sklicev na upravičene naložbene stroške in ne določa intenzivnosti pomoči ali zgornje meje pomoči. Nadzorni organ meni, pri čemer smiselno uporabi obrazložitev iz uvodnih izjav 176 do 181 glede sporazuma o naložbah z družbo Verne, da ti elementi vplivajo na oceno združljivosti celotnega sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið ter da bi jih bilo zato treba ocenjevati kot neločljiv del sporazuma.

(196) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið ni popolnoma skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker (i) v sporazumu niso prikazani upravičeni stroški, ki bi jih morala izražati naložba, (ii) pomoč ni ustrezno količinsko opredeljena in (iii) metodologija izračuna glede intenzivnosti pomoči za projekt ne obstaja.

(197) Zato je treba sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið obravnavati kot novo ad hoc pomoč, ki ne spada na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena.

5.2.4 Dodatna pomoč v primeru sprememb sheme

(198) V členu 22.8 sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið je določena brezpogojna obveznost za islandske organe, v skladu s katero ti upravičencu dodelijo dodatno pomoč za projekt, ki mu je bila že dodeljena pomoč v okviru sheme, če bi se prihodnje spremembe sheme izkazale za ugodnejše.

(199) Taka določba upravičencu zagotavlja pravico, da prejema pomoč, ki je višja od začetne pomoči, dodeljene v okviru sheme. Zato taka pomoč ne spada na področje uporabe sheme, kot jo je odobril Nadzorni organ. Islandski organi so potrdili, da spoštujejo stališče Nadzornega organa, da taka uporaba sheme ni skladna s shemo, kot je bila odobrena. Zato so se zavezali, da bodo to določbo črtali iz sporazuma. Islandski organi pa tega ad hoc ukrepa vseeno niso priglasili Nadzornemu organu, kar bi morali storiti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

(200) Nadzorni organ zato meni, da je treba vsako pomoč, dodeljeno v skladu z zgornjo določbo, šteti za operativno pomoč, saj ni povezana z začetno naložbo. Taka operativna pomoč je na prvi pogled nezdružljiva s Sporazumom EGP, Nadzorni organ pa ni prejel nobenih informacij ali dokazov glede tega, zakaj bi vseeno lahko bila združljiva. Ukrepi pomoči zlasti niso dodeljeni glede na predhodno določen niz upravičenih odhodkov ali stroškov, kot je določeno v točki 66 smernic za obdobje 2007–2013.

5.2.5 Sklep v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Kísilfélagið

(201) Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið izpolnjuje pogoj spodbujevalnega učinka iz smernic za obdobje 2007–2013, zaradi česar je bila družba Kísilfélagið upravičena do prejemanja pomoči v okviru sheme.

(202) Vendar Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið ni skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker ne vsebuje niti sklicev na upravičene naložbene stroške niti na intenzivnosti pomoči ali zgornjo mejo pomoči. Nadzorni organ zato meni, da pomoč, dodeljena na podlagi sporazuma o naložbah z družbo Kísilfélagið, pomeni nezdružljivo državno pomoč v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5.3 Sporazum o naložbah z družbo Thorsil

5.3.1 Ad hoc ukrep pomoči

(203) Glede na podatke o sporazumu o naložbah z družbo Thorsil, ki jih ima Nadzorni organ na voljo, ni ta povezan z nobenim prejšnjim sporazumom o naložbah.

(204) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka kljub temu izrazil pomisleke glede tega, ali je v členu 15.3 sporazuma o naložbah z družbo Thorsil določeno, da se pomoč dodeli zunaj odobrene sheme (73).

(205) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 33 in 34, se islandski organi strinjajo s predhodno ugotovitvijo Nadzornega organa, da je sporazum zagotovil dodatne spodbude poleg tistih, ki so bile dovoljene po shemi.

(206) Ker je sporazum že začel veljati, Nadzorni organ v vsakem primeru ne more izključiti možnosti, da je bila pomoč dodeljena zunaj odobrene sheme. Tako bo Nadzorni organ dodatne spodbude iz člena 15.3 sporazuma o naložbah z družbo Thorsil ocenil, kot da pomenijo ad hoc pomoč.

5.3.2 Spodbujevalni učinek

(207) Sporazum o naložbah z družbo Thorsil je bil podpisan 30. decembra 2010. Nanašal se je na tovarno za proizvodnjo silicijeve kovine, ki bi se morala zgraditi v občini Ölfus, z letno proizvodno zmogljivostjo približno 50 000 ton.

(208) Islandski organi so navedli, da je bil začetek proizvodnje načrtovan za oktober 2014. Vendar se gradnja tovarne še vedno ni začela in ni jasno, ali se bo projekt uresničil. Zato je jasno, da upravičencu pred začetkom dela na projektu ni bila dodeljena nobena pomoč. Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da je pogoj spodbujevalnega učinka v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Thorsil izpolnjen.

5.3.3 Naložbeni stroški in zgornja meja pomoči

(209) V skladu s sporazumom o naložbah z družbo Thorsil je bila predvidena izgradnja tovarne za proizvodnjo silicijeve kovine v občini Ölfus, pri čemer je bil začetek proizvodnje načrtovan za 1. oktober 2014. Vendar v sporazumu ni določen datum začetka ali konca gradnje tovarne niti niso navedeni posamezni koraki, potrebni za izvedbo take gradnje. Sporazum nadalje ne vsebuje sklicev na upravičene ali skupne naložbene stroške in ne določa intenzivnosti pomoči ali zgornje meje pomoči.

(210) Nadzorni organ meni, pri čemer smiselno uporabi obrazložitev iz uvpodnih izjav 176 do 181 glede sporazuma o naložbah z družbo Verne, da ti elementi vplivajo na oceno združljivosti celotnega sporazuma o naložbah z družbo Thorsil ter da bi jih bilo zato treba ocenjevati kot neločljiv del sporazuma.

(211) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Thorsil ni popolnoma skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker (i) v sporazumu niso prikazani upravičeni stroški, ki bi jih morala izražati naložba, (ii) pomoč ni ustrezno količinsko opredeljena in (iii) metodologija izračuna glede intenzivnosti pomoči za projekt ne obstaja.

(212) Zato je treba sporazum o naložbah z družbo Thorsil obravnavati kot novo ad hoc pomoč, ki ne spada na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena.

5.3.4 Možnost podaljšanega obdobja davčnih olajšav

(213) V členu 15.3 sporazuma o naložbah z družbo Thorsil je določena možnost, da se obdobje pomoči podaljša za obdobje, ki presega najdaljše trajanje, določeno v shemi, kot je bila odobrena. Ta ad hoc dodatni spodbujevalni ukrep Nadzornemu organu ni bil priglašen, kakor bi mu moral biti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

(214) Možnost podaljšanega obdobja pomoči ni povezana z začetno naložbo, temveč namesto tega zmanjšuje stroške, ki bi jih običajno morala kriti družba Thorsil pri svojih vsakodnevnih poslovnih dejavnostih. Zato pomeni operativno pomoč. Taka operativna pomoč je na prvi pogled nezdružljiva s Sporazumom EGP in Nadzorni organ ni prejel nobenih informacij ali dokazov glede tega, zakaj bi vseeno lahko bila združljiva. Ukrepi pomoči zlasti niso dodeljeni glede na predhodno določen niz upravičenih odhodkov ali stroškov, kot je določeno v točki 66 smernic za obdobje 2007–2013.

5.3.5 Sklep v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo Thorsil

(215) Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Thorsil izpolnjuje pogoj spodbujevalnega učinka iz smernic za obdobje 2007–2013, zaradi česar je bila ta družba upravičena do prejemanja pomoči v okviru sheme.

(216) Prav tako ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo Thorsil ni skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker ne vsebuje niti sklicev na upravičene ali skupne naložbene stroške niti na intenzivnosti pomoči ali zgornjo mejo pomoči. Nadzorni organ zato meni, da pomoč, dodeljena na podlagi sporazuma o naložbah z družbo Thorsil, pomeni nezdružljivo državno pomoč v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5.4 Sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan

5.4.1 Ad hoc ukrep

(217) Glede na podatke o sporazumu o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan, ki jih ima Nadzorni organ na voljo, ni ta povezan z nobenim prejšnjim sporazumom o naložbah.

(218) Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka kljub temu izrazil pomisleke glede tega, ali člen 22.7 sporazuma o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan določa, da se pomoč dodeli zunaj odobrene sheme (74).

(219) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 33 in 34, se islandski organi strinjajo s predhodno ugotovitvijo Nadzornega organa o tem, da je sporazum zagotovil dodatne spodbude poleg tistih, ki so bile dovoljene po shemi.

(220) Ker je sporazum že začel veljati, Nadzorni organ v vsakem primeru ne more izključiti možnosti, da je bila pomoč dodeljena zunaj odobrene sheme. Tako bo te dodatne spodbude iz člena 22.7 ocenil, kot da pomenijo ad hoc pomoč.

5.4.2 Spodbujevalni učinek

(221) Islandski organi so z družbo GMR Endurvinnslan 7. maja 2012 sklenili sporazum o dodelitvi davčnih olajšav za gradnjo tovarne za recikliranje v pristanišču Grundartangi v občini Hvalfjarðarsveit. V sporazumu je navedeno, da je družba GMR nameravala začeti proizvodnjo ob koncu leta 2012, tovarna pa bi predvidoma v celoti obratovala leta 2014.

(222) Kot so potrdili islandski organi, upravičencu pred začetkom dela na projektu ni bila dodeljena nobena pomoč.

(223) Nadzorni organ skladno s tem ugotavlja, da je pogoj spodbujevalnega učinka v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan izpolnjen.

(224) Vseeno pa mora preveriti, ali določeni elementi sporazuma izpolnjujejo merila iz smernic za obdobje 2007–2013.

5.4.3 Naložbeni stroški in zgornja meja pomoči

(225) Sporazum ne vsebuje niti sklicev na upravičene naložbene stroške niti ne določa intenzivnosti pomoči ali zgornje meje pomoči.

(226) Nadzorni organ meni, pri čemer smiselno uporabi obrazložitev iz uvodnih izjav 176 do 181 glede sporazuma o naložbah z družbo Verne, da ti elementi vplivajo na oceno združljivosti celotnega sporazuma o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan ter da bi jih bilo zato treba ocenjevati kot neločljiv del sporazuma.

(227) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan ni popolnoma skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker (i) v sporazumu niso prikazani upravičeni stroški, ki bi jih morala izražati naložba, (ii) pomoč ni ustrezno količinsko opredeljena in (iii) metodologija izračuna glede intenzivnosti pomoči za projekt ne obstaja.

(228) Zato je treba sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan obravnavati kot novo ad hoc pomoč, ki ne spada na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena.

5.4.4 Dodatna pomoč v primeru sprememb sheme

(229) V člen 22.7 sporazuma o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan je vključena podobna klavzula kot v sporazum o naložbah z družbo Kísilfélagið (glej uvodne izjave 198 do 200) glede brezpogojne pravice do zahtevka višje pomoči, če bi se shema razširila.

(230) Kot je navedeno v uvodni izjavi 199, taka določba upravičencu zagotavlja pravico, da prejema pomoč, ki je višja od začetne pomoči, dodeljene v okviru sheme. Zato taka pomoč ne spada na področje uporabe sheme. Islandski organi so potrdili, da spoštujejo stališče Nadzornega organa, da taka uporaba sheme ni skladna s shemo, kot je bila odobrena, in so se zato zavezali, da bodo to določbo črtali iz sporazuma. Islandski organi pa tega ad hoc ukrepa vseeno niso priglasili Nadzornemu organu, kakor bi morali storiti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

(231) Nadzorni organ zato meni, da je treba vsako pomoč, dodeljeno v skladu z zgornjo določbo, šteti za operativno pomoč, saj ni povezana z začetno naložbo. Taka operativna pomoč je na prvi pogled nezdružljiva s Sporazumom EGP in Nadzorni organ ni prejel nobenih informacij ali dokazov glede tega, zakaj bi vseeno lahko bila združljiva. Pomoč zlasti ni dodeljena glede na predhodno določen niz upravičenih odhodkov ali stroškov, kot je določeno v točki 66 smernic za obdobje 2007–2013.

5.4.5 Sklep v zvezi s sporazumom o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan

(232) Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan izpolnjuje pogoj spodbujevalnega učinka iz smernic za obdobje 2007–2013, zaradi česar je bila ta družba upravičena do prejemanja pomoči v okviru sheme.

(233) Poleg tega ugotavlja, da sporazum o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan ni skladen s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, ker ne vsebuje niti sklicev na upravičene naložbene stroške niti na intenzivnosti pomoči ali zgornjo mejo pomoči. Nadzorni organ zato meni, da pomoč, dodeljena na podlagi sporazuma o naložbah z družbo GMR Endurvinnslan, pomeni državno pomoč, ki ni združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

5.5 Sklep

(234) Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da je bil sporazum o naložbah z družbo Verne v celoti sklenjen zunaj določb sheme, kot jo je odobril Nadzorni organ, zaradi česar torej pomeni ad hoc ukrep. Iz ocene je bilo razvidno, da je bila v določbah sporazuma o naložbah z družbo Verne določena pomoč, ki ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

(235) Čeprav projekti družb Thorsil, Kísilfélagið in GMR Endurvinnslan izpolnjujejo merilo spodbujevalnega učinka za upravičenost po shemi, zadevni sporazumi, ocenjeni tudi kot ad hoc ukrepi, niso skladni s pogoji iz smernic za obdobje 2007–2013, saj ne vsebujejo niti sklicev na upravičene naložbene stroške niti na intenzivnosti pomoči ali zgornjo mejo pomoči, ki bi jim morali ti stroški ustrezati. V sporazume so vključene tudi nekatere dodatne določbe, v skladu s katerimi se lahko pomoč dodeli zunaj odobrene sheme. Nadzorni organ zato ugotavlja, da ti sporazumi v celoti pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

6. POSTOPKOVNE ZAHTEVE

(236) V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 mora biti „Nadzorni organ Efte obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejet dokončen sklep“.

(237) Islandski organi niso priglasili sprememb sheme, uvedenih z dopolnilno uredbo, ki so omogočale, da se je pomoč dodelila projektom, na katerih se je delo začelo že pred začetkom veljavnosti sheme. Poleg tega niso Nadzornemu organu priglasili sporazumov o naložbah z družbami Verne, Thorsil, Kísilfélagið in GMR Endurvinnslan, ker so ti sporazumi po njihovem mnenju spadali na področje uporabe sheme. Ob upoštevanju ugotovitve Nadzornega organa iz uvodne izjave 235, da ti sporazumi o naložbah v celoti ne spadajo na področje uporabe sheme, kot je bila odobrena, pa iz tega izhaja, da bi bilo treba te sporazume priglasiti Nadzornemu organu, da bi jih ocenil kot ad hoc ukrepe.

(238) Ker spremembe sheme pomenijo državno pomoč, ki jo je mogoče ločiti od sheme, ter sporazumi o naložbah z družbami Verne, Thorsil, Kísilfélagið in GMR Endurvinnslan pomenijo državno pomoč, ki ne spada na področje uporabe odobrene sheme, so za njih načeloma veljale zahteve o posamični priglasitvi iz smernic za obdobje 2007–2013.

(239) Nadzorni organ torej ugotavlja, da islandski organi niso izpolnili svojih obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu EGP.

7. LEGITIMNA PRIČAKOVANJA IN PRAVNA VARNOST

(240) Upravičenci do pomoči se lahko sklicujejo na temeljni pravni načeli legitimnega pričakovanja in pravne varnosti, kadar izpodbijajo nalog za izterjavo nezakonito dodeljene državne pomoči. Vendar se ti načeli uporabljata samo v izjemnih primerih in podjetje običajno ne more imeti legitimnega pričakovanja, da je pomoč zakonita, razen če je bila dodeljena v skladu s postopkom za priglasitev pomoči Nadzornemu organu